L'aclaparadora força de la piràmide - sentmenat.com\nInici Opinió L’aclaparadora força de la piràmide\nL’aclaparadora força de la piràmide\nSi puc trobar la distància que em permet veure amb perspectiva, les persones, les coses i les situacions es transformen i com una revelació aclaridora se’m dibuixa una realitat on la incoherència i la manipulació resulten aclaparadores.\nImagino un gran organigrama de forma piramidal. A la punta superior hi trobem els grans cervells. infinitament per sobre de la resta d’éssers humans, són els responsables de l’estructura general de la gran manipulació. Ments fredes i calculadores capaços de planificacions altament complexes. Són els que controlen els recursos del planeta, els que organitzen la seva distribució, els que decideixen quins s’exploten i fins quan, i els que decideixen el valor d’aquests recursos en base a la demanda i la necessitat\nPer sota i directament enllaçats hi trobem els grans dirigents de cada país. Aquests individus han estat seleccionats en funció de la seva personalitat manipulable. Al servei dels grans cervells, són els que donen la cara. Si els mirem de lluny resulten patètics. Protegits per un equip d’assessors, presenten la imatge, el gest i la paraula que cal per obtenir el lideratge. Els seus discursos, adreçats a cervells amb esquemes d’estructura fixa, no passen la primera garbellada de l’anàlisi neutral. Són els que mouen els fils de la ideologia, la identitat territorial i cultural i els fets històrics per fer ballar el titella.\nA mesura que ens acostem a la base de la piràmide, en el gran organigrama hi anem trobant els oportunistes, aprenents de polítics; els seus missatges resulten feridors de tant simples i mediocres com són. No sé ben bé si són conscients o no de l’existència de la gran piràmide, però entren a la roda. S’apropen a qui els pot donar el seu espai de glòria, i a canvi d’un tros del pastís són els responsables del control i la reconducció de la gran base….els peons.\nEnganyats pel miratge de la qualitat de vida, amb l’ordre de prioritats contrari a la consciència, girem sense parar a la roda per obtenir un premi —en forma de cosa!— que en cap cas ens reporta la felicitat desitjada.\nEmmascaren la llibertat en la possibilitat de decidir el model de cotxe, o la marca de pantalons que vull vestir.\nEstan tancant el cercle… Ho sento amb claredat. Una llei i una altra, el control ja és al carrer, a dins de casa. Impostos de justificació ofensiva, pagaments amb justificació impossible, normes fetes expressament per fer possible el cobrament de sancions… i tot, tot, per alimentar la gran piràmide.\nImagino un petit poble on els nens juguen al carrer a cuit i amagar. Imagino les portes obertes, les cadires al carrer per prendre la fresca, imagino el rostit del diumenge i les postres dolces, imagino les vinyes i els camps i al meu avi, feliç amb les coses senzilles de la vida… I sento nostàlgia.\nEnxarxada en el gran manipulació no trobo el camí de sortida. De fet no crec que hi hagi camí de sortida.\nOct 19, 2008 Gemma Fruitós\nJordi Martín Clerch exposa les seves escultures a CaldesUna empresa australiana vol buscar energia geotèrmica al subsòl de Sentmenat


José Montilla | Canal UGT\n2010, autónomos, autònoms, Canal UGT, crisi, crisi econòmica, crisis, crisis económica, CTAC, futur, futuro, generalitat, José Montilla, reelecció, reelección, salvador duarte\nLa CTAC-UGT de Catalunya celebra el seu segon Congrés Nacional\n20/10/10 – Notícies – Canal UGT\nLa Confederació de Treballadors Autònoms de Catalunya (CTAC-UGT de Catalunya) va celebrar el passat divendres, el seu segon Congrés Nacional en el que va ser reelegit Salvador Duarte com president de la Comissió Executiva.\nLa CTAC-UGT de Catalunya compta amb més de 30.000 afiliats i afiliades, i és la primera organització de treballadors per compte propi. El congrés es va centrar en el futur del treball autònom a Catalunya i en la seva recuperació en el context de crisi econòmica i va comptar amb la presència del president de la Generalitat, José Montilla.\n2010, 8 març, almudena fontecha, assemblea, Canal UGT, crisi, delegada, Dona, igualtat, José Montilla, Josep Maria Àlvarez, núria parlon, planta cara, Raquel Gil, santa coloma, treballadora\nAssemblea de delegades de la UGT de Catalunya\nEn el marc del Dia Internacional de la Dona Treballadora, hem organitzat a Santa Coloma de Gramenet la segona Assemblea de Delegades de la UGT de Catalunya, sota el lema “Planta cara per la igualtat”.\nmarç 12, 2010\n2010, acord estratègic, acuerdo estratégico, Canal UGT, cimera, generalitat, govern, Joan Carles Gallego, José Montilla, Josep Maria Àlvarez\nCimera de l’Acord Estratègic\nEl president de la Generalitat, José Montilla, s’ha reunit aquest matí amb membres de la seva executiva, els agents socials i els grups parlamentaris en una cimera de l’Acord Estratègic. L’objectiu és tractar de pactar les mesures necessàries per fer un front comú davant la crisi a Catalunya. Aquestes són les valoracions que el secretari general de la UGT de Catalunya, Josep M. Àlvarez, i el de la CONC, Joan Carles Gallego, han fet un cop finalitzada la reunió.\n2009, acord, acuerdo, Avalot, Canal UGT, Chakir El Homrani, firma, José Montilla, ocupació juvenil, ocupación juvenil, Patronal, políticas de ocupación, polítiques d'ocupació, signatura\nSignatura de l’Acord de mesures per l’ocupació juvenil de Catalunya\nEl passat 16 de setembre va tenir lloc la signatura de l’Acord de mesures per a l’ocupació juvenil de Catalunya, després d’un any i mig de negociacions.\nAvalot va voler assenyalar que, tot i considerar positiu l’acord assolit, és just ara quan comença la feina per garantir la millora de les condicions laborals de la gent jove del nostre país, i que el nostre sindicat realitzarà un seguiment exhaustiu de la tasca del Govern per garantir l’aplicació de les mesures acordades.\n13è Congrés, 2009, Cándido Méndez, CEOE, Congrès, Congreso, contrates, contratos, José Montilla, Josep Maria Àlvarez, tv3\n13è Congrés, 2009, candidaturas, candidatures, Cándido Méndez, José Montilla, Josep Maria Àlvarez, reelecció, reelección, tv3, TVE\nJosep Maria Àlvarez reelegit com Secretari general\n24/04/09 -Informatiu migdia – TVE1 Catalunya\nJosep Maria Àlvarez ha estat reelegit per un 87,2% dels vots com Secretari general de la UGT de Catalunya. Garantir els drets dels treballadors és un dels màxims objectius en aquesta nova etapa en que la crisi i els seus efectes, els estan posant en perill.


Matrícula: 680 € (import preu públic)\nCol·laborador: Estructura de Recerca Interdisciplinar de Lectura. ERI-Lectura / Acadèmia Valenciana de la Llengua / Associació d'Editors del País Valencià / Associació d'Escriptors en Llengua Catalana / Col·legi Oficial de Bibliotecaris i Documentalistes de la Comunitat Valenciana / Consell Català del Llibre Infantil i Juvenil (OEPLI-IBBY) / Departament de Filologia Catalana. Universitat de Les Illes Balears / Departament de Filologia Catalana. Universitat de València - Estudi General / Departamento de Innovación y Formación didáctica. Universitat d' Alacant / Ediciones Ekaré / Editorial Andana / Editorial Bromera / FULL-Fundació pel Llibre i la Lectura / Fundació Bromera per al Foment de la Lectura / Sembra Llibres / Subdirecció General del Llibre, Arxius i Biblioteques. Generalitat Valenciana\nWeb específic: Nota informativa: La Fundació pel Llibre i la Lectura- FULL, col·laborador del Diploma, atorga tres beques per a la realització del curs.\nDes del meu punt de vista com a docent, m'agradaria recomanar totalment aquest Diploma. Em vaig apuntar perquè m'agradaba molt llegir, la literatura i fomentar la lectura a clase i als més menuts, ja que pense que és esencial ferho en aquestes edats. Aquest curs m'ha ajudat molt a dur endavant projectes en aquest sentit, ens ha aportat una gran quantitat de recursos per a treballar en l'aula, i per a totes les edats, metodologies i maneres de treballar, recomanacions de llibres, autors, llibreries, gèneres textuals, ens ha ajudat a incorporar les TIC en la lectura, en definitiva un munto de coses que em faran més fácil el meu treball a l'aula i que m'han fet descubrir molts aspectos que fins fa res desconeixia. Per tant, ha estat un plaer, l'acabe molt content, satisfet i amb molts més coneixements!!\nLuis Miguel Pastor Pastor (Docent) valoració:\nEl Diploma m'ha aportat moltíssima informació que, com a docent, ja he començat a aplicar; de fet, els meus alumnes de 1r de Batxillerat están enfeinats amb la creació d'un blog on estem iniciant el camí de la lectura augmentada de terra baixa, d'Àngel Guimerà. Evidentment, la tasca eixirà como eixirà perquè ni ells en són experts, ni jo menys, però la il.lusió i les ganes crec que compensaran els resultats i, amb el temps, la cosa millorarà. Els models de bones pràctiques han estat molt interessants i pense que donen llum i ànims per seguir endavant. En definitiva, ha estat un inmens plaer cursar aquest Diploma perquè m'ha enriquit a molts nivells.\nVicente Aleixandre Lluch (Docent) valoració:


L’actual propietari i president del Màlaga, el multimilionari d’origen qatarià, Abdullah al-Thani, ha insultat greument al Barça, a milions de catalans i aficonats culers, al qualificar d’escòria de Catalunya el club català a Twitter, en resposta a un aficionat blaugrana que demanava a al-Thani que l’equip andalús guanyi el partit de l’ultima jornada contra el Real Madrid, que pot decidir la lliga de futbol\nPerò el president del club malagueny ha respost amb un missatge que diu: “Amb l’ajuda de Déu guanyarem. L’escòria de Catalunya no olorarà el campionat després de dir mentides de l’entrenador Míchel”.\nL’actual entrenador del Màlaga, Michel, que va ser jugador del Reial Madrid, va fer unes declaracions a Onda Cero on afirmava que “preferia fer el passadís al Madrid que no pas fer-li la punyeta a l’última jornada”. Aquestes paraules van generar molta polèmica, especialment entre l’afició barcelonista, que va posar en entredit la professionalitat de Míchel.\nDesprés de les declaracions d’Abdullah al-Thani, el Barça ja ha anunciat que denunciarà el cas davant el Comitè Antiviolència del Consell Superior de l’Esport, i que informaria de l’assumpte al Comitè de Competició de la Reial Federació Espanyola de Futbol, i al Departament d’Integritat de la lliga.\nQuan has d’anar a la UEFA a demanar que canviïn el nom de Barcelona pel de Madrid d’una pàgina web\nQuan fa 2 dies es va conèixer que a la web de la UEFA, que publicava les diferents zones horàries per poder seguir en directe el sorteig de la fase de grups de la Lliga de Campions, que es celebrarà el proper dijous a Mònaco, l’horari de l’estat espanyol estava representat amb el nom Barcelona i no de Madrid, una part de la premsa espanyola va expressar el seu malestar, afirmant que era “curiós” és que majoritàriament els països apareixien representats per les seves capitals però que no passés el mateix en el cas d’Espanya, el qual estava indicat amb el nom de Barcelona, i que en canvi la UEFA no hagués optat per Madrid, que a més compta amb l’equip vigent campió de la competició.\nCom que no creiem que els diaris esportius tinguin massa influència sobre la UEFA, cal pensar que les pressions deuen haver estat a nivell diplomàtic, perquè ahir el màxim organisme del futbol europeu ha modificat la imatge de la seva web suprimint el nom de Barcelona i col·locant el de Madrid.\nEquip de la selecció espanyola que va jugar per darrera vegada oficialment a Barcelona el 1975, a l’estadi de Sarrià.\nLa selecció espanyola podria jugar el seu primer partit oficial a Barcelona des de la mort de Franco. Això es pot deduir de la resposta que ha donat l’ajuntament de Barcelona al prec del grup municipal del PP, “acceptant fer les gestions necessàries” per demanar-ho formalment a la Reial Federación Española de Futbol.\nLa petició del PP ha estat la següent:\nQue el govern municipal realitzi les gestions necessàries davant la “Real Federación Española de Futbol” per tal que la “Selección Española” disputi algun dels partits oficials classificatoris pel proper Mundial de futbol a la ciutat o a l’àrea metropolitana de Barcelona, preferentment el partit previst pel 2 de setembre del 2017 entre les seleccions nacionals d’Espanya i Itàlia.\nEl PP ha volgut recordar que en l’anterior mandat el govern municipal dirigit per Xavier Trias ja va refusar una petició similar.\nLa resposta de la comissionada de drets socials, cultura i esports, Marta Carranza, ha estat de sorpresa per la demanda: “Ens sembla curiós que aquesta petició arribi en aquesta comissió perquè el que és normal és que sigui la pròpia societat civil la que faci aquesta demanda i es faci des dels grans clubs de la ciutat i també, via la federació catalana de futbol i l’espanyola. De totes maneres, presentarem atenció a aquesta petició”, ha dit.\nLa comissionada ha recordat que l’Espanyol ja havia demanat que l’estadi de Cornellà-El Prat fos seu d’algun dels partits de la selecció espanyola de la fase de classificació per al Mundial. El seu estadi és a Cornellà, i el seu ajuntament els dóna suport a la petició”, ha afirmat Carranza, que ha afegit: “Nosaltres també li donarem tot el suport i mirarem de no eclipsar la seva iniciativa. Una altra cosa que caldrà valorar són els costos econòmics”.\nA part del partit oficial del 1975 (un Espanya-Dinamarca classificatori per a l’Eurocopa de 1976), i dels Jocs del 92, la selecció espanyola va jugar per darrera vegada un amistós a Barcelona el febrer de 2004, a l’Estadi Olímpic de Montjuïc amb la selecció del Perú.\nPer Setmana Santa els turistes europeus també prefereixen Barcelona. Atenció a Girona\nEls hotels de Girona els més ben valorats de l’estat.\nEl web Trivago publica una anàlisi sobre les tendències per viatjar per Setmana Santa. En aquesta anàlisi realitzar s’han tingut en compte les recerques d’allotjament dels usuaris de l’estat espanyol i europeus, entre el 2 i el 5 d’abril.\nL’estudi revela que Barcelona és la ciutat de l’estat preferida pels europeus per allotjar-se per Setmana Santa, per davant de Madrid i de Sevilla, tota una sorpresa considerant que les processons no són un atractiu a Barcelona, que no és una ciutat amb una gran tradició religiosa per Setmana Santa, com si que ho són Sevilla o Madrid.\nEn el conjunt d’Europa, Barcelona ocupa la sisena posició en preferències per visitar per Setmana Santa, darrera de Londres, París i Berlín, Amsterdam i Roma són les tres ciutats més populars, Madrid, es situa en el novè lloc.\nPer contra, entre els usuaris espanyols, Barcelona és la novena ciutat en preferència.\nUna altra dada important que aporta Trivago, és que Girona és el destí més ben valorat de tot l’estat, i al que els usuaris donen la millor valoració als seus hotels, amb 84 sobre 100 punts. Aquestes dades s’han extret de les més de set milions de valoracions en línia d’hotels de totes les províncies de l’estat. El segon lloc és per la ciutat malaguenya de Ronda, i en tercera posició trobem a Santiago de Compostela.\nTrivago és un comparador de preus d’hotels online, que busca i compara en temps real, els preus oferts per les principals agències de viatges a Internet, per a una habitació d’hotel a la ciutat a la qual l’usuari desitja viatjar.\nLa premsa espanyola amaga l’èxit del MWC, però el govern l’utilitza per potenciar la marca Espanya\nMentre premsa i televisions de tot el món obren les seves edicions parlant del Mobile World Congress (MWC) que es celebra a Barcelona, els diaris espanyols amaguen la repercussió mundial de l’esdeveniment a les seves portades. ABC, El País, El Mundo o La Razón no esmenten el congrés més important que es fa a l’estat espanyol, i algun com ABC sembla voler crear l’alarma amb una portada on es pot llegir “El perill gihadista amenaça Catalunya”.\nPer altra banda, però, Espanya vol aprofitar el congres per promocionar la seva Marca, i per això el govern espanyol, a través del Ministeri d’Industria, Energia i Turisme, ha ocupat una superfície de 650 metres quadrats al Pavelló d’Espanya, en dues àrees, una per a networking i presentacions i una altra destinada a la col·locació d’estands, que reuneix les 60 empreses més importants de l’estat del sector TIC, per contactar amb potencials clients i inversors.\nLa mateixa pàgina del Ministeri recull que ha volgut col·laborar més estretament amb Marca España per potenciar el sector de la tecnologia i així concentrar al Pavelló d’Espanya totes les activitats que es desenvolupen a Barcelona entre el 2 i el 5 de març.


Resum #3aCatH: La Pia Granollers es deixa el primer punt a Cardedeu\nFoto: @epiahandbol Empat entre dos bons equips a Cardedeu\nDesprés de la vuitena jornada tenim tres equips imbatuts. L’Escola Pia al grup A, ara amb un empat cedit, i Terrassa B i Rubí al grup B.\nCardedeu B 27-27 Escola Pia Granollers\nGran duel on els cardedeuencs van aconseguir treure-li el primer punt a la Pia de Granollers que ho havia guanyat tot. Els dos equips continuen en els dos primers llocs i són clars aspirants a l'ascens directe.\nVilamajor B 24-28 Tortosa\nEls tortosins portaven tres derrotes seguides fora de casa i s'han recuperat davant un equip que estava en ratxa i en un ambient on no és fàcil guanyar. Va ser un partit força igualat (empat a 14 al descans) i que es va decidir quan al tram final els locals van perdre una sèrie de pilotes i els ebrencs van poder sentenciar al contraatac. Els dos equips continuen en zona de "play-off".\nMolins B 32-36 Lleida Pardinyes B\nMal partit a nivell defensiu del conjunt local, que es va veure superat per l'equip lleidatà, que era el cuer, i que amb aquests dos punts surt fins i tot de la zona de descens. Els molinencs veuen com s'allunyen les posicions de privllegi.\nRibes 33-21 Alcarràs\nL’equip ribetà va guanyar de forma clara i continua en zona d’ascens, mentre que els carrassins estan a la cua en zona de descens.\nImatge del partit cedida per Francisco Jodar\nTorró Agramunt 20-29 Sant Just\nEls agramuntins cauen a la zona de descens després de perdre clarament davant un equip que està prop de la zona d'ascens directe.\nVilanova 33-21 Vallag\nL’equip vilanoví va guanyar amb molta contundència un equip que aquesta temporada ha baixat molt de nivell respecte la temporada anterior i frega la zona de descens. Per la seva part l'equip local se situa en zona de "play-off".\nFoto de l'equip vilanoví del dia de la presentació\nVendrell 32-21 Ascó\nEls vendrellencs, amb moltes ganes de guanyar partits, després de dues temporades sense haver-ho fet, van aixafar la resistència d'un equip asconenc al qual li ve gran la categoria i que és amb diferència l'equip més golejat del grup.\nEl partit de la jornada suposa la primera derrota d'Esplais Empordà:\nBCN Sants 28-24 Esplais\nL'Esplais va patir la primera derrota de la temporada al Pavelló de l’Espanya Industrial davant un equip local que la temporada passada estava a 2a i sembla tenir ganes de recuperar aquella plaça, com ho demostren les quatre victòries seguides que porten, que ja els han situat en plaça de "play-off". Els empordanesos perden el lideratge, però es mantenen en zona d'ascens directe.\nL'equip barceloní després del triomf (Foto: @HandbolBCNSants)\nMontgrí 20-25 Fornells\nEls fornellencs van guanyar el derbi a la pista del cuer i continuen en zona de "play-off" esperant ensopegades dels de dalt per ficar-se en zona d'ascens. En l'equip fornellenc va debutar Joel Malagon membre d'una saga ben coneguda.\nTerrassa B 34-31 Santpedor\nEls locals van demostrar el seu gran potencial golejador davant un equip que continua en zona de descens. L'equip egarenc, igual que el seu "germà gran" a 1a Catalana, s'han fet amb el lideratge. I el femení també encapçala el seu grup. Això no ho pot dir ningú més: Tres equips sèniors i tots dos líders!!\nCerdanyola B 22-26 Esplugues C\nEls espluguencs van guanyar un partit important entre dos equips que lluiten per evitar la zona de descens on de moment queden els cerdanyolencs.\nMontcada B 25-28 Garbí B\nEls garbinencs van obtenir un valuós triomf que els iguala amb BCN Sants en el darrer lloc de "play-off". De moment en queden fora per golaverage.\nPoblenou C 29-34 Rubí\nEls rubinecs van mostrar-se superiors al seu rival a la Nova Icària. Al descans ja dominaven 14-18 van saber controlar la situació a la segona part, per poder continuar en zona d'ascens directe, mentre el seu rival, tot i les tres derrotes que encadana, continua en zona de "play-off" gràcies al seu gran inici de temporada.\nImatge del partit (facebook Handbol Poblenou)\nJoventut La Llagosta 29-20 Sant Llorenç Sant Feliu B\nL’equip local era el segon més golejat però està demostrant que està millorant en aquest aspecte i no va donar opció a l'atac santfeliuenc. I els vermells ja estan en zona de "play-off" amb ganes de lluitar per l'ascens a 2a.\nEl club llagostenc va efectuar la presentació de tots els seus equips


No tot va sempre sobre rodes: Xerrada sobre el Transvassament a l'ateneu Mulei\na banda d'aquest avís vaig rebre missatges anunciant aquesta xerrada. El resultat va ser que vàrem assistir quatre gats.\nSembla que aquest tema importi però la realitat és que no ens creiem que siguin molt greus les actuacions que fem sobre els rius.\nJo vaig anar per fer costat perqué, per formació, no em cal cap xerrada d'aquestes.\nVa ser decebedora la resposta del poble. Si no hagués rebut tans avisos ho entendria. Va haver més movilització de teclat que implicació real. Espero que les coses canviïn.\n26 de maig de 2008, a les 12:20\nJo no vaig poder anar-hi perquè tenia reunió a l'ajuntament però ja em van dir que no hi havia gaire gent. És una llàstima però passa massa sovint. A veure si poc a poc anem fent que aquests actes tinguin més participació.\n26 de maig de 2008, a les 14:07


Løten - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nLøten és un municipi situat al comtat de Hedmark, Noruega. Té 7.588 habitants (2016) i la seva superfície és de 369 km². El centre administratiu del municipi és el poble homònim. És part de la regió tradicional de Hedmarken.\n60° 49′ 31″ N, 11° 23′ 27″ E / 60.8253°N,11.3908°E / 60.8253; 11.3908\n• Mayor of Løten (en)\nMarte Larsen Tønseth (en) (2 octubre 2019)\nLa parròquia de Løten va ser establerta com a municipi l'1 de gener de 1838.\nEl municipi (originalment la parròquia) és el nom d'una antiga granja (en nòrdic antic: Lautvin). El primer element és Laut, que significa "depressió" (hi ha una llarga depressió al municipi). L'últim element és vin que significa "prat" o "pastura".\nDes de l'any 1500 al 1838 el nom fou escrit "Leuten". Des del 1838 al 1918 el nom fou escrit "Løiten". S'ha escrit Løten des de 1918 .\nL'escut d'armes és modern. Se'ls va concedir el 7 de setembre de 1984. L'escut mostra una banya beguda de daurada de l'edat mitjana en un fons vermell. Representa la importància històrica del cultiu de blat i també els productes de la moderna Løten Brænderi (fàbrica de cervesa de Løten).\nCamps de cultiu a Løten.\nLøten està situat pràcticament al centre de Hedmark, enmig d'una gran depressió. Limita amb Hamar al nord-oest, amb Stange al sud-oest i amb Elverum a l'est.\nLøten es troba la "frontera" entre els camps de blat de la part baixa de Noruega oriental i el sud del llac Mjøsa, on comença la taigà: els boscos de coníferes boreals que s'estén des de l'est de Noruega fins a Sibèria. Aquesta situació fronterera entre la terra agrícola conreada i el començament de la taigà féu que el poeta Rolf Jacobsen, ciutadà de la veïna ciutat de Hamar, dediqués un poema a aquest fet anomenat "Tanker ved Ånestadkrysset " (Pensaments a la cruïlla d'Ånestad).\nL'artista Edvard Munch va néixer a Løten el 12 de desembre de 1863 .\nKristoffer Nilsen Svartbækken Grindalen (1804-1876) fou l'última persona a Noruega condemnada a mort per assassinats. Ell era d'Elverum, però va cometre un assassinat a Løten i també va ser executat allí.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Løten\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Løten&oldid=23420385»\nDarrera modificació: 4 maig 2020 a les 10:43


Pla d'Acció Municipal 2017 - Ajuntament de Terrassa\nPla d'Acció Municipal 2017\nEl Pla de Mandat 2015-2019 estableix que l'aprovació dels Plans d'Acció Municipal anirà precedida d'un procés obert a la ciutadania que es realitzarà els primer semestre de cada any, i que servirà de base per a l'elaboració del Pla d'Acció Municipal que acompanyarà els pressupostos de l'any posterior.\nEl Ple Municipal va aprovar, en data 22 de desembre de 2015, un acord per fer el Pla d'Acció Municipal ( PAM ) obert, participatiu i transparent.\nPer a la realització del procés del PAM 2017, s'han elaborat unes bases que s'han aprovat pel decret d'alcaldia núm. 5786 de 6 de juliol de 2016, en les que es dissenya el procediment, determina els òrgans de participació, de seguiment i coordinació, i les persones participants, estableix les fases del procés, els requeriments de les propostes ciutadanes i la priorització d'aquests, configurant així el full de ruta que cal seguir per a la realització d'un procés participatiu amb plenes garanties democràtiques.\nLa Comissió Política de Qualitat Democràtica, formada per tots els grups municipals, ha treballat per dissenyar una metodologia de participació que s'incorpori de manera estable en l'elaboració dels Plans d'Acció Municipal (PAM) que han d'acompanyar els pressupostos municipals. El procés participatiu pel PAM del 2017 servirà com a pilot d'aquesta nova metodologia.\nAccediu a la memòria del procés participatiu PAM 2017\nNou Reglament de Participació Ciutadana\nParticipació en els pressupostos 2008-11\nAccedeix al Pla Estratègic de Participació Ciutadana\nParticipació en els pressupostos 2008_11\nAccedeix a la informació del procés.


Adjudicades les obres de remodelació de la depuradora de Porreres que augmentaran un 45 per cent la seva capacitat\nPublicado 2/4/2019 14:12:25CET\nL'Agència Balear de l'Aigua i la Qualitat Ambiental (Abaqua) ha adjudicat les obres de remodelació i ampliació de la depuradora de Porreres per augmentar en un 45 per cent la seva capacitat de tractament i poder gestionar les aigües residuals d'una població de prop de 8.000 persones.\nSegons ha informat la Conselleria de Medi Ambient, Agricultura i Pesca en un comunicat, el contracte ha estat adjudicat a Obres i Pavimentacions MAN, SAU per 1.683.358 euros sense IVA, entre un total de deu empreses presentades al concurs.\nD'aquesta forma, es compleix així el Conveni de col·laboració entre Abaqua i l'Ajuntament, que respon l'augment dels cabals d'entrada de l'estació depuradora d'aigües residuals (EDAR) i de les càrregues contaminants en la depuradora, la previsió de creixement poblacional i la necessitat de millorar la qualitat de l'efluent derivada de les exigències normatives.\nEl projecte també inclou la substitució del col·lector general, que transporta les aigües residuals des de la sortida del nucli urbà i al llarg d'uns 500 metres en paral·lel en la carretera Porreres-Felanitx, i un tractament terciari de l'efluent.\nAquestes obres estan cofinançades en un 50 per cent pel programa operatiu FEDER 2014-2020 de les Illes Balears i amb fons de l'Impost de turisme sostenible.


Els Pressupostos de la Generalitat 2022 incrementen en més d’un 30% la inversió en el Departament de Drets Socials - Diari de la Discapacitat\nIniciDestacadesEls Pressupostos de la Generalitat 2022 incrementen en més d’un 30% la...\nEl Consell Executiu aprova el projecte presentat pel conseller d’Economia, Jaume Giró\nLa consellera de Drets Socials, Violant Cervera, durant una compareixença // Foto: gencat\nTres de cada quatre euros dels Pressupostos de la Generalitat per al 2022 aniran destinats a despesa social, segons el projecte de presentat pel conseller d’Economia, Jaume Giró, que va ser aprovat ahir pel Consell Executiu. Això vol dir que el 74,6% del total dels pressupostos anirà a despeses en educació, salut, drets socials, foment de l’ocupació i transport públic.\nEl Departament de Drets Socials és un dels que contempla un major increment de recursos (un 30,5%), ja que se l’assignaran 905 milions d’euros més que l’any passat, arribant als 3.110 M€. Els altres Departaments més beneficiats són el de Salut, amb 1.456 milions d’euros, i Educació, amb un increment de 1.009 milions d’euros.\nÉs evident, doncs, que la pandèmia ha marcat els pressupostos del 2022, que tenen una clara intenció d’enfortir el benestar social i reforçar els serveis públics.\nEls pressupostos totals sumen 38.139 milions d’euros i tots els departaments tenen un creixement positiu pel que fa a l’any anterior, excepte un, el d’Economia i Hisenda (-3,4%), gràcies al fons europeu Next Generation.\nA partir d’ara, després de l’aval de l’executiu, passarà a mans del Parlament per al seu possible tràmit i aprovació, si aconsegueix els suports suficients.\nArticle anteriorEls Mossos alerten d’intents d’estafes a persones grans i dependents que utilitzen serveis de teleassistència\nArticle següentLa Fundació “la Caixa” destina 4,5M€ a projectes per millorar l’atenció a l’envelliment, la discapacitat i la malaltia


Es manté l'atur a Sant Fruitós el mes de maig - Ona Bages\nInici OB - Notícies Es manté l’atur a Sant Fruitós el mes de maig\nEs manté l’atur a Sant Fruitós el mes de maig\nEl nombre de persones registrades a les llistes de l’atur a Sant Fruitós de Bages disminueix en 2 persones i se situa en 347 aturats, segons dades de l’Observatori del Departament d’Empresa i Ocupació. Això suposa que practicament es manté respecte l’abril del 2018.\nL’atur al conjunt del Bages encanvi puja en 26 persones i se situa en 9.464 persones sense feina. D’una banda trobem Manresa liderant la llista de pujades, amb 53 aturats. I al costat oposat, el descens més gran és el de Navàs, amb 22 aturats menys respecte el mes anterior.\nL’atur a Catalunya al maig del 2018 hi havia 23.922 aturats menys que fa un any. Així, ha baixat en 13.378 persones persones al març i en el conjunt de l’Estat, hi havia 3.252.130 persones apuntades a les llistes de l’atur dels serveis públics d’ocupació.\nL’atur baixa a Sant Fruitós\nEl nombre d’aturats al municipi segueix baixant any rere any i es situa als nivells del primer semestre de 2008, abans de l’impacte de la crisi econòmica.\nLa taxa d’atur de Sant Fruitós de Bages continua evolucionant favorablement en els darrers anys. Comparant els aturats de l’abril de 2017 es pot comprovar que hi ha hagut un descens del 5,68%. Això significa que en relació a l’any anterior, a l’abril de 2018 hi ha al municipi un total de 21 persones més treballant.\nAlhora, observant les dades a inicis d’any des del gener del 2016, l’atur ha patit una davallada passant dels 452, als 411 l’any 2017 i als 375 el 2018. Actualment, al més d’abril el número es trobava als 349 aturats. Per assolir aquests objectius, l’Ajuntament ha treballat juntament amb el Servei Local d’Ocupació finançat per la Diputació de Barcelona. Així, algunes de les accions que han fet han estat a través del programa de Garantía Juvenil del SOC, dels Plans Locals d’Ocupació, del Rubik del Consell Comarcal del Bages, programa Bages Ocupació per Majors de 45 anys, etc.


Artsruní - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nEls Artsruni foren una família armènia que va governar diversos territoris, i principalment des del segle viii el Vaspurakan, on van assolir el títol reial. Duien el títol hereditari d'Ardzuvuni, equivalent a porta-àligues. Els prínceps Artsruni eren una dinastia Oròntida que va ser establerta pels reis Artàxides d'Armènia a la frontera de Mèdia encara que posteriorment va reclamar descendència de Senaquerib d'Assíria. A més del seu estat d'Albag, amb el principal castell d'Hadamakert, a la vall alta del Zabus (Zab), els Artsrunis semblen haver exercit abans del 371, també el Vitaxat d'Adiabene. Poc després de l'abolició de la monarquia arsàcida el 428, van adquirir el principat de Mardpetakan lligat al càrrec de gran camarlenc. El seu ancestre llegendari fou Sanasar. Els prínceps Artsruni eren els encarregats dins la cort armènia de portar les insígnies reials al regne.\nDesprés del 340 Zora Reixtuní, en protesta pel tracte que el rei donava a l'església, es va revoltar contra Tigranes VII d'Armènia. Els Artsruni, dirigits per Vashé, es van unir a la revolta. Tigranes va atacar Zora al Timoriq (província de Kordjaiq o Gordiene) i aquest, abandonat pels seus soldats, es va rendir. Tigranes va ordenar l'extermini de les famílies Reixtuní i Artsruni dels que només es van salvar dos membres, Tadjat Reixtuní (nebot de Zora) i Shavasp Artsruni, que foren protegits per Vardan i Vasak Mamikonian.\nVers el 363 Merujan Artsruni (junt amb Vahan Mamikonian) va passar a Pèrsia amb Shapur II (310-379). El 368 la traïció de Merujan Artsruni, que va guiar als perses cap Armènia, els va permetre atacar pel sud per Altzniq i Dzophq, i van saquejar les tombes reials i van ocupar Tigranocerta. Merujan fou governador d'Armènia del 368 al 369. Segons Moisès de Khoren, Sembat Bagratuní, lloctinent de Muixel Mamikonian el cap nacional, va fer presoner a Merujan Artsruni i el va castigar posant-li una corona de ferro roent al cap que el va matar, però segons Fauste de Bizanci, Merujan es va penedir abans de la batalla i va retornar al camp armeni, i no va morir fins força després.\nEl 482 els Artsruni, després de vacil·lacions, van entrar a la rebel·lió nacional.\nVers el 596 el nakharar Vardan Artsruni, i molts altres, foren cridats a la cort del rei persa. Aquests nakharars van ajudar al rei a combatre al seu oncle rebel Vishtahm, que fou derrotat en una batalla prop de Rayy. Vers el 598 Varazshapuh Artsruni també combatia pel rei persa.\nEn la guerra entre Pèrsia i Bizanci, els perses van fer presoner al nakharar Vasak Artsruni, que havia pres partit pels romans d'Orient, i que fou crucificat a la ciutat de Cesarea de Capadòcia (611) que després fou evacuada a l'arribada d'un exèrcit grec.\nEl 656 els Artsruni que havien estat lleials als àrabs en la lluita contra els romans d'Orient, van veure incrementat el seu patrimoni, i els abans poderosos Reixtuní van perdre el Bznuniq i van quedar com a vassalls dels Artsruni.\nEl 705 el Califa va decidir eliminar als nakharars i entre els assassinats hi havia Grigor i Kurion Artsruni. Els seus fills foren portats a Damasc per ser educats sota la fe musulmana (706).\nVers el 752 el governador àrab, Al-Mansur, que era germà del califa, va donar les possessions dels bagràtides a Vaspurakan als Artsruni, que ja hi tenien possessions, i que des de llavors hi van exercir l'hegemonia.\nEl 773 els Amatuni i els Teruni van esdevenir els seus vassalls. Van heretar el 867 el Principat d'Andzevatsiq; entre el 772 i el 890, van estendre el seu govern a tot el Vaspurakan i als prínceps Bagràtides de Kogovit i de Tamoritis; i en el segle XI al príncep Bagràtida de Moxoene. El 908, amb Khachcik-Gagik Artsruni, van assumir el títol de reis de Vaspurakan. El 1021, sota la doble pressió de les invasions dels seljúcides i la diplomàcia romana d'Orient, el rei Senaquerib Joan va abdicar a favor de l'emperador Basili II, i va rebre uns dominis en compensació a Capadòcia mentre el seu regne es va convertir en una província romana d'Orient. Després d'haver tingut un breu paper en la formació d'Armènia en l'exili i haver governat Tars per l'emperador, la casa dels Artsruní va desaparèixer de la història.\nPer la història entre el segle viii i el XI vegeu Vaspurakan.\nLlista de nakharars artsruni[modifica]\nVatshé, vers 320-345\ndomini de la corona vers 345-355\nShavasp (fill de Vatshé), vers 355-360\nMerujan (fill), vers 355-369 o 371\nBabken o Babik (fill), vers 369 o 371-410\nVasak, vers 390\nAlan (fill) ?\nVatshé (fill), vers 410-430\nMershapuh (fill), vers 430-460\nShavasp, vers el 415\nVatshé, vers el 428 spandarat vers el 428\nNershapuh, vers 440\nShavasp, vers 450\nArshavir, vers 450\nMerujan, vers 451\nKhoren, vers 451\nApersam, vers 451\nShengin, vers 451\nBarkev, vers 451\nTadjat, vers 451\nIashkur, vers 483\nSahak, vers 485\nDesconeguts vers 500-596\nVardan, vers 596\nVarashapuh, vers 598\nVasak, mort el 611\nDesconeguts vers 600-680\nGrigor, vers 680-705\nKorion, mort el 705\nVahan (fill de Grigor) vers 705-742\nSahak (fill) 742-768\nHamazasp (germà) vers 754-768\nHamazasp (fill de Sahak) 768-786\nGagik (germà de Sahak i Hamazasp) 768-?\nHamazasp (fill), vers 771-778 (sol 772-773)\nSahak (germà), vers el 771-772 i 773-778 (mort 778)\nMerujan (germà) vers 773-778, sol 778-785\nDiversos prínceps 788-826\nAshot (fill d'Hamazasp) vers 826-852 i 859-875\nGurguèn (germà) 852-853\nVasak Kovaker (fill) 854\nGurguèn Apupelsh (fill d'Ashot) 854-857\nGrigor Derenik (germà) 857-859\nAshot (restaurat) 859-875\nGrigor Derenik (segona vegada) 875-885\nSargis-Ashot (fill) 885-904\nGagik Abu Morvan, regent i usurpador 885-897\nGagik (germà de Sargis Ashot) 904-936, rei des del 908\nGurguèn (germà) 904-916\nAshot-Derenik (fill de Gagik) 936-953\nHamazasp-Abusahl (germà) 953-972\nAshot-Sahak (fill) 972-983\nSenaquerim (fill) 983-1028 (rei a Sebaste 1022-1026)\nGurguèn-Kashik (germà) (de Mardastan i Antzevatsiq 963-997)\nAtom (fill) (al Antzevasiq del 997 fins a almenys el 1023)\nNicèfor Komnin (regent a Vaspurakan 1022-1027)\nDavid (fill de Senaquerim) 1026-1065\nAtom (fill) 1065-1081\nAbusahl (germà) 1065-1081\nOcupació romana d'Orient 1081-1083\nOcupació seljúcida 1083\nBranca d'ishkhans a Karin i Sasun[modifica]\nQurd vers 1160-1190\nSadun vers 1190-1210\nSherbaruk vers 1210-1230\nSadun vers 1230-1260\nOcupació dels mongols 1260\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Artsruní\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Artsruní&oldid=25301651»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 25 oct 2020 a les 10:27.


Marina Chavarría trampolí | La Fosbury\nBEN AMUNT MARINA, BEN AMUNT!\nNI LES TRES HORES I MITJA DE VIATGE QUE HA DE FER CADA DIA, NI L’ESFORÇ QUE SUPOSA COMPAGINAR ENTRENAMENTS D’ALT RENDIMENT I ESTUDIS, NO PODEN AMB LA IL·LUSIÓ D’AQUESTA GIMNASTA DE 13 ANYS DE SALLENT.\nSón les 5:45 i la porta de l’habitació s’obre. És la mare que toca diana. Ja pot ser dilluns, dimarts, dimecres, dijous o divendres, que, si no té torn de matí, el bon dia li dóna ella. Encara queden dues hores i mitja per començar classes, però la Marina, una noia de Sallent de 13 anys, té un llarg recorregut fins a arribar a l’escola. Pel camí haurà agafat un cotxe amb la mare fins a Manresa, allà un autobús cap a Bellaterra per canviar les rodes per les vies perquè un tren l’acosti a l’estació de Sant Joan. Poc més d’un quilòmetre a pas lleuger la separa del seu destí final, l’Avinguda de l’Alcalde Barnils núm. 3. Una hora i tres quarts després de sortir de casa. Però no la molesta, al contrari. I és que la Marina Chavarria Espasa no és una noia qualsevol: practica el trampolí i estudia i entrena cada dia al CAR de Sant Cugat.\nEl trampolí, pels no entesos en la matèria, és una especialitat de gimnàstica que es practica amb un llit elàstic. La Marina està acostumada a que li preguntin i a explicar-ho, tot i que aquesta modalitat sigui olímpica des dels Jocs de Sidney 2000, abans que ella nasqués. De fet, l’esport ve de més lluny. Va aparèixer als Estats Units al començament dels anys 50 convertint el que era un entrenament militar (per als pilots aliats en la Segona Guerra Mundial i els astronautes americans i soviètics més tard) en un exercici per a escoles i universitats nord-americanes. A Europa va arribar el 1955 quan el suís Kurt Bachler impulsà la pràctica del llit elàstic, i s’integra a la Federació Internacional de Gimnàstica el 1998.\nToquen les 8:20 i és el moment d’obrir els llibres. Ser al CAR no vol dir no posar colzes. Amb les lleganyes encara als ulls (llevar-se d’hora no vol dir no tenir son), recorda els inicis i com ha estat el camí per ser al mateix edifici que molts dels nostres campions. Era el 2009 quan les parets del Gimnàs Gimbe van veure arribar una menuda que volia començar amb la gimnàstica esportiva. Que ho fes bé combinat amb l’ull clínic i expert de l’entrenadora de trampolí Clara Bozzo van fer la resta. Una prova per aquí, una caiguda per allà i es va trobar en l’equip de trampolí. El 2010 l’equip al complet canviava de club per passar a formar part de l’Egiba.\nL’hora del pati és a les 11, com a moltes escoles i instituts, però aquí no és per a jugar, o sí, perquè per a la Marina entrenar és un joc. És amb el que s’ho passa bé. Dues hores, de les quatre en total que fa cada dia, per aprofitar l’oportunitat que se li va obrir l’any 2012 quan va ser admesa a tecnificació i baixava cada dissabte al CAR, i que es va ampliar quan els bons resultats del 2014 fan fer que fos seleccionada per estudiar i entrenar allà. Una decisió que va ser… diferent. Lluny del tòpic dels pares que forcen la filla a entrenar, la Marina va haver de convèncer als seus que el que ella volia era fer aquest viatge cada dia. No hauria pensat mai que hauria de prendre aquesta decisió, però quan va arribar el moment no va dubtar ni un segon. Ells preferien que estigués tranquil·la i no anés tant amunt i avall, però la il·lusió mou muntanyes, diuen, i els pares van acceptar.\nLluny del tòpic, la Marina va haver de convèncer als seus pares perquè la deixessin anar cada dia al CAR\nA les 13:30 és hora de recuperar forces. El dinar espera a taula i no pot tardar massa. Depenent del dia la fisio l’espera a les 14h per posar a lloc músculs i articulacions, necessari per estar sempre al màxim nivell. Són aquells moments que aprofita per estar en contacte amb els seus amics de Sallent, als que no veu tant però no oblida, aquells que, explica contenta, la troben a faltar però s’alegren dels seus èxits. Les noves tecnologies permeten que estigui al dia de (quasi) tot el que passa al poble i amb això ja en té prou.\nTot i ser al CAR, tot i ser una esportista, l’escola no entén de privilegis, i a les 15:15 dues hores i mitja més de classe separen a la Marina de tornar a volar. Les bones notes són un requisit indispensable per poder continuar al centre d’alt rendiment i ella ho sap. La classe la comparteix amb altres companys i companyes que practiquen altres esports però que tenen el doble objectiu comú d’aprendre i créixer com a esportistes. El del CAR va ser el primer institut públic d’educació secundària integrat en un centre d’alt rendiment a tot el món en una clara aposta per la formació integral de l’esportista i té un lema ben clar que denota la seva filosofia: “Aquí encara no ha aprovat mai ningú pel fet de ser campió olímpic”, afirmen.\nLa segona sessió d’entrenaments del dia arriba a les 18h. Dues hores més en les que la Marina s’acaba de posar en forma per assolir els objectius que té entre cella i cella. El primer és més proper: classificar-se pel Mundial per edats que es farà a Odense, Dinamarca, del 3 al 6 de desembre. El segon queda menys lluny però no per això deixa de ser estimulant: els Jocs Olímpics de Tòquio 2020, el somni de qualsevol esportista i que no sembla gens impossible. Des del seu debut a la Copa Catalunya del 2011, on va aconseguir excel·lents resultats en minitramp, doble minitramp i trampolí, tant individual com per equips, la seva progressió no ha parat de créixer i aquests darrers 2013, 2014 i 2015 ha quedat campiona de Catalunya per equips sub-14 en doble minitramp i en trampolí, 5a al campionat d’Espanya per edats en trampolí, tercera per equips sub-15 del campionat d’Espanya per edats en doble minitramp, subcampiona per equips sub-15 del campionat d’Espanya o tercera classificada en la copa d’Espanya de trampolí individual sub-15, per posar alguns exemples.\nLa Marina té dos objectius: classificar-se pel Mundial per edats que es farà a Odense, Dinamarca, del 3 al 6 de desembre i pels Jocs Olímpics de Tòquio 2020\nArriben les 20h i toca desfer el camí fins a casa. L’hora i tres quarts que té per davant no són un impediment per a una Marina amb ganes de donar-ho tot pel trampolí. Només una vegada, quan estava passant una mala època d’entrenaments, li va passar pel cap la idea de deixar-ho. I diem que li va passar pel cap, perquè no va poder. Hi havia alguna cosa que li impedia fer el pas, una força que no sap descriure que l’atrapava i que impedia que el cuquet deixés de moure’s dins seu fent que li seguís agradant i ho continués necessitant. I aquí està, a quarts tocats de nou de la nit direcció Manresa. Allà l’esperaran els pares per portar-la fins a Sallent, compartir una estona, parlar amb la germana que treballa a Barcelona i agafar el llit. L’any vinent, si tot va bé, es podrà estalviar anar amunt i avall de dilluns a divendres perquè la normativa li permetrà quedar-se a viure a la residència del CAR. Un petit pas que li donarà aire.\nAl voltant de les 23h s’apaga el llum i la Marina tanca els ulls. Queden poques hores de son i cal aprofitar-les. Demà tocarà tornar a saltar ben amunt per mirar d’arribar a assolir els somnis, que cada cop són més a prop.


“Com penseu que s’ha d’eliminar la fam del món?”\níndex > concurs de narracions solidàries > lliurament de premis 2009 > Categoria: 16 i 18 anys - Tercer premi\nTercer Premi Categoria 16 i 18 anys\nAutor: Alba Planas Alonso\nCom eliminar la fam al món\n30.000.000 milions de persones moren a l'any de gana, 24.000 cada dia. Si t'ho mires així, es normal que un d'aquests morts, siguis del tercer món, o del quart món com jo, sigui proper a tu, o tu mateix. Jo malauradament segueixo aquí, aguantant com puc, però la meva mare no, ella va tenir la mala sort que jo porto buscant fa 5 anys. Sé que a poca gent li interessa tot això, la majoria estan a casa seva estirats al seu sofà de més de 500€, menjant més menjar del que he menjat jo en tota la vida, i pensant que la nostra vida no és justa, però sense fer res per evitar-ho. No demano que tot el món es bolqui en nosaltres, perquè he après que això no es pot demanar, que vivim en un món egoista, i que la gent només mira per ella mateixa. Els dies aquí no passen, o si passen jo no me n'adono. Tots, absolutament tots, són iguals: la gent s'aixeca per treballar, jo per quedar-me al carrer per mirar-los. Ells mengen 4 àpats o mes al dia jo, si tinc sort, un. Res surt del normal, i encara menys, ningú fa res per canviar-ho. Jo més d'un cop he pensat deixar de callar-me les meves paraules i començar a parlar, ja que el món no m'arregla a mi, jo intento arreglar el món.\nSempre he pensat en moltes solucions, però per això us necessito a tots vosaltres. No li envio a ningú en concret aquesta carta, qui la rebi ja sabrà què fer.\nÉs un joc, un canvi de mentalitat. Les regles són fàcils i senzilles: comença tu, dóna menjar a 4 persones que ho necessitin mes que tu, i tot el menjar que penses que acabarà tirat a la brossa de casa teva, agafa'l i porta'l a un lloc on li donin més profit que a casa teva. No li demanis a aquella persona que li has donat el menjar que li doni a quatre persones més, compren que ella no pot, que possiblement tot el menjar que tu li puguis donar sigui el que tingui.\nSimplement vés-ho passant als teus amics i amigues, i que ells facin el mateix.\nEstic segur que si tu comences, tot continuarà. Sempre havia pensat en dirigir¬ me a persones amb més poder, però acabava pensant que les paraules que escriuria acabarien a la paperera, així que he decidit que això esta en les vostres mans. En les mateixes mans de nens que veig cada dia passejant pels carrers de Barcelona, comprant i rient, nens que no es fixen amb mi, però que jo només tinc ulls per ells, nens que no passen gana. Possiblement no acabaré amb la fam al món, per mala sort, en sóc molt conscient, però almenys ja estic fent més que tot aquells polítics que es passen el dia asseguts a la seva cadira, del seu despatx, pensant en res (perquè no pensen) i fent veure que ells sí que estan arreglant el món. Ja veieu que les coses aquí, en el que es fa dir primer món, no són tan maques com potser les pinten, que a menys de deu metres de casa vostra i haurà algú amb las mateixes condicions que jo, per això estic segur que tot això amb tu funcionarà.


L'Aràbia Saudita envia armes croates als rebels sirians\nExcedents de la guerra dels Balcans creuen la frontera jordana\nC.J. CHIVERS / E. SCHMITT The New York Times / Washington. 27/02/2013 00:00\n260x366 L'Aràbia Saudita envia armes croates als rebels sirians / GORAN TOMASEVIC / REUTERS L'Aràbia Saudita envia armes croates als rebels sirians / GORAN TOMASEVIC / REUTERS\nL'Aràbia Saudita va comprar una gran quantitat d'armament d'infanteria a Croàcia per ajudar en secret els rebels que lluiten a Síria contra el règim de Baixar al-Assad. Ryiad esperava així desbloquejar l'estancament del conflicte sagnant, que permet al president Baixar al-Assad aferrar-se al poder.\nLes armes van començar a arribar als rebels al desembre des de Jordània i han estat un dels factors que expliquen els avenços tàctics d'aquest hivern contra l'exèrcit i les milícies lleials a Al-Assad. Aquestes trameses exemplifiquen que hi ha més implicació de diversos governs per ajudar els grups armats de l'oposició a Síria, en part per contrarestar l'armament que l'Iran i Rússia envien a les forces governamentals. L'armament croat ha anat a parar principalment als grups armats que es consideren laics, aparentment amb la intenció d'eludir els grups jihadistes que han alarmat les potències occidentals i regionals.\nDes de fa mesos aquests governs eviten donar armes als rebels, en part per por que l'ajuda vagi a parar a mans de terroristes. Fonts governamentals apunten que també hi ha preocupació pel paper dels grups jihadistes de l'oposició, molt més ben equipats que els sectors nacionalistes laics i amb més capacitat d'influència política.\nEl gest de l'Aràbia Saudita constata que els partidaris àrabs i occidentals dels rebels reconeixen que el front està estancat. Si bé l'oposició armada va aconseguir en un primer moment fer recular les tropes lleials a Al-Assad, des de mitjans de l'any passat que els milicians rebels, mal armats, no aconsegueixen fer moure les tropes del règim. I les víctimes no fan més que augmentar.\nNo queda clar el paper de Washington en aquests enviaments d'armes. Funcionaris europeus i nord-americans, incloses fonts de la CIA, es limiten a assenyalar que és un tema sensible i rebutgen fer cap comentari. Un alt càrrec nord-americà apunta, però, que aquesta intervenció saudita "no ha suposat un punt d'inflexió" en la correlació de forces militars i afegeix que "encara estem lluny d'això". El mateix funcionari reconeix que el suport militar de l'Iran al règim sirià continua sent molt superior a l'ajuda que reben els rebels dels països àrabs.\nL'armament iranià ha inquietat els estats àrabs sunnites per la creixent influència de Teheran en el que ja s'ha convertit en una pugna regional per la primacia a Síria: l'Iran i la milícia xiïta libanesa de Hezbol·lah donen suport a Al-Assad i els estats sunnites als rebels.\nEls avions carregats amb armes iugoslaves, que no s'havien vist fins ara en la guerra civil siriana, van començar a aparèixer al desembre en vídeos que els rebels van difondre a través de YouTube. Es tracta d'un tipus particular de rifle sense retrocés, així com rifles d'assalt, llançagranades, metralladores, morters i coets antitancs, que han estat àmpliament documentats per un blogaire, Eliot Higgins, que escriu amb el pseudònim de Moses Brown. L'armament de fabricació iugoslava va aparèixer primer en vídeos gravats a la regió de Daraa, a prop del Jordà. Al febrer ja es podien veure a les regions de Hama, Idlib i Alep, al nord del país.\nSegons funcionaris familiaritzats amb els enviaments, aquest armament es correspon amb un excedent no declarat que va quedar a Croàcia després de les guerres dels Balcans dels anys 90. Les fonts asseguren que "milers de rifles, centenars de metralladores i una quantitat desconeguda de munició dels arsenals croats han arribat a Síria".\nEl ministeri d'Exteriors croat nega el subministrament d'armes i les autoritats saudites i jordanes no fan comentaris. El diari croat Jutarnji informava dissabte que en els últims mesos s'han vist un nombre inusual d'avions de càrrega jordans a l'aeroport de Pleso de Zagreb i assegurava que Washington, principal aliat polític i militar de Croàcia, va actuar com a mediador en l'operació.


Sanitat confirma un brot de sarna amb 29 afectats a l'Hospital Marina Baixa - Diari La Veu\nEscriba el número 571308\nLa Conselleria de Sanitat Universal i Salut Pública ha confirmat l'existència d'un brot de sarna a l'Hospital Marina Baixa de la Vila Joiosa amb 29 casos diagnosticats –4 pacients i 25 treballadors–, encara que, segons fonts del centre, la situació està "controlada".\nFonts de la Conselleria han explicat aquest divendres que el servei de Medicina Preventiva del centre sanitari està investigant aquest brot d'escabiosi i ha engegat els protocols d'actuació i l'estudi de contactes. "El protocol consisteix a aplicar el tractament amb permetrina al 5% a tots els casos i els seus contactes, així com als treballadors dels serveis afectats i les seues famílies", han indicat. Així mateix, "se'ls han proporcionat per escrit les precaucions que han d'adoptar al seu domicili, tant amb la roba com amb altres utensilis", han assenyalat aquestes fonts.\nEl primer cas es va diagnosticar el passat mes d'octubre, segons ha informat a Efe la gerent de l'hospital, Rosa Louise Cereceda, qui ha assenyalat que, "des d'aquell moment, es van posar en marxa totes les mesures i protocols corresponents per a atallar-ho".\nAmb tot, fonts sanitàries han aclarit que la malaltia no revesteix gravetat però sí que és molesta per les picors que produeix, les lesions en la pell i la facilitat del seu contagi, que pot produir-se a través del contacte directe o els teixits que haja utilitzat la persona afectada.\nCereceda també ha precisat que l'origen d'aquest brot és un àcar que "ocasiona lesions en la pell a voltes difícils de diagnosticar", però ha insistit que es tracta d'una cosa "lleu i de fàcil tractament".\nPel que fa al protocol, ha manifestat que als treballadors "se'ls envia a casa amb una sèrie de mesures higièniques que consisteixen en una loció que s'ha d'aplicar per tot el cos durant 14 hores, així com a totes les persones del seu entorn".\nEn aquest sentit, Cereceda ha subratllat que aquestos brots "són relativament habituals" i ha revelat que en aquestos dies també n'hi ha hagut en dos hospitals de fora del País Valencià. A més, ha concretat que el primer cas registrat en el centre hospitalari de la Vila Joiosa es va diagnosticar en un pacient que procedia d'una residència de gent gran i que estava ingressat en l'àrea de Traumatologia. "Encara no podem dir que estiga eradicat fins que no transcórreguen dues setmanes sense cap cas més, però sí que està controlat el brot", ha assegurat.\nPer la seua banda, l'Associació del Defensor del Pacient ha sol·licitat una investigació "d'ofici" en un escrit dirigit al fiscal cap del Tribunal Superior de Justícia valencià. En el text, la presidenta d'aquesta associació, Carmen Flores, considera que es tracta d'un "descuit o negligència sanitària" en un lloc en el qual la neteja "ha de ser exquisida". Critica, a més, la "poca importància que semblen donar-li les autoritats sanitàries", que qualifica de "falta d'assumpció de responsabilitats", ja que els pacients ingressats per altres patologies "es veuen afectats ara per 'un regal', [...] possiblement per falta d'asèpsia".\nEscriba el número 333816


Mor d'un tumor cerebral Beau Biden, fill del vicepresident dels Estats Units\nHavia estat fiscal general de l'Estat de Delaware i tenia 46 anys\nEFE Nova York 31/05/2015 12:38\n260x366 Beau Biden i el seu pare, Joe Biden. CHRIS WATTIE / REUTERS Beau Biden i el seu pare, Joe Biden. CHRIS WATTIE / REUTERS\nBeau Biden, de 46 anys, fill del vicepresident nord-americà, Joe Biden, ha mort d'un tumor cerebral. Ho ha anunciat pel vicepresident Biden en un comunicat oficial distribuït per la Casa Blanca, en què va dir que el seu fill havia lluitat contra el càncer "amb la mateixa integritat, valentia i força que va demostrar cada dia de la seva vida".\nJoseph R. Biden III, el fill gran del vicepresident, més conegut com Beau, va ser fiscal general de l'estat de Delaware durant dos mandats. Estava casat i tenia dos fills. Segons els mitjans nord-americans, portava més d'una setmana rebent tractament en un centre mèdic de Washington.\nEn recordar la seva carrera com a advocat, Biden va esmentar el treball del seu fill per "establir l'imperi de la llei en un Kosovo destrossat per la guerra". També va esmentar la seva tasca en la Guàrdia Nacional de Delaware i el seu servei militar a l'Iraq, que va ser recompensat amb la Medalla de Bronze.\nEn un altre comunicat oficial, el president nord-americà, Barack Obama, ha expressat el seu condol i el de la seva dona, Michelle, i ha destacat la tasca de Beau Biden a tant com a fiscal general a Delaware com pel seu servei a l'Iraq. "Com el seu pare, Beau va ser un home bo, de gran cor, un devot catòlic i molt lleial", diu Obama.\nBeau Biden va patir un lleu vessament cerebral el 2010 i va tenir complicacions mèdiques posteriors. La primera esposa del vicepresident Biden, Neilia, i la seva filla de tretze mesos, Naomi, van morir en un accident de trànsit el 1972. Beau Biden i el seu germà Hunter anaven en el mateix vehicle, però van sobreviure, segons recorda aquest diumenge "The New York Times ".\nBeau Biden havia anunciat la seva intenció de presentar-se a les eleccions per a governador de Delaware als comicis de l'any vinent.


LA ROSA DE TORTOSA: El PSC prioritza a Vinallop la seguretat, recuperar el dispensari i tenir el Centre de Tecnificació Ciclista\nEl PSC prioritza a Vinallop la seguretat, recuperar el dispensari i tenir el Centre de Tecnificació Ciclista\nSabaté felicita Grau per la seva aposta per la innovació i recerca i critica que CiU no entri en aquest debat i es decanti per fer propostes electoralistes que cauen en l'oblit, com la cobertura del velòdrom\nEl candidat a l'alcaldia de Tortosa, Joan Sabaté, i el candidat de Vinallop, Santi Forné, acompanyats d'altres membres de la candidatura, han presentat aquest matí els deu punts del programa electoral a Vinallop amb vista a les eleccions municipals del 22 de maig vinent. La seguretat ciutadana és un dels principals aspectes a destacar d'aquest programa, tema central en l'estat del benestar, tal com ha detallat Joan Sabaté. “És necessari millorar la coordinació policial per garantir una millor vigilància del poble i de les zones rurals a Vinallop, que des de l'alcaldia es faci, ja que fins ara no s'ha fet, i que la policia local desenvolupi el paper complementari a la dels mossos”, ha explicat Sabaté, tot mostrant l'aposta dels socialistes per desenvolupar de forma efectiva la policia de barri, “una promesa que Bel mai no ha complert, creant només nou places de policia per les vint que va prometre, que fa que avui la policia de barri sigui inexistent”. Per això, el compromís és que la Policia Local desenvolupi la seva funció específica com a policia de proximitat per donar seguretat a les famílies, les persones i les empreses.\nUna altra de les propostes inexcusables per als socialistes és que Vinalllop tingui un Centre de Tecnificació Ciclista, adscrit al Centre de Tecnificació de les Terres de l'ebre. En relació a la posada en marxa del complex ciclista, Forné, ha advertit que s'han fet unes pistes, però no un centre de tecnificació. ”Es tracta d'unes instal·lacions manifestament insuficients respecte al que vam acordar amb la Generalitat fa quatre anys. Intentarem reconduir la situació per tenir el centre de tecnificació, que vagi més enllà, que faci de Vinallop un municipi, amb uns equipament per a Vinallop però per a tot el municipi i més enllà per a totes les comarques”, ha emfasitzat, tot remarcant que “treballarem perquè els pobles que no són centre urbà també siguin municipi i desenvolupin el municipi”\nAltres propostes incloses en aquest decàleg són la finalització de l'enllumenat de la carretera fins la rotonda; el desenvolupament del Pla d'Ordenació Urbanística Municipal modificant-lo atenent a les necessitats veïnals; recuperar l'embarcador; fer de l'antiga via del tren Via Verda; millorar les comunicacions; recuperar el dispensari; evitar que la carretera creui el poble, i aproximar els serveis de l'Ajuntament a Vinallop. Forné ha lamentat que les propostes siguin les mateixes que fa quatre anys, ja que “lamentablement no s'ha avançat”.\nD'altra banda, el candidat a l'alcaldia, Joan Sabaté ha volgut felicitar avui públicament al rector de la universitat Rovira i Virgili, Francesc Xavier Grau, pel seu discurs ahir en la inauguració de la Fira Expoebre. “En inaugurar un esdeveniment econòmic tan important com és la fira va fer referència al gran repte del moment que és vincular les empreses a la recerca i la innovació. I aquí la univeritat hi té un paper important, una aliança estratègica”, ha destacat Sabaté, que ha recordat que aquesta és una de les propostes centrals del programa del PSC, impulsar la recerca i la innovació vinculant-ho a les empreses i molt especialment al polígon Catalunya Sud. “És un aspecte que altres formacions polítiques no aborden i ni tan sols entren a debat”, ha lamentat Sabaté, tot criticant que “estan fent propostes de cara a la galeria, per a provocar un debat fugaç ara i que s'obliden després, com s'ha pogut comprovar amb la gran promesa de cobrir el velòdrom, mentre obliden parlar dels grans temes de futur importants per a la nostra ciutat i les persones que hi viuen”.\nELS 10 PUNTS DEL PROGRAMA ELECTORAL DE VINALLOP\n1.Per la Sostenibilitat\nVOLEM que la il·luminació de la C-12 millori encara més.\nPODEM negociar amb la Generalitat la millora de l'enllumenat.\nAcabarem l'enllumenat de la carretera fins la rotonda.\n2. Per l’Urbanisme\nVOLEM que la gent se senti a gust amb el poble.\nPODEM fer que Vinallop creixi.\nDesenvoluparem el Pla d'Ordenació d'Urbanisme Municipal i el modificarem atenent les necessitats veïnals.\n3. Per la Seguretat\nVOLEM millorar la coordinació policial per garantir una millor vigilància del poble i de les zones rurals.\nPODEM fer que Vinallop sigui un poble més segur.\nFarem que la vigilància policial sigui un fet.\n4. Pel Riu\nVOLEM que Vinallop tingui vida al costat del riu.\nPODEM fer que l'Ebre no sigui un element de decoració.\nRecuperarem l'embarcador per a Vinallop.\n5. Pel Medi Ambient\nVOLEM que Vinallop i Tortosa estiguin unides per un pulmó verd.\nPODEM fer que les antigues barreres siguin nexes d'unió, cuidant el nostre entorn i el medi ambient.\nGaudirem de l'antiga via del tren com a Via Verda.\nVOLEM que la carretera de la zona baixa i el barranc de Roé estiguin arranjats.\nPODEM fer que els carrers de Vinallop siguin un exemple.\nTreballarem perquè els nostres carrers siguin segurs i transitables.\n7. Per la Salut\nVOLEM recuperar el dispensari mèdic.\nPODEM fer que la salut estigui a l'abast de tots.\nLa nostra gent es visitarà al poble.\n8. Per ser Cruïlla de Comunicacions\nVOLEM que amb el desdoblament de la C-12 hi hagi una circumval·lació que tregui els cotxes de dins del poble.\nPODEM fer que Vinallop sigui un poble sense cruïlles dins del poble.\nEvitarem que la carretera creui el poble.\n9. Per l’Atenció Ciutadana\nVOLEM que Vinallop tingui servei d'atenció ciutadana diària.\nPODEM donar al nostre poble el mateix servei que a Tortosa.\nPossibilitarem que els serveis de l'Ajuntament arribin al nostre poble.\n10. Pel Centre de Tecnificació Ciclista\nVOLEM ser un referent a nivell nacional.\nPODEM impulsar l'esport base per poder posar en valor el nostre potencial.\nFarem que el Centre de Tecnificació Ciclista estigui adscrit al Centre de Tecnificació de les Terres de l'Ebre.\nPublicat per La Rosa de Tortosa a 15:31


Què és 'el núvol'? Quina utilitat té per a mi?\nEl núvol és un disc dur particular a Internet. Podem accedir-hi des de qualsevol lloc i podem compartir-lo (o no) com vulguem. En aquesta xerrada ens comentaran les diferents opcions que hi ha (de pagament i gratuïtes) i descobrirem els diferents formats i possibilitats per a compartir les nostres fotos, vídeos, arxius, etc. A càrrec de Ximo Izquierdo de la Mary Posa.


Tour Cyclo 2010. 3. Chartres - La Ferté - Macé rotası - Chartres, Centre (France)- GPS track\nbisiklet turu (Fransa bisiklet turu rotaları → Centre → Chartres )\nTour Cyclo 2010. 3. Chartres - La Ferté - Macé\nUploaded 24 Eylül 2013 Salı\nyer Chartres, Centre (France)\nDimarts, 22 juny 2010 3. Chartres - > La Ferté - Macé\nAvui en direcció a La Ferté - Macé al Orne , pas una mica més curta (155 km ) o anem a deixar anar en la Beauce La Perche .\nL'origen de la paraula " La Ferte - Mace "es remunta a quan afirma expansió feudal.\nAl segle 11 d'hora , una fortalesa - així que parlem de " Ferté "- es construeix, protegeix la casa.\nEs tracta d'un propietari, anomenat Mace Mateu que, durant el segle 12, la voluntat , com un segell de pagament de la quota estatal de la posteritat i batejar la baronia antiga del nom que encara porta. Avui en dia, encara en peu només la antiga torre romana segueix sent el testimoni d'aquests vellesa orgullós i respectat sempre. Prenent el lloc de la fortalesa original, una església d'estil romà - bizantí moderna domina la ciutat i el camp circumdant a través dels turons i valls conformen el paisatge Fertois .\nCiutat una mitjana de 6.200 habitants al cor del camp de Normandia és un complex de vacances a la vora del bosc Andaines no lluny de la ciutat balneari de Bagnoles -de - l'Orne .\nLa Ferté - Macé es troba en una regió tradicionalment agrícola i rural , encara que la ciutat era un important centre industrial al segle XIX. Situada a la campanya normanda , és a dir , una regió rica en prats i prats ombrejats , el que afavoreix a l'agricultura , la regió és , lògicament , especialitzada en la producció de llet ( i els seus derivats , productes lactis , formatge ), sinó que és la força de l'agricultura local amb la cria d'animals per a l'alimentació i la cultura , principalment cereals ( blat , ordi ) i blat de moro ( utilitzat per a l'alimentació animal ) i , de vegades en la llinosa .\nLa vetllada va acabar amb una magnífica recepció a l'Ajuntament i el lliurament de 10regals artesanals alguns dels nostres participants.\nL' quilòmetres estan connectats a un bon ritme, però per desgràcia cau sense gaire gravetat produeix 128 quilòmetres a un dels nostres amics xinesos que estaran absents de la llista de convocats per uns dies.


En cada vers que has entès: Contra la nuesa\nQüestió de faldilles dins Relats en català\nque copsa la mirada\ndels homes, fins i tot\na dones femenines.\nxavier pujol 23 de novembre de 2014, a les 9:31\nEl diafragma de la mirada de l'home, (o de l'ull fotogràfic) el regula el que hi ha sota les faldilles. (d'ell o d'alguna d'elles)\nHelena Bonals 23 de novembre de 2014, a les 10:03\nSempre saps què dir, Xavier!\nSílvia 23 de novembre de 2014, a les 11:44\nSempre és millor insinuar que mostrar, la foto ho prova.\nHelena Bonals 23 de novembre de 2014, a les 12:39\nCom un poema sempre és millor que només insinuï.\nJaume 23 de novembre de 2014, a les 12:31\nLa mirada dels homes no sempre és lasciva, Helena.\nHelena Bonals 23 de novembre de 2014, a les 12:36\nsempre no, però un moment o altre els homes es converteixen en violadors en potència. Ja sé que sóc dura, però és la meva cognició. Sóc antisexe total, a priori i a posteriori.\nJaume 23 de novembre de 2014, a les 13:14\nVioladors en potència? Caram… diria que potser sí que ets una mica dura i possiblement injusta al generalitzar i ficar a tothom al mateix sac.\nPerò vaja, cadascú té la seva opinió i en tot cas espero de tot cor que la teva sigui per convicció i no per experiència pròpia.\nIgor 23 de novembre de 2014, a les 17:40\nSempre lasciva no, que de vegades pensem en el fútbol...\nCarme Rosanas 23 de novembre de 2014, a les 22:20\nSílvia 23 de novembre de 2014, a les 23:36\nHelena Bonals 23 de novembre de 2014, a les 17:50\nEl futbol ja ho és, de lasciu, Igor!:)\nEduard 23 de novembre de 2014, a les 18:36\nEl futbol és lasciu! Caram, Helena, ets una contrincant dialèctica temible. Així i tot, m'arrisco a proporcionar una definició diferent de les mirades dels homes a les dones (m'autocito del meu llibre Interseccions): "aquella mirada apreciativa que solen adreçar els homes desvagats a les dones que es creuen al seu camí."\nJo tenia una amiga guapíssima. sempre que anava amb ella podia veure tot de mirades masculines que la taladraven, i jo m'hi podia fixar bé, és clar, perquè era invisible per aquelles mirades. Ella em va dir un dia, comentant com es sentia en aquella situació tan usual, que podia distingir perfectament entre mirades apreciatives de la seva bellesa i les simplement lascives.\nHelena Bonals 23 de novembre de 2014, a les 19:08\nfa dos dies un home gran em va dir pel carrer "Que guapa eres!" i no em va molestar. Però m'han dit "croqueta" i m'he enfadat molt.\nA mi, posats a triar, m'agraden més les dones guapes que els homes, sempre ho són més. No sóc lesbiana, més aviat asexual.\njpmerch 23 de novembre de 2014, a les 21:55\nA mi també m'agraden més les dones guapes que els homes i tampoc sóc lesbiana.\nSílvia 23 de novembre de 2014, a les 23:38\nHelena, a mi també m'agraden més les dones guapes. Entenc què vols dir.\nHelena Bonals 24 de novembre de 2014, a les 9:50\ni tampoc ets asexual?\nbellesa és en femení.\njpmerch 24 de novembre de 2014, a les 11:28\nNo sé exactament que és ser asexual.\nHelena Bonals 24 de novembre de 2014, a les 11:43\ndoncs que no en vols saber res, del sexe, perquè no vols que et facin mal ni fer-ne, en el meu cas, almenys. Perquè se m'ha de poder prescindir, penso. Cadascú és cadascú.\nCarme Rosanas 23 de novembre de 2014, a les 22:25\nContràriament a tots aquests nois que sempre saben què dir, jo avui no ho sé massa. Trobo que ets molt radical. Però és cert que hi ha mirades que molesten. Clar que això amb els anys va caducant... cada vegada n'hi ha menys... ;D\nHelena Bonals 24 de novembre de 2014, a les 9:52\naixò de la mirada lasciva és una metonímia. Em refereixo a les intencions darreres d'un home, miri com miri. No sé si em faig entendre.\nCarme Rosanas 24 de novembre de 2014, a les 10:46\nI tant que sí! Crec que et fas entendre i que t'entenc molt bé!\nPotser per això no sé què dir... seria molt llarg de parlar tot això.\nGlo.Bos.blog 24 de novembre de 2014, a les 0:42\nLas mirades dels homes no sempre són lascives. Si la dona no és atractiva no hi ha lascívia. Però potser tampoc hi ha mirada...\nHelena Bonals 24 de novembre de 2014, a les 9:54\njo crec que sí que pot haver-hi lascívia i mirada en una dona que no és atractiva. Als camps de concentració també passava, entre persones gens atractives en aquell moment.


FECMA dóna veu als pacient per a analitzar i provar la sostenibilitat del SNS | Àgata en marxa\nFECMA dóna veu als pacient per a analitzar i provar la sostenibilitat del SNS\nJuliol 12, 2013 ·\tper agataenmarxa ·\tin Cancer de Mama\t· Deixa un comentari\nAvui i demà la Universitat Menéndez Pelayo (UIMP) cedeix les seves instal·lacions a la Federació Espanyola de Càncer de Mama (FECMA) per a organitzar i participar a Santander en “El Moviment associatiu de pacients” davant els reptes de la sostenibilitat, eficàcia i eficiència del Sistema Nacional de Salut (SNS).\nPacients de les 38 associacions de les que es composa FECMA seran els protagonistes de les ponències que, amb la col·laboració d’investigadors, oncòlegs i representants de les administracions sanitàries, analitzaran i denunciaran els problemes del SNS. D’aquesta manera, inquietuds i responsabilitats entraran dins el mateix debat per a reclamar el dret universal a la salut, a la informació i la necessitat d’innovació i investigació del càncer de mama.\nMontserrat Domènech, la directora del Grup Àgata, juntament amb la Doctora Tàrsila Ferro de l’ICO, van protagonitzar ahir la conferencia “Necessitats d’informació en el càncer de mama i d’atenció en la supervivència”. Totes dues van intentar posar en primer pla la importància d’aquests aspectes en la vida de les pacients abans, durant i després del tractament. La polèmica estava servida i les primeres conferències van donar lloc a algunes declaracions.\nMentre els pacients adverteixen, “el càncer no és una mercaderia negociable” i reclamen millors diagnòstics i nous tractaments, el Ministeri defensa un sistema que pugui permetre’s i assegura que l’oncologia és l’àrea de salut en la que més s’innova avui en dia. Els pacients reconeixen que l’atenció dels pacients oncològics a Espanya és bona però demanen que ho segueixi sent.\nEl programa està dirigit pel doctor José Manuel López Vega, del servei d’Oncologia Mèdica de l’Hospital Universitari Marquès de Valdecilla de Santander, i té lloc al Palau de la Magdalena de Santander. Tota una prova al poder del moviment associatiu i a la compatibilitat de la innovació i la sostenibilitat al SNS.\nElena Martínez Batalla.\n← L’espectacle solidari “Dona, dóna” omple el Centre Catòlic de Sants\nGrup Àgata i Oncolliga ocuparan l’estand Barcelona Inclusiva al Village dels Mundials de natació →


Sabies que si el teu operador de telefonia i Internet modifica les condicions, tens dret a donar de baixa el servei sense cap penalització?\nEls dies 1 i 2 de juny va tenir lloc la Cimera Europea dels Consumidors 2015 a Brussel·les, una edició centrada en els temes de més actualitat pel que fa a les futures polítiques de defensa i protecció de les persones consumidores, una de les prioritats polítiques de la Comissió Europea que lidera el president Juncker.\nLa millora del mercat únic en l'entorn digital o el paper d'assessorament als consumidors per fer front a situacions de sobreendeutament, van ser alguns dels temes centrals de les ponències.\nSerhs Alimentació, una corporació formada per 60 empreses, i Productos Artesanos Sin gluten (Dietetica Gloria), amb botiga a Barcelona, s'han adherit al "Pacte per a les persones celíaques", que té l'objectiu de millorar la informació que reben les persones consumidores en l'etiquetatge dels productes alimentaris.\nCom a conseqüència d'aquest pacte, la Generalitat va registrar un model d'etiqueta que permet identificar, de manera gràfica, si l'aliment és apte o no per a persones celíaques.\nSi el vostre vol pateix un retard d'almenys 2 hores, teniu un seguit de drets que podeu consultar en les nostres recomanacions: Retards de vols.\nSi la companyia aèria amb la que viatgeu cancel·la el vol, cal que tingueu en compte les següents recomanacions: Cancel·lacions de vol.


Inici » Destinació del viatge » No hi ha més restriccions a Florida i COVID-19 ha estat declarada història pel governador DeSantis\nLa gent de Florida acaba de recuperar la llibertat, o és una crida al suïcidi del governador Ron DeSantis?\nAvui, al governador Ron DeSantis se li van unir legisladors locals i propietaris de petites empreses a Sant Petersburg, on va signar el Projecte de llei del Senat (SB) 2006, una legislació rellevant destinada a frenar la marea dels governs locals i estatals mentre ho formulava.\nEl projecte de llei té com a objectiu bloqueigs arbitraris, passaports de vacunes i millora la preparació per a emergències per a futures emergències.\nEl governador DeSantis també va signar les ordres executives 21-101 21-102 suspensió de totes les ordres d'emergència locals fins a l'1 de juliol de 2021, moment en què les ordres locals quedaran definitivament invalidades d'acord amb el SB 2006.\nTot i que Florida va registrar 3075 infeccions COVID-19 més i 38 morts més, el governador del Sunshine State en tenia prou. Un gran nombre de persones moren a l’Índia en aquest món interconnectat. Florida és una porta d’entrada important per viatjar, concretament des d’Amèrica del Sud, on el virus muta i s’estén.


Comentaris virus-lents (41): AEBioS 2018, congrés de Bioseguretat estatal a Salamanca | CReSA & the city blog\nEn aquest congrés participaran, com altres vegades, personal de l’IRTA-CReSA, Centre de Recerca en Sanitat Animal, en Xavier Abad, i de la Plataforma d’Infraestructures de l’IRTA de l’Àrea de Producció Animal, en David Solanes.\nAquest cop el congrés opta per fer una sèrie de seminaris o tallers, previs i dins el congrés, sobre temàtiques relacionades amb la Bioseguretat però que necessiten una aproximació el més pràctica possible. És el primer cop en la curta història de la Associació que es munten com satèl·lits d’un congrés i s’avaluarà el seu èxit. Així, hi haurà tallers sobre “Equipos de Protección Individual (EPI´s): Elección y uso” a càrrec d’en Jorge Pérez Bruzón i “Autoclaves, uso y validación de ciclos”, a càrrec de na Elena Lorenzo, o “Cabinas de seguridad biológica: elección, uso y limpieza” per en Javier García Palomo, de la Universidad de Salamanca o “Validación GMP de superficies” a càrrec de na Miriam López.\nTambé hi haurà temps per diverses plenàries, comunicacions en les que es tractaran temes amb implicació de la Bioseguretat, però que en alguns casos estan a la frontera com serien “Edición genética y bioética” de Josep Santaló de la Universitat Autònoma de Barcelona, o “Investigación de doble uso (DURC): experimentos de ganancia de función (GOF), ¿una discusión interminable?” a càrrec de qui escriu, Xavier Abad, de IRTA-CReSA i d’altres de prou actualitat com serien “Zoonosis transmitidas por garrapatas” de Nerea García (recordem el cas d’infecció mortal per Crimea Congo de fa un parell de mesos) o la taula rodona “Presentación de norma 171400”, moderada per l’actual president de AEBioS, en Iñaki Echeverría de la Universitat del País Basc (UPV/EHU).\nTambé hi hauran altres plenàries amb temàtiques recurrents com “Bioinseguridad” a càrrec de Gonzalo Pascual, de CISA Valdeolmos o “Procedimientos de trabajo en instalaciones NCB3” d’en Jacinto Cantero de la Universidad de Jaén, o “Soluciones de diseño y construcción para laboratorios NCB3” per en Luis Linares.\nMolt interesant, finalment, es presenta la comunicació de “Registro de desinfectantes” a càrrec de J. A. Serón, de MATACHANA, ja que hi ha un cert buit legal adobat amb burocràcia que fa que molts desinfectants actualment emprats, i efectius, ho estiguin sense tota la “documentació” en regla.\nUn congrés on ens reunim cada dos anys entre 100 i 150 professionals de centres de recerca, administració, empreses dedicades a la biocontenció, la bioseguretat, la fabricació i distribució dels equips de protecció individual, etc. per posar en comú experiències, nous desenvolupaments, i resolució de problemàtiques. etc. Sempre en un esperit de franca col·laboració ja que el problema d’un pot acabar sent el problema teu, o de tots.


Forest Villas - Kanakakis Estate Illa de Creta Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAtsipopoulo, Nikiforos Fokas, Illa de Creta, Grècia, 74100 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Forest Villas - Kanakakis Estate\nAl visitar Prines, vosté es sentirà com a casa a Ktima Kanakakis, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Ktima Kanakakis, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. Piscina exterior de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Ktima Kanakakis.\nCal que informeu el Forest Villas - Kanakakis Estate de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació.


9 d'abril de 2020 In Gràfica publicitària\nT’agradaria desenvolupar la imatge publicitària d’una marca consolidada? A La Gaspar som especialistes en disseny gràfic, amb un itinerari específic per aquests ensenyaments. Dins la nostra oferta formativa, comptem amb el cicle formatiu de grau superior de Gràfica Publicitària, estudis enfocats en el disseny i creació de solucions gràfiques per a transmetre missatges publicitaris.\nAquesta formació capacita l’alumnat per idear, organitzar i dur a terme les diferents fases d’un projecte de gràfica publicitària, amb els controls de qualitat corresponents, i de les aplicacions vinculades a la comunicació gràfica. Sense oblidar-nos del seguiment posterior i el control de qualitat en la indústria gràfica, fins a obtenir un producte adequat als objectius comunicatius inicials.\nEl pla d’estudis s’orienta en la planificació i el desenvolupament d’un projecte publicitari de disseny gràfic i totes les seves fases: des de la identificació de l’encàrrec comunicatiu, la definició dels aspectes formals i estètics, funcionals i tècnics, fins a la realització del producte gràfic final. Entre les matèries, s’introdueix l’alumnat en els fonaments del disseny gràfic, fotografia, història de la imatge publicitària, o llenguatge i tecnologia audiovisual.\nEl treball per projectes reals és una part fonamental de les formacions de La Gaspar. Des de l’escola, generem sinergies amb entitats i organitzacions del territori per fomentar la participació del nostre alumnat en diverses activitats. Recentment, hem col·laborat amb la marca social de roba femenina Dona Kolors a l’Xtremkuir week i amb el concessionari d’Igualada Remm Guitart i Anoia Turisme en el disseny del vinil del nou Renault Captur.\nEl grau superior de Gràfica Publicitària dedica part de la seva formació (280 hores de les 2.000 hores totals del cicle) a pràctiques en empreses del sector. L’aprenentatge de l’alumnat en centres de treball, facilita la seva posterior incorporació al mercat laboral.\nUn cop finalitzat el cicle, les i els estudiants obtenen el títol de Tècnic/a Superior d’Arts Plàstiques i Disseny en Gràfica Publicitària amb el qual poden esdevenir directors/res d’arts, creatius/ves, grafistes, col·laboradors/res gràfics en equips publicitaris multidisciplinaris, i altres professions relacionades amb la realització de productes gràfics publicitaris i aplicacions vinculades a la comunicació gràfica d’un missatge (cartells, senyals, fulletons, anuncis, merchandising i altres elements similars).\nNecessites més informació sobre el cicle formatiu de Gràfica Publicitària? Contacta amb nosaltres!


Conclusions | Menjar i beure a l'Antiga Grècia\nDesprés d’haver realitzat el nostre Treball de Recerca, hem pogut resoldre les hipòtesis que ens plantejàvem a l’inici de començar a treballar, que era saber què es menjava a l’antiga Grècia i de quina manera ho feien. Hem de dir que inicialment comptàvem amb un volum d’informació gairebé inexistent a la xarxa, ja que hi ha molt poca informació registrada sobre l’alimentació de Grècia en l’època antiga, a diferència de Roma. Mitjançant la recerca d’informació en llibres, enciclopèdies, revistes, blocs en línia i diccionaris de grec clàssic, hem pogut respondre les preguntes que ens plantejàvem a l’inici del nostre treball.\nCom podem veure, a l’antiga Grècia gaudien d’una alimentació basada en la trilogia mediterrània, que constava del blat, l’oli d’oliva i el vi. A partir d’aquests aliments en creaven d’altres més elaborats. Per exemple, a partir del blat elaboraven una àmplia gamma de pans (els quals acompanyaven amb peix) i també de pastissos, que els menjaven en les festivitats religioses o en el teatre.\nL’alimentació dels grecs era, com passa avui en dia, molt relativa segons les seves situacions econòmiques. No tots podien gaudir dels mateixos aliments, ja que a alguns aliments només podien accedir les persones que tenien un nivell adquisitiu més gran. Això ho podem veure reflectit, per exemple, en el consum de fruites i verdures, ja que les verdures fresques eren molt cares i només podien consumir-les un número molt reduït de la població. Els ciutadans més pobres s’havien de conformar amb les fruites seques.\nTambé ho podem veure reflectit en el consum de carn, ja que els petits camperols només podien accedir a la carn d’au (de les quals extreien ous que consumien durs o passats per aigua i els consumien com a entremesos o com a postres) i de llebre i, en canvi, els ramaders més rics podien gaudir de la carn porcina, bovina o de cabrum, ja que era més reduïda i més cara. El mateix passava amb el peix, ja que mentre els atenesos amb una situació econòmica estàndard només podien alimentar-se de sardines i anxoves, els atenesos més rics podien gaudir de la tonyina i de les anguiles del llac Copaide a Beòcia, que eren de més cost.\nTambé consumien bolets, tot i que el seu consum era bastant perillós, com a conseqüència del poc coneixement que tenien sobre les diferents espècies que hi havia.\nRespecte a la beguda, el que consumien principalment era l’aigua i la llet de cabra o ovella, amb la qual elaboraven formatges. Amb aquests formatges creaven un gran nombre de plats. Aquests productes eren molt abundants, però també consumien altres productes elaborats amb aigua i altres elements d’una manera natural com, per exemple, el kykeon, l’hidromel, etc…\nUn altre dels temes centrals que ens ha cridat l’atenció ha estat el significat que tenia el vi en aquella època, ja que era un element molt utilitzat. El vi no l’utilitzaven només en la seva dieta, sinó també en la seva cultura i creences, i fins i tot com a medecina. Els doctors en l’antiguitat recomanaven una petita porció, diguem una copa de vi, no tant com un got sinó més aviat una petita copa amb aigua per esmorzar. Així doncs, una de les begudes de més importància era el vi de raïm (un dels productes bàsics de la dieta), ja que sense aquest producte no podríem entendre una de les institucions més importants de l’antiguitat grecoromana: el symposion. Per als grecs, el symposion era un banquet molt important, ja que era un moment de diversió, que consistia en un menjar amb diferents plats on l’única beguda era el vi i on els participants d’aquests banquets s’adornaven el cap amb corones de flors. Durant el menjar, es presentaven danses amb κότταβος (el còtabos) o distraccions de diversa mena.\nEl que més ens ha sobtat és el fet que no utilitzessin sucre, un bé molt preuat, i que en comptes d’aquest utilitzessin normalment la mel. També ens ha sorprès el fet que utilitzessin moltes figues, sobretot per a les postres i les estranyes combinacions alimentàries que feien respecte al que consumim avui en dia, com per exemple el fet de combinar el formatge amb les figues o amb la mel, entre d’altres.\nActualment, hem descobert que encara els nostres productes s’assemblen molt als de la dieta mediterrània dels grecs, ja que seguim consumint una gran quantitat de verdures, fruites, llegums i peix, encara que un dels punts que no tenim en comú amb l’antiguitat de Grècia és amb el tema de la carn, ja que actualment s’ha elevat molt el seu consum i antigament era considerat un producte de luxe per als més rics i ara el producte de luxe per a nosaltres és el peix. Per a ells, concretament per al poble mariner que vivia de cara al mar, el peix era molt assequible i una rica font de proteïnes.\nA més a més, caldria recalcar que a través de les nostres enquestes hem vist que la gent no està assabentada de la importància que han tingut els grecs per a nosaltres, ja que a causa de la ignorància, molt poca gent sap que la nostra dieta mediterrània està composta per tres aliments bàsics procedents de l’antiga Grècia. Cal dir que els grecs antics han influït moltíssim en la nostra alimentació, ja que Grècia és el bressol de la cultura occidental, gràcies al fet que allà es van establir les bases del coneixement modern com la història, la filosofia, les matemàtiques, el dret, el teatre, la medicina i també la gastronomia.\nTambé hem observat que, generalment, a les persones els agraden més els plats actuals, ja que els seus paladars no estan acostumats a menjar plats elaborats de maneres diferents, però sí algunes de les receptes adaptades han agradat força, com ara la bazyma, una recepta elaborada amb productes grecs però incorporant també sucre per donar un gust més dolç. Un altre plat que ha agradat bastant ha estat la salsa tzatziki (τζατζίκι), fet que ens ha sorprès perquè la combinació de iogurt amb cogombre no pensàvem pas que agradaria tant.\nTambé hem descobert que els ibers coincidien en alguns punts amb els grecs, ja que tots dos es basaven en el que avui en dia anomenem “la dieta Mediterrània”. A més, tots dos consumien abundants cereals, elaborats principalment amb el blat. Un altre punt important que tenien en comú era la producció de mel, ja que per als grecs la mel era imprescindible per a donar un gust més dolç al menjar.\nCom a conclusió final, podem dir que els grecs no gaudien d’una variació d’aliments gaire extensa, que es limitava a la mel, al formatge, a les fruites i a les verdures i que es basava en la trilogia mediterrània. Tampoc tenim gaire constància dels plats que creaven antigament però pel que hem pogut veure, els plats que elaboraven eren bastant senzills i utilitzaven molt la mel per endolcir les seves creacions, sobretot les postres, ja que desconeixien l’existència del sucre. També hem pogut arribar a la conclusió que els agradava utilitzar moltes espècies, com ara el romaní als rostits amb llegums, per donar sabors diferents.\nNosaltres, hem deduït que els seus plats eren senzills com a conseqüència de la falta de tecnologia, ja que actualment gaudim d’una diversitat d’utensilis i de maneres de cuinar que antigament no en tenien. Encara que molts dels aliments de l’antiga Grècia s’han consumit igual fins als nostres dies, les tècniques de cuina han evolucionat notablement, ja que per exemple, a l’antiguitat, el peix es consumia cru o bé s’assecava al sol i es marinava durant alguns dies amb vinagre de vi per eliminar els bacteris. A més, els grecs desconeixien tots els nostres productes industrials i els productes importats d’Amèrica (cafè, té, cacau, pebrot, tomàquet…) i d’altres parts del món desconegudes per a ells (com per exemple, el kiwi).\nPer acabar, a favor dels grecs, constatem que la dieta Mediterrània es considera una de les més saludables i riques en vitamines i proteïnes, ja que està constituïda per una gran varietat d’aliments, ja siguin les verdures i les hortalisses o bé el peix i la carn.\nVet aquí una síntesi de la nostra recerca sobre l’alimentació a l’antiga Grècia:\nUn comentari a “Conclusions”\nRaquel Bernad el 10 gener 2016 a les 16:57 ha dit:\nMolt interessant aquest blog. Enhorabona.\nEl trobo d’allò més elaborat. Serà de gran utilitat a aquells alumnes interessats pel món de la cuina.


LO CARRANQUER: Les Corals de Cervera tornen a casa!\nLes Corals de Cervera tornen a casa!\nAquest passat diumenge dia 11 de gener, al migdia, l’edifici ubicat al carrer Major número 15 de Cervera –després de més de dos anys romanent tancat– va obrir de nou les seves portes, per tal de tornar a acollir les diferents corals que formen l’Agrupació Coral de Cervera: la Coral Infantil Nova Cervera, la Coral Ginesta i la Coral Lacetània.\nL’acte d’inauguració va permetre donar a conèixer les reformes efectuades en els darrers mesos, que han estat possibles gràcies a l’acord entre l’Agrupació Coral i la Paeria de Cervera, a través del qual aquesta darrera ha assumit la despesa dels materials, i l’Agrupació Coral ha posat tota la mà d’obra, a través de la dedicació –de manera altruista– de nombrosos voluntaris i voluntàries de l’entitat.\nLa presidenta de l’entitat, la Rosa Puig, va fer una breu presentació, en la qual va agrair molt especialment tota la feina efectuada pel conjunt de voluntaris: tant els professionals que han passat al davant de les diferents seccions de les obres aportant-hi els seus coneixements, el seu grau d’experiència i la seva especial implicació, com la resta de persones, que han efectuat tot tipus de tasques més senzilles, però també molt necessàries. El fet de poder comptar amb el seu treball, absolutament desinteressat, és el que demostra que l’Agrupació Coral de Cervera és una entitat absolutament viva, fet que és un gran motiu de satisfacció, i en el fons és el que ha permès poder dur a terme aquest repte tan important.\nA continuació, el Paer en cap, el Sr. Ramon Royes, també va dirigir unes paraules a tots els assistents, fent especial èmfasi en la satisfacció de poder gaudir de tota la tasca realitzada, i encoratjant a tots els presents a seguir endavant amb el projecte de l’Agrupació Coral.\nL’aprenentatge conjunt d’una cançó sorpresa, el simbòlic tall de la cinta, un petit refrigeri i la projecció de diferents imatges i vídeos de les corals que formen l’Agrupació, van cloure la senzilla i emotiva jornada, amb l’enorme goig de poder comprovar que les corals de la ciutat finalment han pogut tornar a casa.\nDes de l’Agrupació Coral de Cervera volem donar les gràcies –tot cantant, és clar– a tothom que ho ha fet possible. GRÀCIES de tot cor!\nAccedeix a la galeria de fotografies de l'acte\nText i imatge facilitats per l'Agrupació Coral de Cervera\nPublicat per Lo Carranquer Cervera a les 20:34\nSecció: Cant coral i glosa, Cervera Entitats


Bona collita en l’esport femení santfeliuenc - Fet a Sant Feliu\nBona collita en l’esport femení santfeliuenc\nDimecres, 7 de març de 2018 19:15h\nSi ja és difícil que sigui visible l’esport femení professional, això encara és més complicat si parlem de l’esport femení amateur en l’àmbit local. Per això, la notícia que Sant Feliu es convertiria el 2017 en capital del bàsquet femení va caure tan bé dins de les pistes del Juan Carlos Navarro. Aquest fet, tot i que en gran part va ser possible gràcies al Barça, representava no solament posar Sant Feliu dins del mapa esportiu femení, sinó que també havia de comportar un gran impuls per al més d’un centenar de noies que juguen a les pistes de bàsquet d’aquest club, noies de totes les edats i categories.\nEl 2017 va ser, en resum, un any d’or en l’esport femení si tenim en compte la bona situació del waterpolo, en el qual les noies van assolir la categoria d’honor. Sense sortir-nos de les piscines del complex, també ha estat un any rodó per a la nedadora Núria Marquès, que després de la seva participació en els darrers Jocs Paralímpics de Rio, enguany ha tornat de l’Open Internacional de Berlín amb tres medalles: una d’or amb rècord del món i dos argents.\nSi parlem del futbol femení, s’ha de destacar que d’uns anys ençà han millorat molt les coses, ja que avui dia podem dir que en tots els clubs de Sant Feliu hi ha almenys un equip femení o mixt. Tot i això, encara creiem que s’han de millorar i reforçar aspectes com ara l’estructura comunicativa, per tal d’evitar que hi hagi nenes que es quedin sense equip perquè el nombre d’inscrites és insuficient per formar-ne un.\nLa resta d’esports com l’handbol, la rítmica o el taekwondo també han obtingut èxits, però a més petita escala. Malgrat tot, hem de tenir en compte que més que els títols (que sí que són importants, però no vitals), el que hem de valorar és la presència de nenes, noies i dones a les pistes esportives i també el fet que arribin a tothom els valors que l’esport ensenya. Uns valors com l’esforç o el treball en equip, que molts cops surten de les pistes i es poden aplicar a la vida diària.\nL’esport femení normalment es troba en un nivell inferior que el masculí per dos factors clau: l’econòmic i el mediàtic. Pel que fa al primer, podem dir que des de l’Ajuntament es fan molt bé les coses, ja que el pressupost anual destinat a l’esport té en compte tots els clubs, esports i competicions, prescindint de quin sigui el sexe. L’altre, el mediàtic, és on trobem els punts febles, ja que el públic d’aquests actes acostuma a ser molt inferior al dels masculins i moltes vegades a les grades només hi ha els familiars de les esportistes. Perquè això no passi, creiem que els clubs de natació i de bàsquet haurien de fer una crida a la ciutadania i promocionar més els seus partits. Una feina que, per exemple, ja fa l’handbol masculí i el futbol santfeliuenc amb el primer equip, setmanalment, a través de les xarxes i d’una bona campanya amb cartells.\nEn definitiva, Sant Feliu comença a recollir una molt bona collita dels fruits que ja fa uns anys va sembrar en les pistes esportives. La clau és continuar pel mateix camí i impulsar actes i iniciatives esportives com la cursa de la dona o jornades esportives amb totes les escoles. També són una bona iniciativa els premis de “La nit de l’esport”, ja que donen visibilitat i reconeixement als i les esportistes i, a més, fan que els més petits vegin de ben a prop quins referents esportius hi ha a Sant Feliu. Si les nenes creixen amb una pilota, una cinta, un quimono o unes bambes, llavors segur que el llegat de l’esport femení a Sant Feliu serà ben llarg i esperem que exitós.\nNOTA: Article publicat a l'Anuari 2017. El podeu adquirir a la llibreria Ossó i la llibreria L'Auca.