LA TARDOR CULTURAL ENS CONVIDA A MULLAR-NOS\nLA TARDOR CULTURAL ENS CONVIDA A MULLAR-NOS Més de 150 activitats per aquesta tardor a Olot\nS’ha presentat la programació d’Olot Cultura per aquesta tardor formada per més de 150 activitats de totes les disciplines (exposicions, teatre, xerrades, música,… etc.). També s’ha presentat una nova edició de l’agenda Olot Cultura que recull tota aquesta programació i que ja es pot descarregar al web www.olotcultura.cat o recollir als equipaments culturals de la ciutat. La fotografia de portada de l’agenda Olot Cultura de setembre a desembre de 2017 és obra d’Adnaloi Vila, amb la qual ens convida a mullar-nos, a sortir de la rutina i a participar de la cultura.\nUna de les novetats de l’agenda és un canvi en el disseny i format de l’apartat del calendari (darreres pàgines) que es desglossa setmana a setmana i s’hi inclou informació més completa. A més, aquest nou disseny permet ampliar la informació d’algunes activitats.\nMIRADA INTERNACIONAL EN LES ARTS ESCÈNIQUES\nLa programació d’arts escèniques d’aquesta tardor fa una mirada internacional potent amb la presència d’espectacles de dos dels dramaturgs més importants del moment: Art, de Yasmina Rezza, i Boscos i Un obús al cor de Wajdi Mouawad. En els LAP s’ha programat l’espectacle Twilight de la companyia suïssa Trickster-p, que es farà en el marc de Lluèrnia, i Nàdia, de la Conquesta del Pol Sud, que explica la història de la mateixa Nàdia, una noia afganesa que va haver de viure durant anys vestida de noi al seu país. Olot s’acollirà l’estrena de la Producció Nacional de Dansa: L’estol, de Roser López Espinosa i Many de Thomas Noone, que després girarà pels divuit teatres catalans que han produït la proposta juntament amb el Mercat de les Flors. I, per Nadal, el Teatre Principal rebrà l’espectacle Mur, una proposta inclusiva amb la participació de la companyia Circ Bombeta integrada per artistes amb algun tipus de discapacitat.\nEn l’àmbit musical es presenta una programació amb molta varietat d’estils, formats i temàtiques i amb la presència d’artistes consolidats. Actuaran durant la tardor a Olot Lídia Pujol (presentarà un espectacle basat en el Llibre Vermell de Montserrat); el Cantabile Cor de Cambra (Stabat Mater, de Karl Jenkins); Dàmaris Gelabert (concert familiar per Sant Lluc); El Petit de Cal Eril (presentació del disc La força); Paco Candela (una de les primeres espases del flamenc); Marina Rossell (que presentarà clàssics i cançons de resistència); Andrea Motis i Wallace Roney (dos grans trompetistes que actuaran dins el cicle Jazz Olot) i l’Orquestra Simfònica del Vallès (oferirà el concert de Nadal amb l’espectacle Festival de valsos i danses).\nACTIVITATS ALS MUSEUS D’OLOT PER DESCOBRIR HISTÒRIES DE LA CIUTAT\nEls Museus d’Olot han presentat per aquesta tardor una programació variada, a través de la qual volen donar eines per descobrir petites i grans històries de la ciutat d’Olot i de la seva gent. Ho faran a través de l’exposició “Creences i religions. Llibertat, diversitat i conflicte”; d’una mostra dedicada a Josep Clarà que se centra en la vida, l’obra i el context històric i social en què va viure l’artista; una exposició de Ramon Planas, que organitza Àmbit Sant Lluc; la mostra “Llopart”, en què 40 artistes presenten obres inspirades en el llop, i una exposició fotogràfica que mostrarà els insectes més petits que viuen en l’entorn de la Moixina.\nA més, els Museus d’Olot han programat el cicle Els grans interrogants de la ciència, la Nit dels Volcans, activitats amb motiu de Sant Lluc o les Jornades Europees del Patrimoni, entre d’altres propostes.\nCICLES I ITINERARIS\nA banda de ser un seguit d’activitats individuals, la programació d’Olot Cultura proposa alguns itineraris o cicles temàtics per tal d’oferir la possibilitat de tractar alguns temes amb profunditat. Aquesta tardor s’hi troba l’itinerari sobre diversitat de creences (que ja va començar el mes de juny) i un cicle dedicat a Wajdi Mouawad amb dos espectacles de l’autor i una xerrada.\nLes entrades per als espectacles de pagament ja s'han posat a la venda per internet a www.olotcultura.cat o bé de forma presencial a la taquilla del Teatre i a Can Tricheria.\nDescarrega’t l’agenda de Setembre a Desembre.


L'ACM Digital Library és una plataforma especialitzada en informàtica i tecnologia de la informació. Conté el text complet de totes les publicacions de l'ACM (Association for Computing Machinery) i a més a més permet l'accés a les publicacions d'altres organitzacions membres de l'ACM.\nEstà integrada amb l'ACM Guide to Computing Literature, base de dades bibliogràfica que recull referències i resums de treballs especialitzats en informàtica publicats per més de 5.000 editors.\nDarrera actualització: 19/05/2020\nNavegar per tipus de publicacions i col·leccions\nPàgines de perfils d'autors i institucionals\nEs pot accedir a l'ACM Digital Library des de PoliBuscador, mitjançant el menú superior Bases de dades cercant-la pel nom. L'enllaç Accés en línia ens porta a l'apartat Veure Online del registre complet i des de l'enllaç ACM Digital Library Complete s'obrirà la base de dades en una pestanya nova.\nPer activar determinades funcionalitats (subscriure alertes, crear carpetes i guardar-hi registres, etc.) cal crear-se un compte personal. Des de l'enllaç Register anem al formulari de creació del compte. Una vegada creat, utilitzarem l'enllaç Sign In.\nDes de la pàgina d'inici podem accedir als diferents tipus de publicacions i seccions de la ACM:\nJournals: més de 50 revistes acadèmiques amb peer review\nMagazines: 7 revistes amb articles, notícies, opinions, etc.\nProceedings: actes de més de 170 congressos, simpòsiums, convencions, etc.\nACM Books: monografies especialitzades i textos de nivell universitari. S'inclouen cerques específiques per autor, afiliacions i guanyadors de premis. Els llibres no estan inclosos en la subscripció institucional.\nSIGs (Special Interest Groups): accés a la informació i documentació generada pels 37 grups que donen impuls a la investigació en les principals àrees de la informàtica\nConferences: informació sobre tots els congressos de la ACM (actes, dates, llocs)\nPeople: perfils dels autors e institucions que publiquen en la ACM\nA més a més, des de l'enllaç Browse del menú superior podem navegar pels continguts inclosos en la ACM Digital Library agrupats per tipus de document (s'inclouen també tesis, informes tècnics i protocols). Es pot cercar per títol i aplicar diferents filtres.\nIntroduïm el terme o termes de cerca en la casella de cerca. Se cerca cada paraula individualment.\nPermet cercar en People, publicacions i contingut\nSi volem cercar una frase exacta, cal escriure-la entre cometes.\nEs poden utilitzar els operadors booleans AND, OR i NOT (en majúscules)\nEs pot utilitzar el truncament * (més d'un caràcter) o ? (un caràcter)\nSeleccionem l'enllaç Advanced Search per accedir al formulari de cerca avanzada.\nEs pot elaborar una estratègia de cerca complexa combinant termes en diferents camps (títlo, autor, editor, resum, text complet, etc.) amb revistes i dates concretes.\nPer defecte, la cerca es realitza en la ACM Full-Text Collection, però podem triar que es realitze en The ACM Guide to Computing Literature (que recuperarà també documents sense accés al text complet).\nEn la part superior esquerra trobem el nombre de registres recuperats.\nSi volem expandir els resultats, podem seleccionar l'enllaç per afegir registres de l'ACM Guide to Computing Literature\nEls resultats poden ordenar-se per rellevància, data de publicació, nombre de citacions o de descàrregues\nTambé tenim l'opció de refinar els resultats amb els filtres que apareixen en la part esquerra de la pàgina (autors, publicacions, data, etc.)\nDes de la informació breu de cada registre podem:\naccedir directament al text complet de l'article des de les icones veure en línia amb eReader o PDF\nveure la informació bibliomètrica: el nombre de descàrregues i el nombre de citacions que ha rebut l'article\nexportar una, diverses o totes les referències en format BibTeX, EndNote o ACM Ref\nguardar una, diverses o totes les referències en una carpeta (si ens hem creat un compte personal)\nA través del títol de l'article accedim a la pàgina d'informació completa del registre i a les funcionalitats que s'ofereixen a l'usuari:\nCompartir l'article per correu electrònic o a les xarxes socials\nCrear una alerta per a les cites rebudes per l'article (és necessari tenir un compte personal)\nGuardar el registre en una carpeta (també és necessari un compte)\nExportar la referència bibliogràfica en els formats BibTeX, EndNote o ACM Ref. Si el gestor de referències bibliogàfiques utilitzat és Zotero, simplement hem de seleccionar la icona corresponent de la barra de navegació perquè es realitze l'exportació de la referència de manera directa (bé d'un conjunt de registres des de la pàgina de resultats o bé d'un registre concret des de la pàgina d'informació del mateix)\nLa barra d'eines de la dreta facilita l'accés directe a tota la informació disponible de l'article i a la seua consulta.\nAl final de cada registre s'inclou la classificació temàtica de l'article en forma d'arbre i permet seleccionar els termes assignats i accedir als documents relacionats.\nEls perfils dels autors e institucions que han publicat treballs en les publicacions de la ACM es troben disponibles a l'apartat People.\nEls autors poden cercar-se pel nom concret o mitjançant els filtres de matèria, afiliació, ubicació geogràfica, etc. i es pot accedir a la pàgina del perfil o a una vista ràpida amb un resum de les dades relatives a les seues publicacions.


Altres activitats | Centre Cívic Urgell\nHome Casal Infantil Activitats del casal infantil Altres activitats\nAquest és un projecte comunitari que vol treballar sobre les relacions intergeneracionals dels infants i els avis i àvies de l'Espai de la Gent Gran de l'Esquerra de l'Eixample a través de la creació de diferents activitats que es duran a terme tant en l'espai infantil com en el de la gent gran. Volem que aquest programa d'activitats sigui un mitjà d'intercanvi intencionat i continuat de recursos i aprenentatges entre els/les més grans i els/les més petits/es amb la finalitat de fomentar el contacte entre les diferents generacions del barri creant espais reals de convivència i aconseguir així tant beneficis individuals com socials.\nPetit Cineclub és una proposta de cinema familiar que forma part de Barcelona Districte Cultural. Una cita mensual per apropar el cinema als més petits a través de pel·lícules d’animació, presentades per un personatge molt especial. Activitat gratuïta.


Declaració sobre la Diada Nacional de Catalunya de 2013 | Des del petit país\nDECLARACIÓ: POSICIÓ POLÍTICA DE FÒRUM CÍVIC RESPECTE LA DIADA NACIONAL DE CATALUNYA D’ENGUANY\nLa Diada del conjunt i la Diada de les parts\nAvui fa un any, el poble de Catalunya va passar al davant i va protagonitzar una multitudinària manifestació pels carrers de Barcelona, històrica pel seu tamany i decisiva per les seves conseqüències. El creixent malestar provocat pels continuats atacs, rebutjos i incomprensions de l’Estat espanyol va sumar-se a un anhel renovat de major llibertat política per a Catalunya, cristal·litzant en una Diada que, sols un any després, ja ocupa un espai molt rellevant en la nostra memòria col·lectiva com a país. L’onze de setembre de 2012 va significar l’esclat i la reaparició amb més força que mai d’una exigència nacional que connectava amb una corrent de fons gestada, com a mínim, des del feixuc procés estatutari i la posterior sentència del Tribunal Constitucional de 2010.\nEn aquell context, una cent cinquantena de ciutadans d’arreu del país vam impulsar l’anomenat manifest per una esquerra catalana, forta i majoritària, per una Catalunya constituent. L’aparició del manifest va despertar un interès molt notable a la societat catalana i obrí una nova esperança de regeneració de l’espai socialista i de l’esquerra en general.\nLa clara aposta pel dret a decidir, un dels punts més rellevants del manifest, fou una tesi assumida finalment pel conjunt del socialisme democràtic. Podem afirmar, amb tota la humilitat del món però també amb plena certesa, que el text publicat fa un any enrere ha contribuït de forma decisiva a que la majoria per la consulta estigui formada, avui, per un total de 107 dels 135 diputats al Parlament de Catalunya.\nEns situem en la present Diada, doncs, amb una clara i àmplia majoria social i política favorable a que el poble de Catalunya decideixi lliurement el seu futur en referèndum. L’agenda nacional i la prioritat del catalanisme en el seu conjunt passa, avui, per activar els mecanismes polítics i jurídics necessaris per a dur a terme aquest objectiu.\nTanmateix, la pluralitat i la multiplicitat de sensibilitats existent al nostre país es posa de manifest en diferents actes convocats al llarg de la jornada. La Diada de les parts -cadascuna amb els seus respectius objectius- gaudeix d’una presència no gens anodina que arriba a guanyar en protagonisme a la Diada del conjunt.\nEn aquest sentit i de forma plenament legítima, l’”Assemblea Nacional Catalana” ha convocat una cadena humana, una “via catalana” per la independència que recorrerà el país. Respecte aquest punt, volem manifestar el nostre ple respecte per la iniciativa, comprenent-ne les raons i compartint l’anhel de major llibertat política per a Catalunya, en tant que esdeveniment amb voluntat de reforçar la defensa de l’autogovern. Cal també ressaltar l’encert del lema “volem votar”, que creiem complementari i no contradictori amb l’esperit inicial de l’acte, i que representa al 80% dels catalans i catalanes, al posar l’accent en la consulta i el dret a decidir. Respectem també la llibertat de cadascú a l’hora de participar en aquesta convocatòria, a la que assistiran molts companys i companyes, com també respectem la llibertat d’assistir a qualsevol de les altres manifestacions ciutadanes de l’11 de setembre, que tinguin igualment per objectiu la defensa de l’autogovern de Catalunya.\nLligat amb això, nosaltres creiem que les tradicions de l’independentisme, del federalisme, del confederalisme i d’altres paradigmes que advoquen per la llibertat nacional del poble de Catalunya han d’aconseguir posar-se d’acord, d’una banda; per denunciar la pulsió centralista imperant i l’statu quo actual, i de l’altra; per comprometre’s a construir la Catalunya-Estat que volem; sia aquesta, formalment, independent o no.\nLa nostra posició concreta, que hem explicat abastament en diferents mitjans, fòrums i d’altres espais de debat i d’opinió és que ara, si aquesta vol, és l’hora d’Espanya. Després dels rebutjos que han obtingut les propostes d’encaix endegades des d’aquí, ara és l’Estat qui ha de moure fitxa i ésser capaç de bastir un nou projecte atractiu i engrescador per a Catalunya. Ja no s’hi valen, però, ni les petites concessions destinades a apaivagar ànims, que alguns acceptaven en un cove, ni aquelles famoses promeses i proclames que s’acabaven incomplint. La nova relació Catalunya – Espanya hauria de basar-se en un lliure pacte de sobiranies de caràcter bilateral que inclogués les principals demandes del poble de Catalunya; relatives al reconeixement del seu caràcter nacional i de les seves singularitats, al blindatge competencial, al sistema de finançament i a la presència en els organismes europeus i internacionals en la mesura en què això sigui possible.\nAquesta és la nostra proposta: en la Diada de les parts ocupem l’espai que acabem d’esbossar i que creiem compartit amb molts ciutadans i ciutadanes del país. Tanmateix, en la Diada del conjunt, reiterem que la prioritat en l’agenda nacional passa pel dret a decidir: aquesta és la primera batalla a guanyar per a poder, després, escoltar i debatre les diferents propostes i alternatives que legítimament es presentin. Primer de tot i de manera inajornable, cal que ens dotem de la capacitat política i jurídica per a decidir. Aquesta qüestió genera consens i és en els moments en què el catalanisme polític ha anat unit quan Catalunya ha avançat més des del punt de vista dels drets i les llibertats nacionals.\n← Cap a l'Agrupament Socialista de Catalunya\nPregunta parlamentària sobre l'apologia del nazisme →\nS&D Líbia Itàlia Mediterrani Cultura Catalunya candidatura catalana Kosovo Pregunta Parlamentària Egipte Berlusconi acord de comerç estat de dret Internet EUA Parlament PSOE Diada Federalisme Fòrum Cívic Alemanya Nazisme euroregions Intervencions Pressupostos institucions eleccions Comissió socialisme Unió Europea democràcia Europa Agrupament Socialista Síria Sèrbia comerç internacional


No hi ha aigua / Natació\nAquesta és una de les riqueses de Marsella (Marsella): aquestes belles cales. També és molt bonica. Alberga una bella flora i fauna. En tractar d'arribar a la caleta de Sormiou veurà un petit circ obert a Occident: la cala de calls.\nLa Tripe alberga la cova Cosquer que ara està condemnat pel bé de salvaguardar el lloc ia causa de la perillositat del seu accés (37 metres sota el mar). Les seves parets estan adornades amb pintures rupestres.\n1 de persones recomanen aquest lloc\nLloc afegit per Leo\nDe moment no hi ha comentaris disponibles.


COM AFECTA LA REFORMA FISCAL I LA LLEI DE TRANSPARÈNCIA A LES ENTITATS SENSE ÀNIM DE LUCRE > Entitats del Pla de l'Estany\nCOM AFECTA LA REFORMA FISCAL I LA LLEI DE TRANSPARÈNCIA A LES ENTITATS SENSE ÀNIM DE LUCRE\nSaps com afecta la nova reforma fiscal a la teva entitat?\nDegut a la nova reforma fiscal aprovada recentment, totes les associacions, sense excepció, estan obligades, a partir de 2015, a presentar la declaració de l’impost de societats (article 124.3 de la Llei 27/2014 de 27 de novembre de l’Impost de Societats). Aquest canvi és important perquè, a diferència del que passava fins ara, afecta a qualsevol entitat, encara que no realitzi cap activitat econòmica i amb independència del seu volum.\nPer tal d’ajudar les entitats a conèixer quins són els canvis principals, com els afecten i què cal fer, l'Ajuntament de Banyoles i el Consell Comarcal del Pla de l'Estany, ha previst una sessió informativa el proper 9 de març a les 19h a L'Auditori de Banyoles.\nSi esteu interessats en assistir-hi, us heu d'inscruire obligatòriament a través d'aquest enllaç abans del 5 de març. L'aforament és limitat, per tant només poden assistir un màxim de 2 persones de cada entitat.\n9 de març a les 19h Auditori de Banyoles\nDurada de la sessió: 2 hores\n1. Obligació de totes les associacions de presentar l’Impost de\n2. Obligació de totes les associacions de portar una comptabilitat per\n3. Obligació de presentar el model 347\n4. Altres novetats fiscals (mecenatge, IRPF, IVA)\n5. Novetats i obligacions relacionades amb la llei de transparència\n6. Eines i recursos a l’abast de les entitats\n7. Torn obert de preguntes Data de l'activitat: 9/3/2015


Referències | Fred Siren\nManteniment i servei tècnic 24h\nInici » Referències\nInstal·lacions frigorífiques i climatització en supermercat d’Oropesa de Mar\nInstal·lació de supermercat a Oropesa De Mar – Castelló. S’estan realitzant actualment els treballs d’instal·lació de central frigorífica, cambres frigorífiques realitzades a mida, mobiliari frigorífic, equips de climatització i ventilació mitjançant recuperador de calor. En procés...\nInstal·lació de pantalla acústica per equips de climatització a Barcelona\nInstal·lació de pantalla acústica en Carrer Sardenya de Barcelona. Hem realitzat els treballs de tancament acústic d’equips de climatització i creació de quart tècnic. Finalització dels treballs el 6 d’abril de...\nInstal·lacions frigorífiques, climatització i ventilació en supermercat de Tarragona\nInstal·lacions frigorífiques i de climatització en supermercat en Carrer Ernest Vilches de Tarragona. Hem realitzat els treballs d’instal·lació de central frigorífica , cambres frigorífiques realitzades a mida, mobiliari frigorífic , equips de climatització i ventilació mitjançant recuperador de calor. Finalització dels treballs el 15 de Març de...\nRenovació mobiliari frigorífic en supermercat de Tarragona\nRenovació de mobiliari frigorífic en un supermercat del Carrer Ramon i Cajal de Tarragona. Finalització dels treballs el 18 de febrer de...\nAEFYT reivindica el paper de les torres de refrigeració per protegir el medi ambient\nLa comissió europea resol dubtes sobre les notificacions dels F – Gasos\nL’impost sobre l’emissió de gasos fluorats no pujarà el 2016


OFERTES: NOUS ESTALVIS D'ANKER, L'ÚLTIM CODI PROMOCIONAL D'EBAY I EL 15% DE DESCOMPTE A LA VENDA DE PAD & QUILL A TOT EL LLOC - APPLE NEWS\nOfertes: nous estalvis d'Anker, l'últim codi promocional d'eBay i el 15% de descompte a la venda de Pad & Quill a tot el lloc\nAnker aquesta setmana ha presentat una gran col·lecció nova de codis promocionals a Amazon, que ofereix fins a un 45% de descompte en carregadors sense fil, cables Lightning, bateries portàtils i molt més. La majoria dels codis duren fins al final de la setmana, però alguns s'estenen fins al setembre. Hem enumerat algunes de les millors ofertes a continuació, però per a la col·lecció completa, assegureu-vos de fer-ho visiteu el nostre resum d'ofertes i desplaceu-vos cap avall fins a la secció 'Venda Anker a Amazon'.\nNota: Eternal és un soci afiliat d'aquests proveïdors. Quan feu clic a un enllaç i feu una compra, és possible que rebem un petit pagament que ens ajuda a mantenir el lloc en funcionament.\nAltaveu Bluetooth Soundcore - 23,99 $ amb el codi SDC31021, menys de 26,99 $ (exp. 25/8)\nCom es reinicia un iphone 12\nCable Lightning de niló de doble trenat premium de 6 peus (els 3 colors) - 9,74 $ amb el codi CABLELTN, menys de 12,99 $ (exp. 26/8)\nBateria externa PowerCore 5.000 - 15,99 $ amb el codi ANKERPC9, menys de 19,99 $ (exp. 26/8)\nPowerCore II Slim 10.000 Ultra Slim Power Bank - 28,79 $ amb el codi ANKERPC2, menys de 35,99 $ (exp. 26/8)\nCarregador sense fil PowerPort - 10,99 $ amb el codi ANKER1099, menys de 19,99 $ (exp. 31/8)\nCable Lightning Powerline+ II de 10 peus (tots els colors) - 14,99 $ amb el codi CABLE454, menys de 19,99 $ (exp. 31/8)\nAuriculars sense fil Soundcore Space amb cancel·lació de soroll - 79,99 $ amb el codi SDCORENC, menys de 99,00 $ (exp. 9/2)\nNo calen codis\neufy Smart Plug Mini - 15,99 $, menys que els 20,99 $ (exp. 25/8)\nAltaveu Bluetooth portàtil Soundcore Motion B - 27,98 $, menys que 32,99 $ (exp. 26/8)\nPowerPort Cube, 3 preses i 3 ports USB amb control de commutació - 19,54 $, menys que els 25,99 $ (exp. 26/8)\nPrograma de substitució del mòdul de pantalla d'iphone x per problemes tàctils\nAdaptador USB C Premium 5 en 1 - 43,99 $, menys que els 59,99 $ (exp. 26/8)\ncom esborrar de la llista de lectura\nSuport de càrrega ràpida sense fil - 23,99 $, menys que els 29,99 $ (exp. el 2 de setembre)\nA eBay, el minorista ha començat avui el seu descompte del darrer codi de cupó , aquesta destinada a estalviar a finals d'estiu en ulleres, telèfons intel·ligents, drons, equipatge i molt més. Tot i que no és a tot el lloc, qualsevol persona interessada pot navegar per la llista completa de venedors compatibles a la part inferior de aquesta pàgina de destinació , afegiu 25 $ d'articles aptes al vostre carretó i introduïu el codi JUSTSAVE10 per estalviar un 10 per cent a la vostra comanda. Aquest codi dura fins a les 11:59 p.m. PT el 26 d'agost.\nPad and Quill allotja a venda a tot el lloc per al Dia del Treball , que permet als clients estalviar un 15 per cent a tot el lloc. La venda no requereix cap codi de cupó, de manera que només podeu navegar per Pad and Quill per veure el descompte aplicat automàticament a les fundes de cuir de l'iPhone i iPad, carteres, bosses, corretges d'Apple Watch i molt més.\nA més, Best Buy està prenent 30 $ de descompte en els últims models d'iPad . Això vol dir que l'iPad 2018 de 9,7 polzades amb 32 GB està disponible per 299,99 $ i el model de 128 GB és de 399,99 $, alguns dels millors preus per a aquests models en línia. També pots aconseguir 50 dòlars de descompte a l'Apple Watch Series 3 , amb els models d'alumini GPS fins a 279,00 dòlars (38 mm) i 309,00 dòlars (42 mm).\nA algunes de les ofertes de teclat per a iPad de Brydge encara es troben al seu lloc web, amb el Brydge 9.7 disponible per 99,99 dòlars, una baixada de 129,99 dòlars, i un paquet Brydge 9.7 (amb una bateria portàtil de 5.000 mAh i un cable Lightning) disponible per 129,99 dòlars, per sota dels 179,99 dòlars. Dirigiu-vos al lloc web de Brydge per veure més dels seus teclats, inclosos els que admeten l'iPad Pro de 12,9 polzades i l'iPad mini.\nPer obtenir més vendes, consulteu el nostre complet Resum d'ofertes .\nbateria de recuperació de l'iphone 6 plus\ncom enllaçar missatges d'iphone a mac\nCom puc trobar el meu Apple Watch des del meu telèfon?\nquè és pro motion ipad\nquina botiga accepta Apple Pay\nllum vermella parpellejant controlador ps3


Curs Especialitzat en Big Data a Barcelona per ESIC, BUSINESS&MARKETING SCHOOL (Barcelona) - educaweb.cat\n134Persones interessades en aquest curs en els últims tres mesos\nDomina les principals eines i tecnologies de modelatge i predicció de dades.\nLa transformació digital ha canviat el dia a dia de les organitzacions, fent necessària la incorporació de projectes de Big data amb l'objectiu d'extreure la màxima informació de les dades que recopilen i millorar la presa de decisions.\nLes empreses estan evolucionant per ser cada vegada més eficaços i autosuficients, davant l'escassetat de perfils de Científic de dades, s'estan desenvolupant tecnologies de modelatge i de predicció que poden ser gestionades per usuaris de negoci que tinguin els coneixements adequats.\nAmb aquest Curs Especialitzat obtindràs els coneixements necessaris per gestionar projectes de Big data i Data Science dese un punt de vista de negoci, convertint-te en Citizen Data Scientist, aprendràs a utilitzar les eines i tecnologies Big Data per crear models avançats de dades ia obtenir la màxima informació per millorar la presa de decisions.\n1.- Business Intelligence, Big Data i Transformació Digital.\n2.- Ecosistemes digitals i socials.\n3.- Arquitectures Big Data.\n4.- Introducció a les eines de Data Science.\n5.- Primers passos a Data Science.\n6.- Data Science: anàlisi exploratòria de les dades.\n7.- Data Science: anàlisi predictiu.\n8.- Creació de pipelines analítics.\n9.- Big Data aplicat al màrqueting.\n10.- Avaluació de models predictius i anàlisi de resultats.\n11.- Desenvolupament de projectes Big Data i Analytics.\n• Professionals de màrqueting, comunicació, publicitat, vendes, financer i CRM.\n• Consultors de Business Intelligence.\n• Professionals de desenvolupament de negoci, estratègia i innovació.\n• Analistes de dades.\n• Responsables d'e-Commerce / e-Business.\n• Responsables de PIMES i emprenedors.\nDimarts, dimecres i dijous de 19h a 22h.\n• Aprèn a detectar noves oportunitats de negoci.\n• Coneix el potencial dels algoritmes de Machine Learning i Deep Learning.\n• Utilitza les principals tècniques de modelatge predictiu.\n• Aprèn a utilitzar les principals eines Big Data per a l'usuari de negoci.\n• Crea models predictius de dades sense haver de programar.\n• Inicia els teus propis projectes d'analítica predictiva.\nCurs Especialitzat en Big Data encara no ha rebut opinions


El president de la Generalitat Lluís Companys, detingut amb altres membres del seu govern. Eix\nAvançant-se al 15 d’octubre, quan es compleixin vuitanta anys de l’afusellament del president de Catalunya Lluis Companys i Jover, l’actual president Joaquim Torra i Pla ha exigit al president del govern de l’estat espanyol i al seu rei que demanin disculpes per aquella detenció, judici i afusellament, malgrat que la primera fos feta per forces alemanyes a França el 13 d’agost del 1940 i el govern francès lliurés el presoner a les autoritats espanyoles a la frontera el 29 del mateix mes d’agost. Uns fets pels que, tant Miterrand com Kohl, en nom dels seus països i durant els anys 90, varen demanar perdó.\nEl que si ja fou responsabilitat exclusivament espanyola fou la paròdia de judici del dia 14 d’octubre d’ara farà vuitanta anys i l’afusellament la matinada següent, després del preceptiu “enterado” de Franco, del president. Una parodia sense garanties processals que s’ha justificat dient que Lluis Companys ja havia estat jutjat en rebel·lia i, per tant, la justícia militar, en comptes de fer foc nou, es va limitar a fer un punt i seguit. Un tràmit de tancament.\nLa resposta de l’estat a la petició no s’ha fet esperar. Si la vicepresidenta espanyola Carmen Calvo no menteix per tirar pilotes fora i poder seguir negociant el pressupost, aquesta propera setmana el Consell de Ministres aprovarà una Llei de Memòria Històrica que declararà nuls tots els judicis franquistes que generaren condemnes i sancions (entre elles l’afusellament del president Companys) per raons polítiques, ideològiques, de consciència o religioses. I aquí arriba la paradoxa. La pregunta del milió. Com és pot anul·lar un assassinat?\nPerò aquesta forma de resoldre el problema té una derivada força interessant. Perquè si la sentència s’anul·la, al meu entendre, el fins aleshores acusat, declarat culpable i sotmès a pena (assassinat o presó) entra en aquell limbe jurídic, tan clar i evident en el dret anglosaxó, dels no culpables. Gent a la qual el jurat o el magistrat no condemna perquè les proves aportades no resulten prou concloents i, per tant, davant del dubte, la justícia opta per la magnanimitat.\nAltra cosa és que, a casa nostra, quan convé, es transformi el que hauria de ser clarament un veredicte de no culpabilitat en un altre d’innocència. O potser no recorden el cas Gurtel, on dos imputats que acceptaren els fets i la culpa foren condemnats mentre altres dos, Camps i Costa, acabaren exonerats per una decisió absolutament fosca d’un jurat que els magistrats, Suprem inclòs, ratificaren? O quan unes proves inculpatòries derivades d’unes escoltes del mateix cas Gurtel, que demostraven la culpabilitat dels imputats, no només varen ser desestimades, sinó que generaren la condemna del fiscal Garzón?\nTant costaria d’abraçar el concepte i utilitzar la nomenclatura correcta a l’hora d’informar? Potser aleshores veuríem que el president Companys no serà declarat innocent. El que es farà serà, en el millor dels casos, esborrar el judici dels arxius dels jutjats.\nHauríem de començar a explicar les coses en comptes de jutjar-les tant. Recordar que O. J. Simpson va ser declarat no culpable de l’assassinat de la seva dona. Que Michael Jackson ho fou també d’un delicte de corrupció de menors, de la mateixa manera que el seu metge ho fou, uns anys després, de l’acusació d’haver-lo assassinat a ell. I tot això, malgrat les proves existents. Perquè la justícia, si més no l’anglosaxona, preveu que, en cas de dubte, els drets del acusat prevalguin i, per tant, si les proves son insuficients o es demostra que l’acusat va delinquí en una situació atenuant, el veredicte no pot ser de culpabilitat. Però com que tampoc pot ser d’innocència perquè hi ha indicis raonables de possible culpabilitat, el legislador es va inventar aquest tercer estat, a mode de limbe, del que, cas que surtin noves proves en un o altre sentit, l’acusat sortirà.\nNosaltres, aquí, solem barrejar parenostres i cigrons, innocents i no culpables. Probablement per generar confusió entre la ciutadania. Sovint, afegint-hi discursos abrandats a favor del no culpable o reflexions per enterbolir la imatge del innocent. I fins i tot amb declaracions del implicat dient allò de “Lo siento mucho. Me he equivocado y no volverá a ocurrir”.\nPerò insisteixo, com es compensa, rescabala, indemnitza, resquita, recupera.... un assassinat pur i dur? N’hi ha prou amb demanar perdó?


Optiques Tarragona - Optica Fullana - Optica Fullana\nLents de contactte\nREGAL DE LENTS DE CONTACTE PEL CONCURS DE CASTELLS\nUna òptica de Tarragona regala lents de contacte als castellers tarragonins pel dia del concurs.\nEts casteller o castellera de qualsevol de les quatre colles de la ciutat? Llavors et busquem a tu. Si portes ulleres o lents de contacte, et regalem totalment gratuït un parell de lents pel dia del concurs. Sí, ho has llegit bé, no hauràs de pagar ni cinc per adquirir-les. Abans, però, caldrà que et fem una revisió per tal que puguem graduar-les i ajustar-les correctament a les característiques dels teus ulls i visió.\nA Òptica Fullana volem que el dia del Concurs de Castells de Tarragona t'oblidis dels teus problemes visuals i puguis gaudir al màxim de l'experiència. Per aquest motiu, hem posat en marxa una campanya castellera de cara al proper 6 i 7 d'octubre.\nAmb lents de contacte et sentiràs més segur i tranquil ja que no hauràs d'estar pendents d'ulleres amagades en qualsevol racó de la camisa o dels pantalons, amb el risc que es puguin trencar o clavar en cas d'una caiguda. D'aquesta manera, guanyaràs també en llibertat de moviments ja que t'oblidaràs d’elles i, és que es tracta d’una de les diades més importants del calendari casteller i cal que estiguis al màxim, sense problemes visuals que et puguin incomodar a l’hora de mesurar forces, equilibrar-te i concentrar-te en el castell.\nQuan vinguis a veure'ns potser et trobaràs fent pinya a les quatre fotografies castelleres que pengen des de fa uns dies al nostre aparador, obra del fotògraf tarragoní reconegut internacionalment, David Oliete. Les seves fotografies castelleres han rebut diversos reconeixements i han estat publicades en mitjans internacionals com la revista National Geographic, Red Bull TV, la cadena BBC o GEO Magazine, entre d'altres. Aquests dies tenim la sort de tenir-ne quatre exposades a Òptica Fullana. Pinyes de les quatre colles castelleres vistes des de dalt, tot un espectacle visual de formes curosament estudiades per donar-li la màxima estabilitat al castell. Podràs veure les fotografies al nostre aparador fins després del concurs.\nPer a nosaltres, la qualitat en el servei i el producte són totalment prioritaris, per això et podem garantir que les lents seran de marques d'alta qualitat amb què treballem. Som l'òptica de Tarragona que treballa amb més marques en exclusiva. Oferim diversos serveis als nostres clients, entre els quals es troben l'optometria i l'optometria infantil, l'audiologia... Des d'Òptica Fullana creiem que la prevenció visual és bàsica per detectar i tractar problemes visuals a temps, per això també mirem detingudament la pressió intraocular i el fons d'ull.\nA Òptica Fullana de Tarragona estem compromesos amb la cultura local. Castelleres i castellers dels Xiquets del Serrallo, Xiquets de Tarragona, Colla Jove de Tarragona i Colla Castellera Sant Pere i Sant Pau, esteu a ben pocs dies d'un esdeveniment únic, l'espectacle casteller més gran del món, una data que cada dos anys situa una de les 42 colles castelleres de Catalunya en el número 1 del podi. Teniu a les vostres mans evitar que els vostres problemes de visió no us deixin gaudir al 100% d'aquest dia assenyalat en vermell en tots els calendaris castellers. No deixeu que us ho expliquin els vostres companys que hauran passat aquesta setmana per Òptica Fullana, volem que tots vosaltres en sortiu beneficiats i contents. És ben fàcil, visiteu-nos al número 88 de la Rambla Nova, i de la resta ja ens n'encarreguem nosaltres. Us esperem.\nÒptica Fullana, 2022. Tots els drets reservats\nUbicació deÒptica Fullana


‘Veni, vidi, vici’ | Jordi Plà Comas | las palmas | Bàsquet ACB | L'Esportiu de Catalunya\nlas palmas - 19 febrer 2018 2.00 h\nEl Barça de Pesic alça la copa superant el Madrid jugant molt bé fins a cinc minuts del final (67-80), quan el temor a guanyar l’empetiteix fins a haver de defensar l’última possessió per assegurar el primer títol en tres anys i mig\nRibas, amb tot, cap a dins EFE.\nJordi Plà Comas - las palmas\nPesic va agafar l’equip fa deu dies i a Las Palmas el Barça ha guanyat tres partits en quaranta-vuit hores\nEl Barça és campió de copa cinc anys després, un títol que és la penúltima prova de la genialitat de Svetislav Pesic, l’enèsima en la seva carrera de campió.\nGovernant el torneig des del salt inicial, amb cintura per canviar de direcció i de ritme durant els partits, el conjunt blaugrana va derrotar ahir el Madrid jugant uns excel·lents primers trenta-cinc minuts i uns pobres últims cinc. Amb defensa, rebot i punts en els primers trenta-cinc i amb defensa, rebot i esperit en els últims cinc. Concentrant la rotació en vuit homes i sense comptar amb el millor Heurtel i molt poc amb Tomic ni Oriola, trets de partit per faltes, van ser Moerman, Hanga i Sanders els que van aguantar l’equip en la profunditat de la final, amb Pau Ribas sintetitzant el talent d’uns i la grapa dels altres. El Barça torna a ser campió de copa i a Pesic el que és de Pesic: ho és perquè Pesic és especial.\nFos amb Tomic o amb Moerman, l’equip va obrir l’acte com marquen els manuals de les finals, portant pilotes a sota per trobar faltes i equilibrar la velocitat de pas dels primers minuts, elevadíssima i amb atacs molt curts (10-8, 5’). Hi havia compromís en la defensa individual i bones ajudes, i es carregava el rebot ofensiu per minimitzar la transició dels de Laso, però els problemes per atacar amb harmonia eren també manifestos. Heurtel no va entrar bé i va passar desapercebut, i Ribas, si bé va anotar, tampoc va poder involucrar companys (21-15).\nEl primer quart havia acabat amb un tap de Hanga després de recuperar tot el camp. En l’obstinació defensiva el Barça hi tenia el que buscava: incomodar l’ofensiva blanca, treure els de Laso de posició. L’hongarès va ser un pilar. La seva voluntat va ser seguida pels companys (21-20, 12’) i ni l’acumulació de faltes en els mateixos homes –onze en cinc jugadors en el descans, ja amb tres de Tomic– afeblia el zel col·lectiu en l’auxili. Es perdien rebots, però l’equip es reconeixia i la tornada d’Heurtel va donar-li un altre aire en atac. Va connectar amb Tomic i a la iniciativa defensiva el Barça va afegir-hi la del marcador (26-28, 15’). De la maduració, de la cura dels detalls (Moerman), l’equip en va treure el 34-40 de la mitja part.\nAmb pocs guarniments i amb un llenguatge directe, amb Pesic els jugadors han interioritzat què han vingut a fer en aquest món i han entès que el Barça és sobretot una realitat de la qual no es poden evadir, amb unes responsabilitats inherents que, traslladat al camp, significa jugar amb energia i honestedat. Pesic ha vingut i ha provocat ser el centre d’atenció, dins i fora de l’equip, que és una molt bona manera d’aïllar els jugadors. Ha volgut ser el focus sense deixar de lloar els jugadors en cada oportunitat que li han posat un micròfon al davant.\nLes excel·lents sensacions del final del segon quart van tenir continuïtat en l’obertura del tercer, amb dos triples i contracop després de recuperació (35-51, 22’). Laso va tornar del temps mort jugant amb Doncic al quatre, per eixamplar el camp, disposició que va coincidir amb la tercera falta de Hanga i la quarta d’Oriola. Del moment crític (40-51) l’equip en va sobreeixir amb defensa i determinació, sense vacil·lacions (40-58, 26’). Però Laso insistia amb només un home gran per pressionar, buscar triples i faltes (i tirs lliures). El profit en el marcador va ser escàs, però va aplacar el ritme blaugrana (52-67, 30’) i va apoderar-se de la iniciativa.\nEl temps no existeix, al Barça, i és en les derivacions d’aquesta veritat que cal buscar els mecanismes de l’èxit. I atacar el present des de la intuïció, perquè en el present la primera impressió és la bona. Amb això s’havia arribat fins aquí, i deixar de fer-ho va portar el Barça a interpretar els pitjors minuts de la copa. Els últims cinc de la final.\nOfegat pel Madrid, inicialment va trobar Hanga per anotar (67-80), però el quart se li va fer etern. Li costava Déu i ajuda arribar a camp contrari, i quan ho feia allargava comprensiblement però temeràriament els atacs. Tir lliure a tir lliure, els blancs s’anaven acostant. Sanders va emergir, però la seva incontinència no va ser suficient. Amb 82-90 a 52 segons, la por a guanyar i el canell de Thompkins van treure el títol de les mans del Barça i va deixar-lo enlaire (90-92). Deu segons per jugar i un ai al cor que va quedar en això perquè ni Oriola va anotar els tirs lliures ni els blancs, feliçment, van transformar els tres darrers tirs que van tenir, dos a tocar del cèrcol. L’explosió del triomf tornava la trama dels últims deu dies al punt de partida.\nReanimats, en aquesta copa els jugadors han assaborit la força de la convicció, han jugat creient en el pla de partit i han viscut els mals moments amb la mentalitat adequada. L’assumpció pública de l’error de Pesic contra el Baskonia, canviant Heurtel només de començar el primer quart i demanant temps mort disputats dos minuts del tercer, va reconciliar els jugadors amb la figura de l’entrenador. S’equivoca com nosaltres i rectifica. Seguim-lo. I guanyem.\nal Barça en els 22 minuts de Moerman, el millor en aquest punt. A quarts i a semifinals va ser el pitjor (-10).\nde 15 intents (93%) del Barça en els primers 35 minuts (67-80). En els últims cinc va signar un 8/14 (57%).\ndels blaugrana, amb 9 recuperacions i només 10 assistències. En el primer quart, 0 assistències.\nva capturar el Barça, 26 en defensa (72%) i 13 en atac (50%). En la segona meitat en va agafar 18, per 7 el Madrid.\nen tirs de dos\ndel conjunt de Laso: 4/11 en el primer quart, 4/12 en el segon, 4/8 en el tercer i 4/5 en l’últim.\ncontra el Madrid ha jugat Navarro després del d’ahir, en què ha totalitzat 2.436 minuts i 1.299 punts.\nThomas Heurtel és escollit MVP\nSi bé el base francès del Barça no va tenir en la final el seu millor dia, Thomas Heurtel va ser escollit el millor jugador de la copa, acreditant, en els tres partits 13,6 punts, 10 assistències, 3,6 rebote i 18,3 de valoració. Contra el Baskonia va acabar amb 20 punts i 9 assistències, mentre que contra l’Herbalife en va signar 13 i 14, a una assistència del rècord de la copa.\nL'Esportiu. Nacional 19-02-2018 Pàgina 24\nL'Esportiu. Girona 19-02-2018 Pàgina 26


TREMP ACOLLIRÀ AQUEST ESTIU 2 CURSOS DE LA UDL - Pirineus TV\nTremp acollirà aquest estiu dos cursos de la Universitat d’Estiu de la UdL. Un sobre la història de la indústria i el comerç a Catalunya i l’altre sobre els productes d’origen animal.\nMaig 13, 2022 - 18:57\nTremp acollirà aquest estiu dos cursos de la Universitat d’Estiu de la UdL. Una primera formació es realitzarà els dies 1 i 2 de juliol estarà coordinada per la historiadora trempolina Joana Franch i recorrerà la història de la indústria i del comerç a Catalunya des del segle XVIII al segle XX. El curs recorrerà diferents espais relacionats amb el comerç tant a Tremp com a altres indrets de Catalunya.\nL’altre curs que acull Tremp té una durada de 3 dies i se celebrarà del 4 al 6 de juliol. Porta per títol “Són Sans i Sostenibles els Productes d’Origen Animal?”. Es parlarà dels models de producció animal, de les granges, del benestar animal i la qualitat dels productes que en surten i la importància del seu consum.\nLes inscripcions s’obriran el proper dilluns 16 de maig.\nCOMENÇA EL PROCÉS PER DECLARAR BÉ CULTURAL D’INTERÈS NACIONAL...\nL’ULTRA PALLARS 360 REUNEIX 400 CORREDORS PELS PAISATGES...\n“MUR, UNA GUSPIRA DEL MNAC” ARRIBA AL CASTELL DE MUR ELS...


IB3 | Notícies Sant Joan Ciutadella 2016\nNotícies Sant Joan Ciutadella 2016\nViu Sant Joan en directe a IB3\nViu Sant Joan en directe a IB3 http://ib3tv.com/directe [ 4 ] comentaris\nFestes de Sant Joan 2016\nSona el primer toc de flabiol a Ciutadella\nA Ciutadella acaba de sonar el primer toc de flabiol a cal Caixer Senyor, al carrer de Sant Antoni. Enguany per primera vegada s'ha fet un filtre per limitar l'accés a un màxim de 1.800 persones i evitar així que ningú es faci mal. Comenta-ho\nSant Joan comença a IB3\n[ 2 ] comentaris\nPreus de luxe per viure en primera línia les festes de Sant Joan\nQuant estaríeu disposats a pagar per viure les festes de Sant Joan en primera fila? Tenir una casa a Santa Clara o un hortal as Pla és tot un luxe al qual els emprenedors han posat preu. Comenta-ho\nPla director de seguretat\nEl primer toc de flabiol i el Caragol des Born tendran enguany filtres policials d’accés\nUna de les novetats més destacades del pla director de seguretat de les festes d'enguany estableix que el primer toc de flabiol i el Caragol des Born tenguin filtres policials d'accés. Els agents de la Policia Local implicats assagen també els dispositius de control de capacitat. Comenta-ho\nEs preparen per garantir la seguretat dels Jocs des Pla\nDesprés de viure ahir un Diumenge des Be prou intens a Ciutadella, avui toca fer feina als voluntaris, que a hores d'ara s'han d'entrenar as Pla. Comenta-ho\nLa bandera de Sant Joan ja oneja a cal Caixer Casat\nA Menorca, comença la setmana gran d'una de les festes més esperades i estimades de les illes. La bandera de Sant Joan ja oneja a cal Caixer casat. Menorca va vibrar ahir amb el Dia des Be. Joan Allès va recórrer els carrers de Ciutadella per anunciar que les festes ja són aquí. Comenta-ho\nAny molt especial per al jove sacerdot\nJoan Francesc Camps serà aquest bienni el caixer capellà de les festes\nI és que aquest serà un any molt especial per al jove sacerdot, que fa tot just un any que va ser ordenat i que serà també el caixer capellà de les festes de Maó. Comenta-ho\nLa Banda Municipal de Ciutadella ha tocat per primera vegada el Jaleo de les festes de Sant Joan\nLes avellanes i la música agafen protagonisme a Ciutadella\nDes de fa una bona estona la Contramurada de Ciutadella és un concert de música sobre un mar d'avellanes. En aquest punt, davant els Salesians, la Banda Municipal de Ciutadella ha tocat per primera vegada el Jaleo de les festes de Sant Joan. No hi ha cavalls, però sí molta gent amb ganes de festa, que a més de ballar i beure també s'ha llançat avellanes.\nEl Dia des Be dóna el sus a les festes de Sant Joan de Ciutadella Comenta-ho\nDia des Be a Ciutadella\nEl Dia des Be dóna el sus a les festes de Sant Joan de Ciutadella\nA les 9.00 h en punt, Sebastià Salord ha fet sonar el tambor i el flabiol a casa del caixer senyor, Llorenç Salort. Començava així el Dia des Be a Ciutadella. Amb les primeres notes del flabiol, un esclat de joia ha ressonat al carrer Sant Antoni número 5, on centenars de persones esperaven aquest moment. Les festes de Sant Joan ja són aquí.\nLa cotxeria del caixer pagès de Tramuntana obri les portes per contemplar el be protagonista del primer dia de les festes de Sant Joan Comenta-ho\nDemà se celebrarà el Dia des Be a Ciutadella\nA Ciutadella tot està preparat per a les festes més esperades\nDemà se celebrarà el Dia des Be a Ciutadella. És una jornada en què s'home des be i un anyell anuncien pels carrers de Ciutadella l'arribada de les festes de Sant Joan. Enguany, la Comitiva des Be visitarà 105 cases. N'és una la dels Seguí Fedelich, que aquests dies enllesteixen els preparatius per ser uns bons amfitrions.\nMarc Ribó serà enguany l’encarregat de dur la bandera de Sant Joan com a caixer fadrí menestral Comenta-ho\nEls escenaris de la festa són tan importants a Sant Joan com ho són la seva gent i les seves tradicions\nEl principals escenaris de la festa de Sant Joan\nEls escenaris de la festa són tan importants a Sant Joan com ho són la seva gent i les seves tradicions. I sempre que hi ha canvi de bienni i, per tant, canvia la Junta de Caixers, el primer toc de flabiol canvia de plató. Enguany, s'ubicarà al carrer de Sant Antoni, la casa pairal de la saga de Salort. D'escenaris, però, n'hi ha més, com els de la Vetlla des Be o el de la bandera, que tindran lloc a carrers vesins. Comenta-ho\nEls guanyadors varen ser Josep Coll i Lluís Lluch\nQuarta edició del concurs de flabiolers a Ciutadella\nCiutadella és plena de flabiolers. Des de ben petits, els ciutadellencs aprenen a tocar l'instrument que aquests dies més convida a la festa. El concurs organitzat pel bar Es Fabiol va arribar ahir a la seva quarta edició, que va posar a prova l'enginy i els pulmons de vuit fillets i quatre adults. [ 1 ] comentari\nTots els detalls de Sant Joan\nNova aplicació per a mòbil amb tota la informació de les festes de Sant Joan\nUn jove ciutadellenc, enginyer de telecomunicació, ha creat aquesta aplicació per al dispositiu de mòbil Android, amb la qual els usuaris estaran informats dels horaris dels diferents actes i esdeveniments més importants, des del Diumenge des Be i fins al dia de Sant Joanet. L'aplicació inclou recomanacions i curiositats i també un joc amb el caixer fadrí i les diferents temàtiques de la festa: els cavalls, les carotes o les avellanes. Comenta-ho


Sant Adrià Nord és el barri amb una major població envellida - Diari de Sant Adrià\nSant Adrià Nord és el barri amb una major població envellida\nDues realitats ben diferents: Casc Antic i la zona més “moderna” de Sant Adrià Nord, que comprendria la Plaça de la Vila i l’Avinguda Catalunya, sent aquesta la principal zona comercial de la ciutat. Es parla del centre de la ciutat quan els adrianencs i adrianenques es refereixen al barri i la veritat és que és el barri amb més població de tot Sant Adrià.\nEns reunim amb el Pep Ragués, el president de l’Associació de Veïns i Veïnes, en un dels locals parroquials del barri, al carrer d’Andreu Vidal. “Potser no podrem entrar perquè han reforçat la porta. Van entrar a robar dues vegades en només un dia”, diu el Pep, que porta un conjunt de claus a sobre. Finalment, Ragués aconsegueix obrir la porta i ens permet entrar dins aquest edifici, que és molt més gran del que es pot apreciar a l’exterior. “Abans de la pandèmia aquí s’organitzaven tot tipus d’events, com balls o sopars”. La gran extensió de metres quadrats bé podria servir per totes aquestes activitats i els diferents pisos encara podrien aprofitar-se més. Els lladres no van aconseguir emportar-se gran cosa, comenta en Pep, perquè tampoc hi ha res de valor a dins, “però el Pare Ángel està preocupat”. Fins i tot el cura més conegut de Sant Adrià, que hi viu al barri, viu amb inseguretat aquest tipus d’episodis.\nAndreu Vidal és un dels carrers més tranquils de la zona, amb gens d’activitat comercial, i es troba per darrere de la famosa fàbrica de cartró que porta més d’una dècada sense funcionar. Tot i aquesta tranquil·litat, el carrer serveix com a reclam per a grups de persones que volen delinquir o ocupar cases o locals. “Normalment actuen quan s’aproxima el toc de queda, però els veïns i veïnes estem molt atents a aquest tipus de moviments”, diu Pep, que comença a explicar-nos quines són les problemàtiques a les que s’enfronta l’Associació actualment. Robatoris, tant a persones, però especialment en cotxes i la ocupació són dos dels aspectes a destacar. “Tenim una població molt envellida i, per tant, més vulnerable”. I és que, de fet, Sant Adrià Nord té un total de 10.552 habitants del barri, però més de 5.000 tenen entre 40 i 80 anys. “Tot i això, els principals robatoris, com ja he dit, acostumen a donar-se als cotxes, al parc de la Pollancreda”. Un parc amb vistes al Besòs que serveix com a pàrking pels veïns i veïnes de la zona, però que diàriament comença el dia amb vidres rebentats.\nFort episodi d’ocupació l’estiu passat\n“El principal problema el vam tenir els mesos de juliol i agost de l’any passat. Un grup de persones va ocupar un local i tot el veïnats ens vam unir per fer-los fora”. Aquell episodi, del qual s’en va fer eco a diferents mitjans, va ser el precedent que va unir al veïnat del barri encara més. A partir d’aquí, es va crear un grup de WhatsApp i, actualment, és la principal eina per avisar de qualsevol comportament estrany als carrers del Casc Antic, sobre tot, ja que és la zona més apartada de Sant Adrià i que limita amb els Safaretjos de Santa Coloma.”Hem evitat diverses ocupacions d’aquesta manera, unint-nos entre totes i tots, sense utilitzar cap tipus de violència”, diu el Pep.\nSolament el nom de Casc Antic ja ens transporta a una altra època, molts anys enrere, i és que en aquest barri trobem un dels negocis centenaris de Sant Adrià: la tintoreria Mil Colors. Situada al carrer de l’Església, aquest petit local de tota la vida alberga història al seu interior i és l’Antonio Vergara qui manté aquesta història encara viva. En un petit despatx dins la tintoreria ens entrevistem amb ell, per mediació de la seva filla que també treballa al negoci familiar. Una petita sala plena de quadres d’un Sant Adrià antic i fotografies en blanc i negre. “Abans no hi havia cap tintoreria aquí al barri i ens vam instal·lar al 1927, tot i que la vam fundar al 1923 en altres llocs com Sant Andreu o Barcelona”. L’Antonio admet com han canviat els temps: “Ha canviat tot molt, ara tots els procediments de la roba es fan automàticament, no manualment”. Encara s’enrecorda amb un somriure a la cara dels temps de “la guerra”, com l’anomena. “L’esglèsia d’aquí va quedar totalment derruïda i la que hi ha ara és una reconstrucció. Els carrers abans no estaven asfaltats, per anar a l’escola m’omplia de fang i aquí a la plaça de la farmàcia hi havia una gran farola al mig que ara ha desaparegut”. Encara es toca els genolls com si tingués les ferides que es feia jugant al futbol quan era petit.\nAmb aquest viatje al passat ens adonem de que els temps canvien, però algunes coses es queden igual. En aquest cas, la tintoreria continua fent negoci, adaptant-se ja no només al segle XXI, sinó també a la pandèmia. Aquesta només va baixar persiana els primers mesos de l’estat d’alarma, però el negoci familiar continua donant guerra.\nVeiem, per tant, aquesta part anciana, vella, en contraposició amb els problemes actuals, com l’ocupació o els robatoris. Problemes que semblen accentuar-se en el context de la Covid, però que no aconsegueixen sobreposar-se a la unió dels veïns i veïnes de la part del Casc Antic que vetllen per la seguretat dels seus.


Roses presenta una nova edició del Voluntariat per la Llengua — Ajuntament de Roses\nRoses presenta una nova edició del Voluntariat per la Llengua\nRoses presenta una nova edició del Voluntariat per la Llengua Ahir al vespre alumnes de català i parelles lingüístiques van omplir el Teatre Municipal de Roses. A través dels comentaris dels contes del seu llibre Verba, non facta, en David Vila va explicar els assistents la seva percepció de la vida i el seu compromís amb la llengua. Alumnes dels cursos de català van llegir alguns d'aquests contes: El lleó, La tria, Tomàquet... A continuació es van presentar les parelles lingüístiques d'aquesta nova edició del Voluntariat per la llengua, en què s'han constituït 30 parelles.. http://www.roses.cat/noticies/roses-presenta-una-nova-edicio-del-voluntariat-per-la-llengua http://www.roses.cat/@@site-logo/escut.png\nAhir al vespre alumnes de català i parelles lingüístiques van omplir el Teatre Municipal de Roses. A través dels comentaris dels contes del seu llibre Verba, non facta, en David Vila va explicar els assistents la seva percepció de la vida i el seu compromís amb la llengua. Alumnes dels cursos de català van llegir alguns d'aquests contes: El lleó, La tria, Tomàquet... A continuació es van presentar les parelles lingüístiques d'aquesta nova edició del Voluntariat per la llengua, en què s'han constituït 30 parelles..\n27/11/2015 07:55 - Departament de Comunicació i Premsa\nVoluntariat per la llengua (VxL) és un programa per practicar català a través de la conversa. Es basa en la creació de parelles lingüístiques formades per un voluntari, que parla català fluidament, i un aprenent, que en té coneixements bàsics i vol adquirir fluïdesa. Des del 2004, any en què s'implementà el programa, fins ara, a Roses s'han presentat 651 parelles lingüístiques, parelles que han ajudat a aconseguir les 100.000 a les quals s'ha arribat aquesta setmana a tot Catalunya.\nEls responsables de l'Oficina de Català de Roses van donar les gràcies a totes les persones que els han acompanyat en aquest projecte i que han fet possible que aquest programa estigui totalment arrelat a la població.


El projecte de l'arc de leds s'adaptarà la Llei de Patrimoni Cultural\n"El comú és el primer interessat a potenciar el pont de la Margineda, i no hi haurà cap problema en respectar el seu entorn", ha dit Marsol\nLa recreació de com quedarà la porta d'entrada a l'avinguda d'Enclar. /COMU D'ANDORRA\nAndorra la VellaLa instal·lació d'un arc de 30 metres de llargada amb una pantalla de leds per marcar l'entrada a Andorra la Vella per l'avinguda d'Enclar, i que va ser presentat la setmana passada, ha de ser avaluat des del punt de vista patrimonial. Cal analitzar si afectaria o no el perímetre de protecció del pont de la Margineda, un Bé d'Interès Cultural. La cònsol major d'Andorra la Vella, Conxita Marsol, ha recalcat que "es tracta d'un concurs d'idees i el projecte encara està molt verd, quan tot estigui clar es coordinarà amb Patrimoni Cultural per tenir la certesa de si és o no és viable", i ha afegit que "sigui més amunt o més avall, difícilment es tirarà enrere el projecte". D'aquesta manera, s'ha mostrat oberta a fer canvis perquè el projecte tiri endavant sense entrar en contradicció amb el que estipula la Llei de Patrimoni Cultural.\nMarsol ha remarcat que la corporació comunal és "el primer interessat a potenciar el pont de la Margineda, i no crec que el comú tingui cap problema en respectar el seu entorn". Cal recordar que en aquest espai on es vol instal·lar l'arc de leds hi ha una benzinera que, tot i trobar-se a prop del pont, en el seu moment va tirar endavant en la seva construcció. La ministra de Cultura, Joventut i Esports en funcions, Olga Gelabert, ha assegurat que aquesta estació de servei "es troba fora de l'entorn protegit, i així es va comprovar en el seu moment", i ha recordat també "que els propietaris de la benzinera van plantar arbres autòctons en l'entorn per provocar la menor afectació en l'espai".\nGelabert ha destacat que, tot i que es tracti d'un projecte comunal, Patrimoni Cultural haurà de dir-hi la seva. "Hem demostrat que hi ha molt bona relació entre les dues institucions, i evidentment que érem coneixedors d'aquesta idea", ha dit Gelabert, ressaltant novament que "es tracta d'un projecte que quan prengui forma, l'estudiarem".\nPatrimoni Cultural Santa Coloma Gelabert Comú d'Andorra la Vella


equitat de gènere equitat de gènere\nca equitat de gènere, n f\nes equidad de género, n f\nfr equité de genre, n f\nen gender equity, n\nPrincipi que, a partir del reconeixement de la diferència entre homes i dones a la societat, pretén assolir la igualtat d'oportunitats per canviar l'escenari cap a una societat igualitària.\nespai domèstic espai domèstic\nca espai domèstic, n m\nes espacio doméstico, n m\nfr espace domestique, n m\nen domestic space, n\nÀmbit dedicat a les tasques de la llar i a l'atenció, l'afecte i la cura de persones dependents, que normalment s'inclou dins de l'àmbit privat i s'identifica amb l'àmbit reproductiu.\nLa identificació habitual de l'espai domèstic amb l'àmbit reproductiu fa que hagi estat i sigui un àmbit predominantment feminitzat, que ha contribuït a la construcció simbòlica del treball domèstic com a treball de les dones.\nespai personal espai personal\nca espai personal, n m\nes espacio personal, n m\nfr temps personnel, n m\nen personal space, n\nÀmbit dedicat a les activitats de les quals cada persona gaudeix en el seu temps lliure, que pot ser un lloc de llibertat i de control alhora, i que les dones no han pogut desenvolupar per causa d'haver estat tradicionalment relegades a l'espai domèstic.\nespai privat espai privat\nca espai privat, n m\nes espacio privado, n m\nfr espace privé, n m\nen private space, n\nÀmbit que inclou l'espai domèstic i l'espai personal, i que en la dualitat home - espai públic i dona - espai privat representa un dels principals estereotips de gènere.\nespai públic espai públic\nca espai públic, n m\nes espacio público, n m\nfr espace publique, n m\nen public space, n\nÀmbit dedicat a les activitats que una persona realitza en relació amb el treball i la participació social, política i cultural, en què les dones han estat i són minoritàries.\nestereotip de gènere estereotip de gènere\nca estereotip de gènere, n m\nes estereotipo de género, n m\nfr stéréotype de genre, n m\nen gender stereotype, n\nIdea preconcebuda i simplificadora, basada generalment en pseudoconeixements, tòpics o patrons culturals prèviament establerts, en moltes ocasions ocults, que s'utilitza per a conceptualitzar les característiques, capacitats i comportaments de les dones i els homes.


Poc realisme | Opinió | EL PAÍS Catalunya\nEls Pressupostos reflecteixen optimisme excessiu en els càlculs i poc èmfasi en el creixement\nEncara que els Pressupostos de l'Estat ja no són l'indiscutible gran instrument de política econòmica —a causa dels incompliments i revisions, o els comptes autonòmics—, encara transmeten una idea precisa de quin és el marge de maniobra de les Administracions públiques per actuar sobre l'economia privada i pública. El projecte que acaba de presentar el Govern mostra un excessiu optimisme en la projecció de creixement. És molt arriscat calcular els ingressos sobre una previsió d'augment del PIB del 2% el 2015 per l'estancament —relativament durador— de les economies de l'euro que ja s'està notant en les revisions a la baixa de la balança per compte corrent espanyol, a causa de la deterioració de la balança comercial.\nQuan s'examinen les partides d'ingressos i despeses, la credibilitat dels comptes no millora. El projecte preveu un creixement dels ingressos tributaris del 5,4%. Tan sols una observació: n'hi ha prou que el creixement de l'any que ve sigui inferior al que es preveia en un parell de desenes perquè la recaptació caigui en gairebé un punt sobre el que s'esperava. Hisenda comptava amb una taxa accelerada de creixement, però la situació de les economies de l'euro allunya aquesta hipòtesi. Les prediccions d'augment de la recaptació a IVA i Societats són poc realistes si es té en compte l'encara poc vigor de la demanda i el consum. És poc probable, doncs, que la recuperació subministri el creixement de la recaptació necessari per situar el dèficit en el 4,2% compromès.\nPel costat de les despeses, l'acció pressupostària no contribuirà gaire a sustentar el creixement. La inversió total creix el 8,4% sobre el pressupost del 2014, però és una gota d'aigua en l'oceà dels ajustos; encara és inferior en més del 36% sobre l'aplicada el 2011, exercici en el qual ja s'havia retallat dràsticament la inversió. Això és el màxim que pot pujar el Govern en matèria d'inversió pública si vol ajustar el dèficit.\nPronòstic de risc (27/09/2014)\nSanitat minvada (05/07/2014)\nRisc pressupostari (29/06/2014)\nEs pot dir una cosa semblant de la despesa social. Es manté la simbòlica pujada de les pensions (0,25%), poc efectiva per incentivar el consum. El fet que baixi el cost de les prestacions indica que el Govern preveu una reducció de la desocupació; però el gruix de l'estalvi per la caiguda de l'atur serà causa en gran part del descens de l'emigració i de la població activa.\nLa incipient fase de creixement i la previsible reducció en els propers trimestres aconsellaven uns comptes més arriscats; o bé un ajust dràstic —no està clar com s'aconseguirà l'objectiu de dèficit, i el deute continua creixent— o bé iniciar un pla de xoc per estimular la demanda, el creixement i l'ocupació i, de pas, combatre el risc de deflació. Per fer-ho era necessari elevar els salaris i estabilitzar l'ocupació. Però s'ha optat per un pressupost a mig camí. La millor notícia és que, en absència de tensions als mercats, els interessos del deute continuen caient.


Àmbit científic – Tretzevents Waldorf-Steiner\nLes assignatures de Química, Física i Tecnologia tenen un caràcter eminentment pràctic. Aquestes assignatures són abordades dins el currículum Waldorf d’una forma totalment experimental, treballant els conceptes a partir de l’observació minuciosa i detallada de tot el que esdevé en els diferents experiments.\nDes de la pedagogia Waldorf es realitza un camí fenomenològic, de manera que des de l’experiència els nois/es arriben a deduir la llei, seguint tres fases:\nDescripció dels fenòmens\nCom ho fan? Els alumnes han de descriure de la forma més detallada possible, tant de forma escrita com a través del dibuix, què ha passat durant l’experiment i què han observat, mantenint una actitud atenta i expectant davant del que s’esdevé al laboratori.\nLa descripció permet a l’alumne aprofundir en l’essència del que ha passat, desenvolupant la capacitat de portar a terme una percepció exacta a través dels sentits. Així mateix, es treballa la capacitat de recrear interiorment, amb precisió, allò percebut prèviament a través dels sentits.\nPosteriorment, es procedirà a recordar entre tots el que va succeir durant l’experiment i, guiats per les preguntes que el mestre o algun company puguin plantejar, s’aniran concretant les lleis subjacents en l’experiment.\nGràcies a aquesta metodologia de treball, l’alumne va desenvolupant la seva capacitat per establir relacions causa-efecte, analogies i diferències amb altres fenòmens observats i conclusions.\nTotes aquestes capacitats permetran a l’alumne conèixer el món amb un pensament viu, més fluid i creatiu.


Ferrer Canós, Domingo - Vilapedia\nFerrer Canós, Domingo\nReligiós franciscà i poeta (1887-1936)\nVa nàixer el dia 6 d’agost de 1887. Cursant els seus estudis primaris a l’escola dels Pares Franciscans de Vila-real va despertar molt prompte en ell la vocació religiosa. Així, als setze anys va vestir els hàbits al Convent de la Mare de Déu del Remei de Vic, al 6 d’agost de 1903, i en fer els vots definitius va prendre el nom de Buenaventura. Es va llicenciar en Humanitats i va ser ordenat sacerdot el 9 de juny de 1912. En diversos centre de l'orde va donar classes de Matemàtiques i de Llengua i Literatura Espanyola.\nLa vida conventual no el va deixar al marge de diverses tribulacions de tipus personal, causades per les enveges dins i fora de l’àmbit comunitari, front a les quals el pare Ferrer va trobar refugi en la contemplació de la natura en el seu poble natal i en el consol sincer del seu amic Francisco Moreno, a qui el religiós va confiar el manuscrit amb els nombrosos poemes sorgits en la soledat del camp i en la recerca de la serenitat espiritual. A l’octubre de 1931, i sense el coneixement de l’autor, Moreno va editar en una impremta de la ciutat de Còrdova el conjunt d’aquells escrits, amb el títol de “Alquerianas”.\nLa poesia de Domingo Ferrer Canós, allunyada de les tendències modernistes predominants encara en el moment de la seua composició, està molt influenciada pels autors ascètics del Renaixement, en especial Fray Luis de León, però també pels escriptors clàssics llatins tant pel que fa a la temàtica bucòlica com per l’ús del vocabulari i dels recursos mètrics. Però el que predomina en sa producció lírica és el desig de trobada amb la divinitat a través del contacte directe amb la natura, un aprofundiment interior no exempt de rampellades d’humorisme mediterrani i del goig sensorial per les coses senzilles, en la pau quotidiana de la vida en una alqueria de l’horta vila-realenca.\nA començament de la guerra Civil, fra Domingo Ferrer va abandonar el convent de Lleida on se trobava i el 23 de juliol va tornar a Vila-real per acollir-se en casa del seu germà Juan Bautista. Allí va ser detingut per milicians anarquistes i, conduït a les rodalies de l'ermita de Santa Quitèria, en terme d'Almassora, va morir afusellat sense judici previ la nit del 15 d'agost de 1936.\nObtingut de «http://vilapedia.wikis.cc/w/index.php?title=Ferrer_Canós,_Domingo&oldid=2806»\nDarrera modificació de la pàgina: 1 feb 2010 a les 12:17.


Descobrim de la mà de l'artista La Bohème, un taller artístic situat al cor del casc antic de Lleida\nart entrevista Lleida La bohème Rous Laveda\nRous Laveda, l'ànima de 'La bohème'. Fotografia: Cristina Mongay.\nEntrar a La Bohème és pura inspiració. Dibuixos al carbonet, llenços plens de vida, cavallets, pinzells, mostres de color, papers, capses de cartró, mobles antics, bates que mostren l’enèrgic ritme de feina de la seva mestressa, etc. Un acollidor desordre, íntim, on la Rous Laveda crea i fa escola. Amb la música sempre ben present.\nRebel·lem alguns secrets de la trajectòria, i de com viu i veu la vida, l’artista lleidatana.\n- Abans de parlar amb la Rous Laveda, artista i professora, ho fem amb l’alumna. Com inicies les teves passes en el món de l’art?\n- R. L.: De ben petita vaig sentir una atracció brutal pel món de l’art. El que passa és que a casa meva ser artista no estava gaire ben vist. Ni tan sols era una possibilitat contemplada. No va ser fins que em vaig casar, i ens vam traslladar a viure a Barcelona, quan finalment vaig poder començar a rebre classes d’art. Amb l’art em vaig sentir finalment lliure. Feia força malabars per arribar a tot arreu: treballar, cuidar a les meves filles, etc., però freqüentava diverses acadèmies artístiques i estudis de pintors reconeguts. Tenia molta necessitat d’aprendre, i d’aprendre molt. L’aprenentatge sempre m’acompanya, fins i tot al viure en altres ciutats. Per exemple, quan ens vam traslladar a l’Empordà, vaig conèixer a l’aquarel·lista Pep Martínez Lozano. I d’això ja fa quaranta anys.\n- Carbonet, aquarel·la, acrílic, etc. Amb quina tècnica et sents més còmoda creant?\n- R. L.: Sense dubte, amb la pintura a l’oli. A Barcelona vaig aprendre el què m’agrada, que és pintar a l’oli. I també el dibuix acadèmic, que m’encanta.\n- Vas decidir aixecar la reixa a un taller artístic propi, al cor de Lleida, on crear les teves obres. I també obrir les portes a petits i grans per transmetre’ls coneixements i pràctica artística.\n- R. L.: Fins aquell punt, al 2016, sempre havia estat molt tancada en mi mateixa, treballant sola, a l’estudi. Però l’intercanvi amb la gent és súper enriquidor. Tothom té capacitat per dibuixar, però cal ser humil i tenaç per aprendre, i sentir passió. Per altra banda, és un repte molt gran haver de resumir tot allò après, i transmetre-ho a l’alumnat. Però ho gaudeixo moltíssim. I me n’adono que en sé, que m’agrada i que em fa feliç.\n- Per què La Bohème?\n- R. L.: Durant molts anys vaig estar vinculada amb l’òpera, i ‘La Bohème’ de Puccini és una peça operística que m’encanta. És un 10! A més, trobo que els significats de la paraula ‘bohèmia’ s’escauen molt bé amb com em sento i qui sóc. Jo em sento molt bohèmia. De fet, té molt significat per a mi ser bohèmia perquè, amb la passió que sento per l’art, he pogut alliberar-me de totes les normatives socials on vaig créixer.\n- La música hi és ben present en el teu procés creatiu?\n- R. L.: La música m’acompanya sempre, i creant també és així. Depèn de l’època o el moment, sento un estil o altre –clàssica, jazz, boleros, tangos, etc.– Confesso que m’agrada més la música d’abans que la d’ara. Sobretot, la melòdica. Això també em passa amb l’art en general. A mi m’agrada el que transmet ànima, calidesa, harmonia, bellesa, i no la fredor i la poca personalitat que de vegades s’acaba imposant per moda.\n- Per qui és observador, entrar al teu taller és perdre’s en un paradís visual.\n- R. L.: Actualment estic explorant una nova etapa artística, però avui dia, la meva pintura era figurativa. Així que, sempre he tingut a la meva disposició un munt l’atrezzo amb el qual realitzar les peces. Cada objecte té un significat molt gran per a mi, per a la meva vida. Sóc molt intimista, molt interiorista. Reivindico com artista dibuixar i pintar del natural, educar al teu ull a veure d’una manera diferent. No amb el cervell intel·lectual, sinó amb el creatiu, la part dreta. Quan pintes, no plasmes només l’objecte, sinó també l’espai que ocupa, i això és molt difícil d’entendre.\n- Què cerques en aquesta nova etapa creativa?\n- R. L: Fins avui he pintat la part exterior que m’envolta, sempre des del punt de vista intimista. Ara m’interessa expressar els meus sentiments sense figura. Expressar amb color el què sento és un repte important, però m’agrada l’aventura! I em ve de gust mostrar tot plegat en una exposició.\n- Confessa’ns: un referent artístic?\n- R. L: Els grans mestres de la història de l’art sempre són un punt on emmirallar-se. Per sort, vaig tenir un gran mestre, l’Antoni Granja Llobet. Ell és un artista de cap a peus, i vaig poder aprendre molt al seu estudi durant set anys. També m’agrada molt Mark Rothko, Alphonse Mucha, Ramon Casas. I moltes de les dones artistes, com Lluïsa Vidal, que han estat pràcticament ignorades als llibres d’història.\n- T’has trobat amb obstacles més alts pel fet de ser dona artista?\n- R. L.: L’artista dona ho té molt més difícil tot. Però estic contenta per què tot i això, i tot i mourem de vegades entre l’hostilitat i els ‘no en saps prou’, he pogut viure a la meva manera. Hi ha massa gent que viu la vida que els seus pares li han programat, inconscientment. El meu objectiu a la vida no és guanyar diners, si no ser jo mateixa i fer el que em realitza. Per mi, donar classes té un salari emocional inquantificable.\n- La nostra societat necessita més pedagogia vers l’art?\n- R. L.: Sí. De fet, oblidem que estem vinculats a l’art des de sempre. Des de petits pintem i dibuixem, imaginem el món amb ceres i llapis, però en un moment determinat aquesta creativitat s’acostuma a tallar, ja sigui des de l’escola o casa. I et quedes castrat. L’art, la música, la creativitat, en definitiva, són eines necessàries en la vida per tot: per portar una empresa, per cuinar, per vestir-te, etc.\n- Els colors i les emocions van sempre de la mà.\n- R. L.: És una llàstima no treballar prou el món sensible, sobretot en edat adulta, perquè hi ha gent molt amargada i insatisfeta. Gent que no viu la vida que realment vol, però que tampoc canvia res de la seva rutina per modificar aquesta situació.\n- De fet, durant el confinament, sobretot els mesos més durs, ha quedat palès la necessitat de l’art perquè l’ànima no emmalalteixi.\n- R. L.: Durant el confinament moltes persones tenien la necessitat d’aprendre per passar l’estona. I va ser llavors quan moltes persones va redescobrir l’art, i a elles mateixes, el seu veritable jo. L’art és totalment terapèutic, i connecta com poques coses a la vida amb l’interior d’una mateixa.


Baños s'acosta al periodisme en català dels anys 20 i 30 | betevé\nEl franquisme van anihilar la premsa en català i va depurar els periodistes\nSergi Hernández | dijous, 8 d'octubre del 2020, a les 09.46\nAntonio Baños conversa sobre el periodisme dels anys 20 i 30 a Catalunya amb Josep Maria Figueres, periodista i professor de la història del periodisme a la UAB.\nEl periodisme, fruit de l’amor per la llibertat i la veritat\nFigueres reflexiona sobre l’ofici del periodisme en aquella època. Pensa que el periodisme ha estat fet, històricament, pels periodistes que han tingut una gran vocació sorgida de l’amor per la llibertat i la veritat. També hi ha hagut, és clar, periodistes venuts al poder i corruptes. I mala premsa. La majoria, però, han estat insubornables i han tingut una capacitat de lluita admirable.\nPer a Figueres, la premsa que es feia a Barcelona als anys 20 i 30 del segle XX, era equiparable en qualitat a la que es feia a la resta d’Europa. ‘El be negre’ és un exemple d’un setmanari d’humor superior als que es publicaven a la resta del continent.\nEs feia un periodisme de qualitat, fet per una societat que gaudia amb les tertúlies, amb el diàleg i amb les il·lustracions de qualitat, com les de Tísner o Calders. Però el periodisme de qualitat de l’època no es limitava a la premsa escrita. També hi havia grans col·laboradors radiofònics, com Joan Alavedra, que feia una gran secció anomenada “el fet del dia”. També era molt important el fotoperiodisme. La presència de fotografies o de fotomuntatges era molt rellevant, així com el disseny de les portades i les pàgines interiors.\nEl periodisme dels anys 30 era un periodisme normal, no escrit en català culte. Hi havia periodisme d’esports, com ‘El xut’; periodisme religiós, com ‘La paraula cristiana’; periodisme d’entreteniment, informatiu, etc., és a dir, un periodisme complet sense tenir un estat, ni una universitat, ni cap recurs públic. Era, per tant, una societat amb una gran vitalitat i energia.\nEl grup La Veu\nL’editorial catalana girava, segons Figueres, al voltant del grup de La Veu. Es va fundar l’any 1917 i va crear diverses publicacions: des d’un setmanari humorístic, com ‘La cucafera’, fins a revistes especialitzades, com ara ‘Agricultura i ramaderia’, ‘Economia i finances’ o el seu gran estàndard, ‘D’ací i d’allà’.\nPerò l’imperi que va sorgir al voltant de La Veu va quedar destruït durant la guerra. Primer, al 36, perquè els anarquistes el van requisar. Després, al final de la guerra, perquè el franquisme ho va destruir per català i per liberal.\nLa desaparició i la repressió de la premsa en català i dels periodistes\nJosep Maria Figueres acaba de publicar el llibre ‘Resistència. La premsa en català, censura i repressió’. Hi explica les dificultats que va patir la premsa en català durant les dictadures del segle XX. Per Figueres, allò que va suposar la desfeta de la guerra per al periodisme i per la societat en general no es pot descriure amb paraules. Diu que ara en paguem les conseqüències.\nDe fet, la primera cosa que feien els franquistes quan entraven a una població era matar pels carrers a mestres i periodistes. I la segona, cremar els llibres. Volien destruir de soca-rel la cultura.\nMolts dels grans periodistes van marxar a l’exili: Calders, Tísner o Rovira i Virgili. Però també periodistes de base poc coneguts que s’havien significat i s’havien compromès amb els seus ideals.\nEl franquisme va fer una depuració màxima del periodisme. Va tancar totes les empreses periodístiques, totes les capçaleres i va fer fora a tothom. Els diaris s’havien d’obrir de zero. Calia fer una petició escrita i l’explicació que s’havia fet des del 34 al 39. Després, professionals del sector adeptes al règim jutjaven la idoneïtat del candidat a treballar.\nRovira i Virgili, reflexió sobre el paper escrit\nAntoni Rovira i Virgili va escriure un llibre de reportatges sobre la rereguarda. En un dels capítols parla de la retirada i del dilema de què portar a l’exili i què deixar en relació amb el paper escrit. Era conscient que a la tornada no trobaria res. Així va ser. Quan la seva filla va tornar a la casa familiar, es va trobar que l’havia ocupat la vídua d’un militar franquista. A més, s’havia destruït l’arxiu dels periodistes.\nJosep Maria Figueres és autor d’un munt de llibres sobre la història del periodisme català. Per a ell, la memòria és important per conèixer i no oblidar què va ser aquesta societat i com va ser, en concret, el periodisme.\nPassejada per espais de Barcelona amb Antonio Baños


La recollida porta a porta en quatre pobles de l'alt Berguedà s'encalla - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nLa recollida porta a porta en quatre pobles de l'alt Berguedà s'encalla\nEl Consell preveu que es pugui posar en marxa d'aquí a un mes a Guardiola de Berguedà, la Pobla de Lillet, Sant Julià de Cerdanyola i Bagà\nd.c. berga 10.01.2018 | 10:21\nUn agent cívic entrevistant el responsable de La Taverna de Guardiola per implantar el porta a porta ARXIU/DANI PERONA\nL'estrena del sistema de recollida de deixalles porta a porta al Berguedà que havia d'haver començat just després de Reis a Guardiola de Berguedà, la Pobla de Lillet, Sant Julià de Cerdanyola i Bagà, els quatre municipis que estrenaran nou sistema aquest any, s'ha endarrerit.\nEl Consell Comarcal preveu que el porta porta s'apliqui als municipis amb més població de la comarca i no el posaran en funcionament fins almenys d'aquí un mes segons les estimacions del conseller comarcal de Medi Ambient, Xavier Francàs. L'objectiu d'aquesta mesura és augmentar l'índex de reciclatge, que al Berguedà està per sota del 30% i és un dels més baixos de Catalunya.\nEn declaracions a Regió7, el responsable de Medi Ambient del Consell ha tret ferro a aquest endarreriment i l'ha atribuït a la convocatòria d'eleccions del 21 de desembre. Francàs ha dit que van preferir alentir el procés d'informació de la implantació del nou sistema als ciutadans per no coincidir amb la celebració dels comicis del 21-D i la companya electoral. Amb tot, Francàs ha dit que la feina està avançada i que el retard en la implantació serà molt petit.\nFrancàs ha explicat que tot el treball de camp s'ha completat a tots els municipis. Aquesta feina ha consistit que agents cívics han entrevistat responsables d'establiments i veïns dels pobles on s'aplicarà el porta a porta. L'objectiu de les entrevistes pel que fa als comerços ha estat saber quins són els residus que produeixen habitualment i quins bujols els han de lliurar. Pel que fa als veïns de blocs de pisos de més d'11 habitatges, s'ha volgut saber quina solució s'aplicava: si lliurar-los galledes individuals a cada pis o bé s'instal·la un cubell comunitari a cada bloc o una altra opció.\nA partir d'ara s'ha de fer un nou pas que consisteix a fer les sessions informatives als veïns. Francàs ha explicat que cada ajuntament decideix com es faran les sessions. Als veïns se'ls lliurarà un calendari amb els dies i les hores en què es recollirà la brossa i també les galledes per a la matèria orgànica i la resta de recipients per a resta de la brossa llevat del vidre, que es podrà continuar abocant als contenidors de vidre com fins ara, ha precisat Francàs.\nLa posada en marxa del porta a porta als quatre municipis esmentats s'anirà controlant a través dels agents ambientals que faran un seguiment de com funciona ja que cada cubell permetrà identificar els usuaris i saber si els ciutadans posen la brossa al recipient corresponent i la treuen quan pertoca. Francàs ha dit que caldrà temps perquè els veïns s'adaptin als canvis.\nAplicar el nou sistema de recollida tindrà un cost d´1,4 milions d´euros. Berguedà


El seu nom autèntic era... - Endrets - Geografia Literària dels Països Catalans\nEl seu nom autèntic era...\nAutor:Solé i Comas, Jordi\nObra:Blanc (p. s.p)\nIndret:Espai dels goril·les. Floquet de Neu\nEl seu nom autèntic era Nfumu Ngui i l'havia capturat als afores de la ciutat d'Nko —Guinea Equatorial— un caçador anomenat Benito Mañé, de 1'ètnia fang. L'home va explicar que va abatre un goril·la i la seva parella, i que va trobar la petita cria blanca abraçada al pit de la seva mare. Sense sospitar el que tenia a les mans, el va vendre per vint mil pessetes d'aquell temps —una suma respectable però a anys llum del que realment se n'hauria arribat a pagar— a un savi amb cognom d'artesà que era el conservador del Centre d'Experimentació Zoològica d'Ikunde. I a aquest, que sí que va veure a primer cop d'ull el regal que acabava de fer-li el cel, li va faltar temps per dur-nos-el al zoo, que era qui, al capdavall, li pagava les factures. Aquell petit primat, a qui el seu feliç descobridor es va entossudir a posar-li el nom —un tant cursi, si voleu la meva opinió— de Floquet de Neu era la nostra salvació! Un exemplar únic al món que convertiria el fins aleshores anodí zoo de Barcelona en un espai realment singular i que atrauria milions de visitants que pagarien gustosament l'entrada només per veure'l a ell, encara que després, evidentment, aprofitessin el dia. Mentre agafava l'Nfumu per primera vegada entre els meus braços —jo sempre li vaig dir Nfumu— vaig patir una autèntica crisi d'ateisme. El cop de mà que havia estat suplicant s'havia convertit en una autèntica empenta de magnitud vuit en l'escala de Richter.\nSuposo que una de les maneres que té la història de construir-se és a base de casualitats felices. De cops de sort. Una casualitat m'havia dut al zoo per primera vegada. Una coincidència afortunada ens va posar l'Nfumu a les mans quan més falta ens feia. I un darrer cop de sort, potser el més important de tots, va fer que fos jo qui descobrís que aquell goril·let era, en realitat, tan negre com la resta dels seus congèneres.\nVa ser l'Altarriba qui em va encarregar personalment de rentar-lo i desparasitar-lo, de cara a la seva presentació en societat. I mentre l'estava fregant vaig descobrir una petita clapa negra al llom de l'animal. Tement el pitjor, vaig utilitzar un parell de dissolvents innocus que coneixia gràcies a la meva formació com a químic per fregar el pèl i la pell del petit goril·la. I així va ser com vaig descobrir tres veritats indiscutibles:\nQue el tal Benito Mañé no havia fet pas tan mal negoci venent aquell animal únic per només vint mil pessetones.\nQue ja podíem anar pensant de canviar aquella cursileria de Floquet de neu per alguna cosa més realista, com ara Bocinet de carbó.\nI que Déu no existia... i nosaltres tornàvem a estar amb un peu i mig al carrer.


L’hora de la gosadia\nDivendres, 16 Gener 2015 13:28\nCal apostar per canvis radicals, com els anglesos, artífex de la revolució industrial i les Transition Towns\nEns trobem en un moment de canvis transcendentals en la història com mai s’havia donat. La veritat de les coses ha deixat de ser absoluta, per convertir-se en relativa en funció del seu context històric. El que avui dia és blanc, temps enrere podria no haver-ho estat i possiblement tampoc ho serà en el futur.\nLa majoria de veritats absolutes que havien sustentat la nostra visió del món, s’han convertit en relatives i angoixants, a l’esdevenir personalment interpretables. Aquesta nova manera d’entendre la vida, genera dubtes i reptes molt importants i aclaparadors, que cal afrontar de forma personal, no essent vàlides les excuses de que tot el que ens passa és culpa dels altres. La vida s’ha convertit en un present problemàtic que configura un futur que ningú sap ben be com serà.\nAquesta nova realitat ens porta cap a nous camins desconeguts, que obliga, si més no, a les persones vitalment compromeses, amb moltes ganes de viure, a involucrar-se en projectes innovadors i creatius com una gran oportunitat històrica que cal aprofitar. És el moment adequat per aventurar-se en una revolució positiva, pacífica i viable per crear un nou sistema alternatiu a l’actual sistema capitalista obsolet, rebutjant plantejaments reformistes, populistes i demagògics.\nCal apostar per canvis radicals, com el de la via anglesa, creadora anys enrere de la revolució industrial i en l’actualitat del moviment de Transition Towns (comunitats en transició) centrat en les persones i no en els diners.\nÉs l’hora de la gosadia!.


El Consell es compromet a reforçar el vincle amb les entitats del tercer sector social - Consell de Mallorca\nnull El Consell es compromet a reforçar el vincle amb les entitats del tercer sector social\nVisita a la Fundació Patronat Obrer.\nEl Consell es compromet a reforçar el vincle amb les entitats del tercer sector social\nLa presidenta Catalina Cladera, Javier de Juan i Andreu Serra han visitat les instal•lacions de la Fundació Patronat Obrer de Sant Josep.\nLa presidenta del Consell de Mallorca, Catalina Cladera, acompanyada pel conseller de Drets Socials i president de l’Institut Mallorquí d’Afers Socials (IMAS), Javier de Juan, i el conseller de Turisme i Esports, Andreu Serra, ha visitat aquest migdia les instal•lacions de la Fundació Patronat Obrer a Palma per conèixer de primera mà i donar suport a la tasca que duu a terme l’entitat amb les persones en risc d’exclusió social. Tots ells han estat rebuts per Catalina Serra, presidenta de la Fundació.\nLa Fundació Patronat Obrer és una entitat que va nèixer amb l’objectiu de pal•liar les necessitats bàsiques de la població. Des dels seus inicis la Fundació ha duit a terme una funció social dirigida als col•lectius vulnerables o en risc d’exclusió social des de diferents àmbits d’actuació, com la formació, la infància, la gent gran i l’orientació laboral, a més de l’esport i la cultura.\nLa presidenta del Consell ha volgut destacar, precisament, la feina de l’entitat «que en els seus 114 anys d’història s’ha sabut adaptar a les necessitats socials per poder donar-lis resposta». Cladera ha recordat que «les administracions hem de ser fortes i hem de ser presents en l’atenció als col•lectius més vulnerables, però allà on no arribam nosaltres hi ha entitats com aquesta que sí ho fan. D’aquesta manera no deixam ningú sense atendre».\nAixí mateix la presidenta s’ha compromés, de cara al 2021 a reforçar els vincles i col.laboració amb les entitats que treballen en el tercer sector per donar resposta conjunta a les necessitats socials derivades de la pandèmia.\nEn aquest sentit Patronat Obrer és una de les entitats que col•labora amb la direcció insular d’Inclusió Social de l’IMAS mitjançant el desenvolupament de cursos de formació en el marc del Servei Especialitzat d’Inserció Social i Laboral (SEILS), una programació formativa de cursos ocupacionals anuals com a mecanisme per fomentar l’inserció social i laboral de persones es situació de vulnerabilitat o risc d’exclusió social.\nAquest 2020 els cursos que s’han duit a terme en el marc del programa han estat el de Muntatge d’instal•lacions electrotècniques i de telecomunicacions en edifics, que han completat 13 alumnes i el de Lampista, calefacció i climatització, en el que han pres part 15 alumnes. Al mes de gener s'iniciarà un nou curs d’auxiliar de perruqueria, amb 15 places més, el que significa per l’IMAS una inversió total de més de 100.0000 euros en aquests cursos de formacio per a la inserció laboral.\nA més, la Fundació Patronat Obrer també participa en els Jocs Esportius Escolars, un programa de la direcció insular d’Esports que consisteix en l’orgnització de jornades esportives per a ajuntaments, clubs, associacions, escoles esportives i centres educatius. En concret l’entitat està inscrita en l’àrea de patinatge.\nVisita Patronat Obrer


Olga Xirinacs: PERPLEXITATS (2)\nLlegir al fons de les perplexitats que es produeixen és ben interessant. Dónes pistes que seguiré...\n6 de desembre de 2012, a les 16:06\nOstras!! I sempre amb la cantarella, te foten bufetada amb el guant carmesí!!\nLo dels correus ho entenc. També m'ha passat. La censura no només rima amb tonsura ;)\n6 de desembre de 2012, a les 16:27\nEn Sánchez Pinyol, ho sento molt,(o no) però no el tinc pas a la llista dels meus autor preferits...I trobo aquesta frase força desafortunada. El que m'estranya és, que en Martí Gironell que escriu de manera tan diferent, sigui "fan" seu...\n6 de desembre de 2012, a les 22:01\na mi tampoc no m'agrada Sanchez piñol, tan adorat per molts... però bé, també hi ha Auster, encara més adorat, i que m'avorreix mortalment!\nLes teves converses amb qui havia de saber qui paga els bisbes no tenen desperdici, potser valdrien una novel·la!\nMontse des del meu mar (és que no sé què li passa al blogger, que avui em té mania i no em deixa entrar)\n7 de desembre de 2012, a les 0:07\nEl divorci es total. mentres el Secretariat de l'Escola Cristiana, i ja aquest estiu molt abans els de La Salle (amb terrible comentari de Germinans), han, hem, defensat la immerssió linguística. la corresponen d'Espanya defensa la lley d'en Wert.\n¡Ah! Una petita aclaració. La paga no més la reben els capellans diocesans, no els religiosos. Nosaltres cotitcem xom autonoms i a partir dels 65 cobrem una jubilació d'uns 450 euros més o menys. Els que varen treballar com professors a la Universitat o a Instituts reben més perquè van cotitzar com a treballadors. Ben entes, tot va a la caixa comuna (al menys a La Salle. Una abraçada: Joan Josep\n7 de desembre de 2012, a les 21:03\nTot és molt complex. Primer el país, després la nostra dreta\n7 de desembre de 2012, a les 23:02\nOlga, és tan interassintíssim tot el que dieu, que prefereixo estar-me atenta i en silenci escoltant-vos, i aprendre'n una mica més de tots plegats. Perquè tot el que està passant darrerament m'ha agafat amb les defenses massa baixes i no sé pas com bellugar-me...\n8 de desembre de 2012, a les 19:23\nDeunidó la pensada d'esbrinar el sou, i la gosadia, ves que també sóc teleoperadora i no se'm haguera acudit.\nD'altrabanda, estic segura que tard o d'hora trobarás les paraules necessàries per a definir "L'ignonímia" del tancament de l'escola.\n8 de desembre de 2012, a les 21:59\nExisteixen empreses que viuen dels diners públics a partir d’acords amb els governs. Des del temps de Constantí i amb lleugeres variacions els capitostos religiosos i alguns governs tenen pactada l’assistència mútua. Els religiosos justifiquen les malifetes dels governs (que de vegades ho han estat per la gràcia de Déu) i els polítics els destinen una part de les rendes que haurien d’anar destinades a serveis públics i socials.\nEn això estem pels segles dels segles.\n10 de desembre de 2012, a les 9:24\nSembla un partit de tenis entre polítics i nosaltres, la gent, som la pilota...\n11 de desembre de 2012, a les 11:17


Francesc Mercadé: Història d'uns vots poc compromesos, versus el present i futur d'una opció radical.\nUn estudi de la UOC mostra l'acceptació dels espan...\nRomeva admet que l'aposta federal d'ICV no va enll...\nDANIEL MASAGUÉ: «Laura Pradeda va fer una mala ges...\nHistòria d'uns vots poc compromesos, versus el pre...\nAcords de govern del 2 de febrer de 2010\nEl socialisme independentista\nHistòria d'uns vots poc compromesos, versus el present i futur d'una opció radical.\nL'aprovació de la "Constitución española" es va votar en el "Congreso de los Diputados" el 31 d'octubre de 1978, amb el resultat de 325 vots a favor, 6 en contra i 14 abstencions. Van votar-hi a favor la UCD, el PSOE, el PSC, el PCE i la Minoria Catalana (excepte un dels seus diputats que es va abstenir). El grup d'"Alianza Popular" no va ser homogeni i va repartir el seus vots per a totes les opcions: 8 diputats van votar SÍ, 5 diputats van votar NO i 3 diputats es van abstenir. El PNB es va abstenir i un diputat del grup mixt (Letamendía) va votar en contra.\nUn cop aprovada en el "Congreso de los Diputados", es va convocar un referèndum per al 6 de desembre de 1979. Demanaven el SÍ el PSOE, la UCD, el PCE i CDC. El PNB va demanar l'abstenció i diversos partits d'extrema dreta i d'extrema esquerra van demanar el NO. "Alianza Popular" va deixar llibertat als seus votants per votar, encara que alguns dels seus diputats, inclòs Fraga, "recomanaven" el si.\nPodem parlar doncs clarament d'una actitud poc compromesa d'"Alianza Popular" amb el text de la "Constitución española" de 1978, i segons com d'una certa bel·ligerància d'AP contra el text contitucional.\nTal com ens diu la Història, "Alianza Popular" (AP) va ser, primer, una federació de partits i, posteriorment, un partit polític espanyol de caràcter conservador, fundat, majoritàriament, per ex-ministres franquistes i falangistes renegats. El 1989 es va refundar amb altres formacions polítiques conservadores donant origen al Partit Popular.\nVist des de la perspectiva de política històrica, no hi ha cap fonament en la defensa de la constitució que fan des del Partit Popular quan denuncien al Tribunal Constitucional l'Estatut d'Autonomia de Catalunya, o ara amb les amenaces contra la Llei de Vegueries. És de sentit comú inferir que l'actitud del PP més que defensar la "Constitución española", va en el sentit pràctic del seu anticatalanisme i en contra de les institucions autonòmiques catalanes.\nCaldria veure en una hipòtesi política de futur on es plantegi la independència de Catalunya com una realitat ja assolida, quina seria l'actitud del PP (en cas que seguís existint), què farien en el si d'un nou Estat independent català: serien constitucionalistes de la nova constitució catalana o serien traïdors i espies al servei d'un país estranger?\nat dijous, de febrer 04, 2010


‘In memoriam mossèn Miquel Redorat: l’home de les causes justes’ – Marfanta\n‘In memoriam mossèn Miquel Redorat: l’home de les causes justes’\nL'alcalde d'Ascó, Joan Carranza, amb mossèn Redorat. // CEDIDA.\nAquest mes de setembre es compleixen 25 anys de la seva mort, quan tenia 62 anys d’edat. Miguel Redorat Foix, natural de Benicarló, va ser capellà 39 anys en diverses parròquies de la Diòcesi de Tortosa: Villafranca del Cid, Serra d’Almos, Darmós, Ascó, Godall, Cervera del Maestre i Vinaròs. Durant tota la seva vida ministerial ha sigut testimoni de l’evangeli, fent el bé per tot arreu i atenent singularment les causes marginades. Nombrosa és la gent que recorda a mossèn com un home afable, simpàtic i molt proper.\nSobretot molts el tenim present com a un capellà vinculat a la defensa de la nostra llengua, sent especialment atractives les seves misses i homilies.\nPer la seva participació en activitats culturals per la llengua com el programa de “Ràdio Nova” , articles en premsa, entrevistes… se li concedí el guardó “Pentecosta’93″ (Castelló).\nPerò un dels fets més conegut a les comarques de l’Ebre va ser la lluita antinuclear del poble d’Ascó, quan va ser rector de la parròquia i regidor a l’Ajuntament amb l’estimat Carranza. Molts són els articles que s’han continuat redactant, i que avui no obliden aquells valors que van néixer a la Ribera d’Ebre i la Terra Alta.\nCom tot benicarlando, tenia gran devoció al Santíssim Crist de la Mar, participant al novenari i processó.\nAmb molta estima se’l recorda a Vinaròs, tenia un esperit d’esforç, de lluita, de cor net, del poble i per al poble; compromés amb tots els malalts de l’Hospital Comarcal els visitava cada dia, animava i recomfortava amb acudits i bons pensaments.\nGràcies, mossèn Miquel, sempre et recordarem!\n*GUILLEM REDORAT I FAMÍLIA REDORAT.\nTags: AscóBaix MaestratBenicarlóBisbat de TortosaDarmósDiumengeMRFGodallGuillem RedoratHistòriaJoan CarranzaMemòriaMiquel RedoratMontsiàNuclearOpinióPolíticaReligióRibera d'EbreSerra d'AlmosSocietatTerra AltaTivissaVinaròs\nLes escoles i instituts de l’Ebre, a punt per al retorn de prop de 27.000 alumnes a les aules\nLa justícia de dos colors: l’espanyola i l’europea\nLa justícia de dos colors: l'espanyola i l'europea\nEls espais límit\nEl Govern també fa caure els parcs eòlics de la Serra de la Creu, entre Tortosa i el Perelló