Tres de cada deu persones amb dificultats especials ateses als cursos ocupacionals del programa Incorpora de la Fundació “la Caixa” i Clúster Èxit s’han pogut inserir al món laboral l’últim any » Grup Èxit\nEls ‘Punts de Formació Incorpora’ són una iniciativa pionera de formació adaptada als col·lectius amb dificultats especials que permet una formació qualificada i capacitada per a la millora de l’ocupabilitat i per al desenvolupament d’una activitat laboral. Els Punt de Formació volen ser una peça fonamental que ajudi a consolidar a persones en risc d’exclusió social i dificultats especials (trastorn mental sever i discapacitat intel·lectual) en els llocs de treball i garanteixi una rendibilitat de les persones inserides.\nEn el darrer any, s’han desenvolupat tres àmbits de formació: Curs d’Operacions Bàsiques Auxiliar de Comerç, impartit per la Fundació Ramon Noguera; Curs d’Operari/a de Comerç, a càrrec de Fundació Drissa; i Curs de Reposador/a de Grans Superfícies i Magatzems, a càrrec d’Astrid-21.\nEn total, s’ha format a 48 persones, de les quals 11 han fet pràctiques laborals i 16 s’han inserit laboralment en alguna de les empreses que col·laboren amb el programa. Els alumnes han estat homes i dones d’entre 16 i 56 anys i amb un grau de discapacitat que oscil·la entre el 33% i el 65%.\nDurant la presentació de les dades, Anna Güell, gerent d’Ecosol i membre del Clúster Èxit, ha destacat que els mateixos alumnes “valoren molt positivament l’acció formativa amb l’empresa i consideren que les pràctiques els han ajudat a millorar el seu desenvolupament personal, a recuperar la confiança en ells mateixos i consideren que els servirà per trobar feina i progressar professionalment”. “Per aquest motiu – ha afegit- cal generar més aliances amb el sector empresarial per poder seguir treballant per a la inserció laboral de les persones que atenem”.\nL’acte d’entrega de diplomes s’ha fet online i s’ha pogut seguir en directe per Youtube. Durant l’acte s’han entregat també els premis Incorpora, amb els quals les entitats del Clúster Èxit reconeixen la tasca de les empreses participants. Aquest any han rebut aquest reconeixement les empreses Setitrans SL, LafCarr, Carns Bassó, Òptimus i Tradeinn.\nJaume Farré, director de l’Àrea d’Inclusió Social de la Fundació “la Caixa” ha felicitat tots els alumnes que han obtingut el diploma i que “de ben segur aviat estaran treballant en alguna empresa a de Girona” i ha destacat “la capacitat dels tècnics d’inserció laboral de les entitats del Clúster de reinvertar-se en aquests moments tan difícils per estar al costat de les persones”.\nL’acte ha comptat també amb la intervenció especial del conseller delegat d’Acció de la Conselleria d’Empresa i Coneixement, Joan Romero, qui ha destacat la importància de l’economia social dins de l’economia catalana. “L’economia social suposa el 2% del PIB i hi ha 180.000 llocs de treball vinculats a aquest sector. És evident que sou un sector molt important i que tindreu també un paper destacat en la recuperació de l’economia”, ha afirmat. Romero ha ofert una ponència titulada “Perspectives de futur de l’economia catalana”, durant la qual ha expressat el seu convenciment que al 2022 s’haurà pogut revertir l’actual situació de crisi sanitària, social i econòmica. “Cal una transformació, assumir els reptes de la digitalització i la sostenibilitat, però tenim els elements necessaris per fer-ho. Si seguim col·laborant i treballant junts ens en sortirem”, ha afegit.\nLa cloenda ha anat a càrrec de l’alcaldessa de Girona, Marta Madrenas, que ha agraït a les entitats del Clúster el fet que hagin mantingut aquesta jornada malgrat les dificultats i limitacions derivades de les restriccions per la pandèmia. “Amb aquest acte feu un reconeixement i doneu visibilitat a l’esforç de determinades entitats i persones, i és important fer-ho perquè això aporta ànim i allunya la frustació”, ha dit l’alcaldessa, que ha volgut posar en valor també la tasca dels equips tècnics de les entitats i la implicació de les cinc empreses reconegudes.\nTags: aprendre a treballar treballant, clúster èxit, construint futur, formació, inserció social


La Jornada Sàpiens mira al passat per reflexionar sobre l’impacte del canvi climàtic | EFMR.cat\nInici Notícies Cultura La Jornada Sàpiens mira al passat per reflexionar sobre l’impacte del canvi...\nEl Museu de la Vida Rural ha acollit aquest matí de dissabte la Jornada Sàpiens que ha presentat diverses ponències sobre l’impacte del clima en diferents moments històrics.\nAl llarg del temps, els fenòmens meteorològics han marcat el desenvolupament de la història de la humanitat i aquest ha sigut el tema central de la proposta de la revista Sàpiens. Les ponències s’han celebrat a la Sala Maria Font del Museu de la Vida Rural ha comptat amb una cinquantena de persones.\nLa jornada ha començat a les 10 del matí amb la xerrada ‘Clima, epidèmies i caresties: l’impacte del canvi climàtic a l’edat mitjana‘, impartida per Maria Soler i Delfi Nieto. D’11 a 12, Mariano Barriendos ha parlat sobre ‘La variabilitat climàtica dels darrers segles a Catalunya. Dels mètodes de reconstrucció als episodis extrems i els seus impactes‘. Després d’una petita pausa de mitja hora, l’acte ha finalitzat amb ‘Clima i repercussions socials. El cas de Dust Bowl durant la Gran Depressió‘, a càrrec de l’Àlex Rebollo, comissari de l’exposició temporal del MVR.\nJornada Sàpiens al Museu de la Vida Rural (Imatge: Pep Morató)\nLa directora de la revista Sàpiens, Clàudia Pujol, en declaracions a l’EFMR ha explicat que arran de l’exposició Dust Bowl del Museu, va sortir l’oportunitat de poder fer una Jornada Sàpiens sobre la importància que ha tingut el clima al llarg de la història com ve visibilitza la mostra que es pot veure al MVR.\nÀUDIO: Clàudia Pujol parla sobre les Jornades d’aquest dissabte.\nDUST BOWL. QUAN LA NATURA ES REBEL·LA\nArticle anteriorEnganxada al Ple Municipal de l’Espluga per una moció de suport a la vaga dels CAP\nArticle següentInfoesport cap de setmana del 1 i 2 de desembre del 2018


Girona es compromet ara a obrir al maig el nou parc d'Ermessenda - Empordà\nGirona es compromet ara a obrir al maig el nou parc d'Ermessenda\nEls veïns de Sant Narcís esperen fa anys la reforma de l´espai, que ha patit diferents aturades\nL´Ajuntament de Girona ha promès als veïns del sud de Sant Narcís que el parc de la Comtessa Ermessenda reobrirà a finals de maig. Són molts mesos d´obres i algunes picabaralles verbals per la lentitud en l´execució d´uns treballs que han de reconvertir el parc en un espai amable per passejar-hi i amb ombres. Abans era molt poc utilitzat perquè tenia unes muntanyes de disseny poc pràctiques per a l´ús del paratge. L´obra es va tirar endavant gràcies als projectes participats dels barris, amb un pressupost de 83.000 euros, però durant molts mesos no s´hi han vist les màquines treballant.\n«Hem tingut tres regidors d´Urbanisme –en referència a Carles Ribas, Marta Madrenas i Joan Alcalà–, ens han dit que hi ha hagut dificultats burocràtiques per arrancar i hi ha hagut tres grans aturades», recorda la presidenta de l´Associació de Veïns de Sant Narcís-Sector Sud, Maria Dolors Hernández. La representant veïnal afirma que la promesa inicial era que l´obra estaria acabada «a l´agost de l´any 2015 i ara sembla que serà quasi dos anys després». «Només demano i exigeixo que ara compleixin el compromís que han près. Ens ho van dir en una reunió amb un arquitecte, un aparellador i amb poítics», assenyala.\nDes de l´Ajuntament, el tinent d´alcalde d´Urbanisme, Via Pública i Mobilitat, Joan Alcalà, manté que complirà la promesa i afirma que només hi ha hagut imprevistos quan s´havien de remenar terres i plovia. En aquest sentit, recorda que els treballs es feien per fases i que fa unes setmanes es va proposar als veïns treure ja les tanques, però que la mateixa Associació va demanar que primer s´executessin els treballs pendents per evitar riscos en la seguretat dels usuaris del parc. «Els veïns feia deu anys que demanaven obres al parc i finalment els hi podrem obrir aviat», assegura.\nFa poc s´ha resolt el drenatge del parc i queden pendents algunes actuacions com la col·locació d´uns bancs de ciment que serviran per resoldre els talls dels talussos. També queda pendent la instal·lació elèctrica. Ara es deixarà tot a punt per, més endavant, col·locar fanals més baixos que dotin de major il·luminació l´espai. Per més endavant, també, es preveu fer les voreres pendents, quan el consistori tingui finançament. «A Urbanisme tenim molts fronts oberts i el del parc de l´Ermessenda puc garantir que s´acabarà i que serà una realitat ben aviat», apunta Joan Alcalà.


L’art com a luxe (o el luxe de l’art) – Altacapa\nSegons l’Associació Catalana d’Artistes Visuals (ACAV) a Espanya hi ha 11.236 professionals que es dediquen a la producció artística, dels quals el 50% ingressa menys de 375 € mensuals pel seu treball artístic, suposem que tenen altra font d’ingressos. Això contrasta clarament amb propostes com la que feia aquest diumenge El País Semanal, que dedicava un número extra al luxe, en què l’art (concretament l’art contemporani), disposava d’un bon nombre de pàgines dedicades a les subhastes internacionals, fet que també té espai reservat a les pàgines salmó dels diaris econòmics, com ara Expansión (només subscriptors), on avui es feien ressò de les properes subhastes i les oportunitats d’inversió que suposen. Total: l’art com a valor econòmic, directament com a assignatura obligatòria a ESADE i altres escoles de negocis.\nPer cert, ahir en Expansió, Iñaki Garay, director de redacció, ens presentava una meravellosa perla en forma d’article titulat “Compromiso”. El país s’enfonsa per culpa de l’educació, que resulta ser la bèstia parda de l’economia nacional. Garay parteix d’un parell d’anècdotes, i algunes al·lusions a l’informe PISA. Ni un número. Ni una data. Això sí: “el sistema educatiu s’ha convertit en un coladero”, “estem a la cua de l’OCDE”, “el llistó [d’exigència] s’ha situat al nivell del terra”, etc. D’una persona amb tants de recursos i tan viatjat i llegit, es podria esperar una anàlisi més profund i no un comentari banal i ple de tòpics rancis que posen de manifest un desconeixement absolut del que es diu.\nEn Producta50 (pdf de 308 pàgines i 1,71 MB), que ha publicat fa poc el Centre d’Art Santa Mònica, en la col·lecció CASMdoc, que dirigeix Antonio Ortega, es fa una anàlisi de la complexa relació existent entre cultura i economia. Com podeu imaginar la lectura a fons d’aquest informe requereix una llarga estona, i una bona concentració. Per ara he llegit el capítol que Antonella Corsani dedica a la feina dels artista, Corsani els hi recomana que diversifiquin les seves accions, o sigui, dispersió en lloc de concentració. Sincerament havia pensat sempre que es tractava justament de fer tot el contrari.\n1 maig 2007 a les 16:48\nHola, gràcies pel teu post. Només un parell de rectificacions que espero aportin quelcom:\nno és la ACAV sino l’AAVC (associació d’artistes visuals de Catalunya) y el llibre Producta50 l’hem editat YProductions http://www.ypsite.net dintre de la col·lecció CASM.doc (que la coordina Antonio Ortega).\nFinalment, dispersió y diversificació no tenen massa en comú, no creus?. La divesificació és ben interessant..la dispersió no m’ho smebla gaire. Del que parla Corsani es de diversificar però en cap moment de dispersar-se.\n1 maig 2007 a les 20:49\nTens raó amb el la confusió ACAV – AAVC: vaig agafar la referència de El País (que a la vegada va ser el detonant del post) mentre esmorzava en un cafè, i després, quan vaig consultar el web de l’AAVC no vaig caure en l’error: la memòria juga males passades. Per simplificar vaig posar l’Antonio Ortega com a director de la col·lecció, i vaig oblidar citar a YProductions. Per corregir-me només puc dir que feu una feina amb un rigor i un entusiasme poc comú en el panorama cultural actual. He llegit novament l’article de Corsani i penso que potser tens raó, Corsani utilitza en diferents moments el terme “flexibilitzar”, que es pot interpretar millor com tu dius. En tot cas gràcies per seguir el meu bloc.\n2 maig 2007 a les 22:21\ngràcies a tu per resenyar el llibre i pels elogis 😉


Biodiversity and animal conservation lab » Blog Archive » Biosilva: conservació de la biodiversitat i gestió forestal. Ecologia i conservació de quiròpters forestals\nBiosilva: conservació de la biodiversitat i gestió forestal. Ecologia i conservació de quiròpters forestals\nDes de l’any 2001 el BAC lab treballa amb el Servei de Protecció de Fauna, Flora i Animals de Companyia del Departament de Medi Ambient i Habitatge – actualment Dept. d’Agricultura, Ramaderia, Pesca i Medi Natural – de la Generalitat de Catalunya en estudis sobre conservació de fauna amenaçada i gestió forestal.\nLa comunitat de ratpenats compta amb una diversitat molt elevada d’espècies d’alt interès de conservació. Al continent europeu hi viuen 34 espècies de ratpenats o quiròpters, de les quals 28 espècies crien, estan de pas o hivernen a Catalunya (Flaquer et al. 2010). En els últims decennis s’ha constatat una devallada de les poblacions europees de determinades espècies (Dann 1980; Roer 1982; Gaisler et al., 1982). Una part d’aquesta dinàmica cal atribuir-la a l’activitat humana, que provoca la desaparició o alteració dels refugis diürns, la minva de preses per l’ús d’insecticides i l’alteració dels hàbitats. Alhora, són un bon indicador de l’estat de conservació dels hàbitats. Això mateix els fa molt vulnerables a les actuacions forestals.\nBona part de les espècies de ratpenat amenaçades tenen hàbits forestals, com ara el nòctul gran (Nyctalus lasiopterus) i el nòctul mitjà (Nyctalus noctula) que es consideren Vulnerables (VU) a partir de l’estat actual de coneixement. Per tant és clara la importància de treballar en el coneixement de la seva biologia i ecologia per tal de poder establir criteris de gestió i mesures de conservació adequades a nivell català.\nobtenir la informació necessària per a la conservació d’espècies de fauna amenaçades i la millora de la diversitat biològica en relació amb la gestió forestal i altres usos del territori.\noferir orientacions tècniques als gestors per la gestió sostenible del medi natural i modelitzar com pot respondre la diversitat biològica en futurs escenaris de planificació territorial.\nTasques desenvolupades i resultats obtinguts:\nRecerca d’espècies amenaçades de quiròpters forestals: s’han mostrejat més de 300 cavitats en arbres arreu del país, i s’han localitzat colonies de nòctul petit (Nyctalus leisleri), nòctul mitjà (Nyctalus noctula) i de nòctul gran (Nyctalus lasiopterus).\nCaracterització dels refugis utilitzats pels nòctuls: mitjançant radioseguiment realitzat a 5 nòctuls petits i 1 nòctul gran s’han localitzat i caracteritzat diferents cavitats utilitzades. Complementàriament, el seguiment que s’ha fet del nòctul mitjà a Lleida, ha aportat dades de cavitats utilitzades per aquesta espècie.\nCol·locació i control de caixes refugi per ratpenats: seguiment de la ocupació de les caixes refugi repartides per fagedes, rouredes, pinedes de pi negre i de pinassa.\nMarcatge de ratpenats: s’han marcat amb xips subcutanis 66 nòctuls petits (Nyctalus leisleri), una femella de nòctul gran (Nyctalus lasiopterus) i 4 mascles de nòctul mitjà (Nyctalus noctula). El 2011 ja s’han aconseguit les primeres recaptures.\nEls resultats obtinguts es poden traduir en tots els casos en una sèrie de directrius i manuals pràctics dirigits a gestors i administracions competents en matèria de biodiversitat i medi natural, amb l’objectiu de millorar l’estat de conservació de la fauna de forma integrada amb la gestió forestal en els diferents hàbitats forestals de Catalunya.


Mesa Negociadora | CCOO Universitat Jaume I\nCCOO Universitat Jaume I Secció sindical\nMesa Negociadora 24 de novembre de 2017\n21 Novembre, 2017 - 09:00 — msenent\nMEMBRES DE LA MESA NEGOCIADORA\nConvocatòria de reunió de Mesa Negociadora\nUs convoquem per al divendres, 24 de novembre 2017, a les 11:00 a la Sala de reunions del Gabinet del rectorat, per celebrar sessió de la Mesa Negociadora, amb el següent ordre del dia:\n1.- Lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la sessió anterior ( s’adjunta com doc 1).\n2.- Anàlisi, discussió i informe, de la memòria d’activitats sobre la formació del PAS 2016 (s’adjunta com doc 2).\n3.- Anàlisi, discussió i informe, de la memòria d’activitats sobre la formació del PDI 2016 (s’adjunta com doc 3).\n4.- Anàlisi, discussió i informe de barems específics dels departaments per a les convocatòries de professorat contractat (s’adjunta com doc 4).\nMesa Negociadora extraordinària 19 de maig de 2017\n17 Maig, 2017 - 13:39 — conde\nPodeu consultar la convocatòria que hem rebut en el document adjunt i l'ampliació de l'ordre del dia.\nMesa Negociadora 11 de maig de 2017\n9 Maig, 2017 - 14:32 — conde\nA continuació trobareu la convocatòria i tots els documents que ens han enviat per a la propera Mesa Negociadora que tindrà lloc el proper dijous 11 de maig a les 13:00 hores.\nMesa Negociadora 23 de gener de 2017\n20 Gener, 2017 - 12:11 — msenent\nUs adjuntem la documentació rebuda fins ara per a la propera Mesa Negociadora que tindrà lloc el dia 23 de gener de 2017 a les 12:00 a la Sala de Juntes de l’edifici del Rectorat amb el següent ordre del dia:\n1.- Lectura i aprovació, si escau, de l'acta de la sessió anterior (doc 1).\n2.- Anàlisi, discussió i informe sobre la proposta de Calendari Acadèmic curs 2017/18 i Documentació per a l'organització del curs 2017/18 (doc 2 i 2.2)\n3.- Anàlisi, discussió i informe sobre la proposta de Oferta Pública d'Ocupació de PDI per a l'any 2017.\n4.- Anàlisi, discussió i informe sobre la proposta de Modificació de la normativa del Programa de Semestres Sabàtics del PDI de l'UJI (doc 3)\n5.- Anàlisi, discussió i informe sobre la proposta de modificació de la Normativa de barems de mèrits per als concursos de PAS (doc 4)\n6.- Anàlisi, discussió i informe sobre la proposta de Oferta Pública d'Ocupació de PAS per als any 2016-2017.\nResum de la Mesa Negociadora de 23 de novembre de 2016\n23 Novembre, 2016 - 15:42 — conde\nAl document adjunt podeu llegir el resum.\nMesa Negociadora 23 de novembre de 2016\n21 Novembre, 2016 - 11:37 — conde\nAls documents adjunts podeu trobar la convocatòria de Mesa Negociadora i tots els documents relatius a ella que hem rebut. La Mesa tindrà lloc el dimecres 23 de novembre a les 9:30 a la Sala de Juntes de l'edifici del rectorat.\nMesa Negociadora 24 d'octubre de 2016\n21 Octubre, 2016 - 09:57 — conde\nUs adjuntem la convocatòria i tota la documentació que hem rebut per a la propera Mesa Negociadora que tindrà lloc el dilluns 24 d'octubre a les 12:00.\nMesa Negociadora 12 d'abril de 2016\n11 Abril, 2016 - 10:04 — conde\nAdjunts podeu consutar la convocatòria i els documents que hem rebut per a la propera Mesa Negociadora que tindrà lloc dimarts 12 d'abril a les 9:00 hores.\nResum MN de l'11 de març de 2016\n17 Març, 2016 - 15:17 — msenent\nLa Mesa Negociadora de divendres 11 va tractar l'ordenació de les promocions del PDI i el Pla d'organizació dels serveis.\nPer al cas del PDI,\nel VOAP recollia bàsicament les peticions de la plataforma de professorat contractat i encara que tots el sindicats van agraïr l'esforç, aquestos es vam abstindre a la votació d'un mecanisme que està sota la taxa de reposició i del qual estem en contra.\nEn resum: hi hauria una llista de professorat contractat a promocionar i una altra de funcionariat a càtedres (ja que no consumeix reposició).\nLa plataforma de personal acreditat a càtedra volia una única llista, però el VOAP va mantindre les 2 llistes (personal contractat i personal acreditat a CU) que proposava la plataforma del personal contractat.\nEn el cas del PAS,\nel vicerector de PAS va comentar el Pla d’organització dels serveis que ja coneixem. Concretament nosaltres vam preguntar si la negociació de la plantilla i la reorganització de serveis aniria en paral·lel i quin seria el calendari.\nResposta: sí a la primera pregunta i reunions cada 15 dies com a mínim a la segona.\nMesa Negociadora 11 de març de 2016\n9 Març, 2016 - 14:30 — conde\nAls documents adjunts podeu consultar la convocatòria de Mesa Negociadora que hem rebut per al dia 11 de març de 2016.\nSecció sindical de CCOO de la Universitat Jaume I de Castelló\nAquest web utilitza cookies propis i de tercers a fi d'oferir un millor servei.\nLa Vall d’Uixó acull la presentació del llibre «Un país en gris i negre. Memòria històrica i repressió franquista a Castelló»\nL’UJI i la Conselleria de Reformes Democràtiques i Accés a la Justícia estudien la millora de l’ocupabilitat de l’estudiantat de Criminologia i Seguretat\nEl doctorand de l’UJI David Fabregat Safont rep el premi a la millor comunicació oral presentada en la XVIII Reunió Científica de la SECyTA 2018\nAlcón: «La creativitat i la imaginació són competències i habilitats que cal desenvolupar de manera transversal»


La venda de coques de Sant Joan deixa enrere la pandèmia | EFMR.cat\nInici Notícies La venda de coques de Sant Joan deixa enrere la pandèmia\nLes coques tornen a mides similars d'abans de la pandèmia (Imatge: Laia Molné)\nEls pastissers i artesans de l’Espluga de Francolí es mostren positius respecte a la venda de coques de Sant Joan d’aquest 2022. Les reserves han tornat a xifres similars a les de l’any 2019. Tot i que s’espera que part de la població faci comandes d’última hora, les xifres ja són més positives que els anys anteriors.\nÀUDIO: El propietari de la Pastisseria Farré Gamell, Jordi Farré, destaca que s’esperen bastantes comandes d’última hora\nA més, les previsions apunten que hi haurà una important mobilització de la població, motiu pel qual s’espera que gent de fora del territori també compri coques del municipi.\nÀUDIO: El propietari de la Pastisseria Cabal, Josep Maria Cabal, explica que part dels compradors seran de fora de la comarca\nEls artesans del municipi coincideixen que és difícil quantificar les previsions de vendes amb un producte tan concret, que en moltes ocasions es compra sense reserva, però són optimistes amb les xifres. S’espera que les protagonistes tornin a ser la coca de crema, la de llardons i la de fruita amb brioix.\nÀUDIO: El propietari de la pastisseria Cobo, David Cobo, augura unes xifres superiors a l’any 2021\nLes coques tornen a mides similars d’abans de la pandèmia (Imatge: Laia Molné)\nTornen les coques de mida gran\nUna altra de les novetats comparat amb l’any anterior és que es recuperen les coques de mida gran, molt limitades durant la pandèmia a causa de l’obligació de formar grups bombolla. D’aquesta manera s’espera que gran part de les coques venudes siguin de la mida més llarga, ja que es tornen a celebrar les revetlles en grup.\nÀUDIO: El propietari de la pastisseria Ferrer, David Ferrer, destaca la mida de les coques\nArticle anteriorXerrar va bé del dimecres 22 de juny de 2022\nArticle següentEl pont de Sant Joan omplirà els hotels i càmpings de la Conca de Barberà


Exposició fotogràfica · Paisatges geològics de Catalunya – Centre Excursionista de Terrassa\nExposició fotogràfica · Paisatges geològics de Catalunya 🗓\nPosted 24/07/2017 30/10/2017 Francesc Muntada\n“Paisatges Geològics de Catalunya” és una recerca dels llocs d’interès geològics que podem trobar dins la riquesa paisatgística del nostre país. L’exposició proposa un recorregut per paisatges comuns de la geografia catalana que tenen una importància cabdal pel que fa a la morfologia, el relleu i el desenvolupament del nostre territori. A través d’una mirada fotogràfica, es pretén posar de relleu la importància dels paisatges geològics d’interès, situant-los dins el conjunt del territori.\nCatalunya té una geologia excepcional i una riquesa de paisatges notable. Com a exemple podem trobar les Serres Litorals i Prelitorals, amb serralades com la de Collserola, Montserrat, el Montseny o el Montsant, les Serres Transversals com Cabrera o Collsacabra, les Prepirinenques com el Cadí, el Pedraforca o el Montsec d’Ager i els Pirineus com la serralada més extensa dins la geografia i geologia catalana. També la Costa Brava o la Depressió Central Catalana son dos exemples més de la diversitat del paisatge català.\nLa mostra està composta per un total de 50 fotografies que busquen apropar i donar a conèixer la diversitat del paisatge geològic de Catalunya mostrant la varietat dels colors, textures i formes que el conformen. Per altra banda, la intenció és fer un pas més per a una catalogació i preservació en profunditat del nostre patrimoni natural.\n04/09/2017 at 19:30\n⟵Setmana de Jocs al Carrer 🗓\nPassejades pel parc · Morral del Llop, el Tres Jutges i la Font del Traginers 🗓⟶


La víctima de 'La manada de Manresa': "Em vaig sentir intimidada"\nLa víctima de 'La manada de Manresa': "Em vaig sentir intimidada. Tenien una pistola"\nA L'AUDIÈNCIA DE BARCELONA\nLa menor recorda que els acusats van amenaçar amb una pistola de fogueig i va tenir "por"\nUna testimoni explica que va veure els processats sense pantalons i un d'ells violant la noia\nBarcelona 08 de de juliol del 2019. 20:19\nEls separava un biombo. Els set acusats, en un costat. Ella, a l’altre. En una cadira i acompanyada. Els seus silencis i el seu bloqueig davant de diverses preguntes van envair la sala. “Por”, “espantada”, “atabalada”, “forçada” i “obligada”, cinc paraules pronunciades per la fiscal Elena Contreras a les quals la noia va assentir. “Em vaig sentir intimidada per la pistola (de fogueig) i per ells”, va explicar davant del tribunal aquest dilluns la víctima de la coneguda com ‘La manada de Manresa’. Els jutges l’escoltaven sense perdre’s detall, intervenint si feia falta. El judici continuarà divendres a l’Audiència de Barcelona.\nLa noia ha reviscut l’atac sexual múltiple que va patir el 29 d’octubre del 2016, quan tenia 14 anys, durant una festa en una fàbrica abandonada a la capital del Bages. La seva veu era tènue i trencada pels sanglots. Ella, menuda, vestint una samarreta vermella. Els sis acusats d’abusos sexuals i un setè que no ho va impedir no van poder veure-la directament, però sí la van escoltar. Tot i que, girant-se i aixecant la vista, la van contemplar a través d’una pantalla de televisió del sistema de gravació.\nA cap dels joves que s’asseuen al banc dels acusats els va agradar el que van sentir. Un va clavar durant gairebé tota la mirada fixa a terra, sense moure’s, com avergonyit. D’altres, a tot estirar, murmuraven (per a disgust dels familiars de la víctima). La fiscalia qualifica provisionalment l’atac d’abús sexual i reclama per als sis principals acusats penes d’entre 10 i 14 anys, tot i que estudia si agreujar la petició de condemna i imputar agressió sexual (violació amb intimidació) per a tothom o únicament per a alguns.\nLa fiscal hàbilment va encaminar el seu interrogatori a intentar demostrar si hi va haver o no intimidació (requisits de l’agressió sexual) a l’acció dels processats. La víctima, que ara té 17 anys, va admetre, d’entrada, que no recordava gaires coses (anava beguda i havia fumat marihuana), però que tenia “flaixos” dels moments en què van abusar d’ella. Així va reconèixer l’agressió sexual de tres (Maikel P. T., 'el Cuba', Bryan Andrés M. C. i Yordanis de J. C., 'el Negro') dels sis acusats d’abusos, tot i que va precisar que una amiga li va explicar l’endemà que ho van fer tots (els va anomenar un a un).\nPlorant a terra\nLa noia va detallar que ella es va sentir intimidada perquè els tres acusats s’anaven “passant una pistola” i va explicar que recordava que ella “estava plorant a terra” i tenia una persona a sobre, al qual ha identificat com a Yordanis.\nUna amiga de la víctima, que també va declarar rere el biombo, va especificar que va entrar a la caseta on hi havia la noia i va distingir que “tots estaven drets i sense pantalons. Ella a terra i 'el Cuba', a sobre penetrant-la”. “Llepa i empassa”, li van dir dos dels imputats mentre l’obligaven a realitzar una fel·lació. "Ella no podia ni caminar”, va assegurar, i, segons la seva opinió, no podia escapar-se del lloc, ni defensar-se. A la porta hi havia el Marcos, va incidir, un altre dels processats. “El Bryan se la va tirar i la va passar als altres [...] després la volien tirar en un riu, però em van deixar portar-la a casa meva”, va assegurar.\nAquest atac també va ser corroborat per un altre testimoni, mentre una altra persona va confirmar que a la festa havia vist una pistola. L’endemà del succés la víctima va anar a un ambulatori per prendre una píndola davant del temor d’haver-se quedat embarassada. El processat Bryan, al qual “tenia por abans i després”, segons l’afectada, li va arribar a trucar perquè retirés la denúncia.\nL’amiga de la víctima va oferir més detalls de l’agressió, un relat molt semblant al defensat per la fiscalia. “Ens vam posar a beure i a fumar. En Bryan es va endur la noia a la caseta. Al cap d’una estona va sortir i, assenyalant el rellotge, em va dir: mira, cada 15 minuts, un. Era perquè se la tiressin. I se’n van anar tots on era ella", va subratllar. Els processats, segons la seva versió, van marxar. "Em vaig quedar sola i llavors vaig anar a la caseta", va insistir.\n"15 minuts cada un"\n'La manada' de Manresa: diferències entre abús i agressió sexual\nJUDICI A BARCELONA\nLa fiscalia espera oir la víctima de Manresa per decidir si és violació\nUn altre dels assistents a la festa va confirmar les paraules del Bryan sobre els 15 minuts i com ell va rebutjar afegir-se a l’atac sexual, alhora que va declarar que va sentir com la víctima cridava: “Para que em fa mal”. Als pantalons de la menor es van trobar restes de semen d’un dels encausats, Daniel, que va estar en presó preventiva dos anys.\nLa noia va estar acompanyada per unes 120 concentracions organitzades feministes a tot Espanya. Les convocatòries es van estendre per les xarxes socials amb paraula atribuïdes als imputats: “Tens 15 minuts, no tardis, que em toca a mi”. Davant el Palau de Justícia de Barcelona també es van congregar un grup d’activistes feministes i familiars de la víctima, que continua necessitant tractament, per "reinvidar justícia" i amb un objectiu clar: insistir que "no és abús, és violació"\nManresa Violacions Catalunya Violència de gènere


Blog jurídic | | Page 2 of 2\nNacions Unides declara il•legal l’autorització de la Generalitat de Catalunya per incinerar residus urbans i fangs de depuradora a la cimentera d’UNILAND a Santa Margarida i els Monjos La resolució del Comitè de Compliment del Conveni d’Aarhus de Nacions Unides de 19 de juny de 2017 (ACCC/C/2014/99) ha declarat diversos incompliments del Conveni sobre l’accés.\nEl dia 3 d’octubre de 2016 van entrar en vigor la Llei 39/2015, de 1 d’octubre, de procediment administratiu comú de les administracions públiques (LPACAP) i la Llei 40/2015, de 1 d’octubre, de règim jurídic del sector públic (LRJSP), que succeeixen a la Llei 30/1992, de 26 de novembre, de règim jurídic de les administracions.\nComentaris sobre el Reglament de la Llei de costes\nEl Reial Decret 876/2014, de 10 d’octubre, va aprovar el Reglament General de Costes. La nova Llei de costes de 2013 que va modificar la de 1988 ha canviat substancialment la regulació del litoral, de forma que ha esdevingut més flexible i tolerant amb la seva transformació. La STC de 5 de novembre de 2015.\nEl primer de juliol de 2015 va entrar en vigor el Codi Penal profundament revisat. En temes ambientals també ha patit una severa reforma que no és del tot dolenta, atès que en algun cas es corregeix alguna mancança de la versió anterior. Nogensmenys, s’abaixen les penes als delictes més clàssics: el “delicte ecològic” de.\nLes associacions són persones jurídiques sense ànim de lucre. La norma bàsica és la Llei Orgànica 1/2002, de 22 de març, reguladora del dret d’associació, en desenvolupament de l’article 22 de la Constitució espanyola de 1978, que afecta totes les entitats ja siguin d’àmbit estatal o autonòmic.. A Catalunya, la normativa que desplega l’anterior LO.


Reedició de la darrera pel·lícula de la nissaga de 'Saw' - Teleponent\nInici Cultura DVD-BD Reedició de la darrera pel·lícula de la nissaga de ‘Saw’\nReedició de la darrera pel·lícula de la nissaga de ‘Saw’\nLa pel·lícula es va estrenar en sales comercials en versió en 3D\nUna de les seqüències de la pel·lícula amb aquest conductor literalment empegat al seient\nDes de la seva presentació fa més d’una dècada al Festival de Sitges, Saw s’ha convertit en un dels referents del terror gore més comercial i la plataforma per a què un dels secundaris habituals com Tobin Bell arribes a convertir-se en una icona del gènere, no al nivell de Robert Englund, però si a prop.\nLa pel·lícula comença pocs segons abans d’acabar Saw, encara en el bany industrial, quan John Kramer li confessa a Adam que ell és Jigsaw i ho deixa tancat aquí per sempre. Mentrestant, el Doctor Gordon s’arrossega pels passadissos de l’edifici abandonat a la recerca d’ajuda. En el camí troba un tub fumejant, ho toca amb el dit i s’adona que està roent, aquí és on recolza el final del seu peu amputat perquè es cauteritzi.\nLa història continua en una gran superfície on una multitud es reuneix al voltant de la finestra d’un aparador per veure a dos homes, Ryan i Brad, lligats en una taula de treball, cadascun amb una serra davant d’ells, i el seu amant, Dina, suspesa damunt. Després, apareix el ninot Billy en el seu tricicle dient que Dina els ha enganyat jugant amb l’amor que li han donat per satisfer les seves necessitats materials i han de decidir qui morirà. La gent crida i inútilment tracta de trencar el vidre. Com ella està sobre una altra serra, cada home ha de matar a l’altre per salvar-la, empenyent la serra del rival cap a ell o deixar que ella mori i obtenir la seva llibertat. Un bon grapat de sang i fetge –en sentit literal- per la revisió d’una pel·lícula que a més es va entrenar en 3D, amb la magnificació que suposen aquesta mena d’escenes. Una oportunitat per acabar la col·lecció, o no. Ara, els amants de la sèrie poden recuperar amb aquest títols la col·lecció completa, fins ara.\nArticle anteriorPodem aposta per integrar-se en la nova confluència d’esquerres\nArticle següentEl Departament d’Agricultura aposta ara per ajudes directes a les cooperatives


oriol puig i bordas 22.02.2020 | 01:13\nAquest 2020 es commemora el centenari del naixement de dos personatges amb majúscules. El passat 10 de febrer el del figuerenc Josep Pallach, a la seva ciutat natal, i aquesta setmana, al Palau de la Generalitat, es va celebrar l'obertura del, també, centenari del naixement de Josep Benet. Pallach i Benet, dos referents fonamentals de la política del nostre país.\nRepassant la vida, obra i pensament d'aquests dos personatges, no hi ha cap mena de dubte de la importància que ambdós varen tenir durant els anys crucials i durs del nostre país. Defensors aferrissats dels valors catalanistes quan res era descomptat, quan res era fàcil. No només això, sinó que el pòsit, el llegat, la potència de les seves tesis, la cultura que impregnaven els seus escrits, el carisma que desprenia la seva personalitat eren excepcionals, tal com ben apuntava Antoni Puigverd en un article recent. Lluny dels discursos oportunistes i curterministes, mirada llarga, projecte i una idea de país.\nDeixant a banda –que no és poc– la vida de Pallach carregada de peripècies dignes de pel·lícula, és remarcable, especialment avui dia, l'evolució política dels dos personatges. Pallach fou un militant històric de moviments obreristes, des del Bloc Obrer i Camperol passant pel POUM i el MSC. Benet, en canvi, milità inicialment a Unió Democràtica de Catalunya. Les circumstàncies del moment portaren Pallach a fundar l'escissió socialista del PSC-Reagrupament, una branca socialdemòcrata moderada i pragmàtica que, poques setmanes després de la seva mort, va concórrer a les primeres eleccions democràtiques amb el Pacte Democràtic juntament amb Convergència Democràtica de Jordi Pujol i Esquerra Democràtica de Trias Fargas. Per la seva banda, Benet fou senador i diputat independent al Parlament de Catalunya sota les sigles del PSUC. Aparentment contradictori però, en el fons, no tant.\nDurant la transició democràtica, malgrat la gran atomització de partits, moviments, assemblees, faccions o escissions (una mica semblant a ara), tothom era conscient de quin era l'objectiu (això ara, en canvi, no ho tenim gens clar). Aquella generació de demòcrates, que havien viscut i patit la guerra civil, alguns l'exili, la postguerra, la dictadura franquista, la clandestinitat, tenien molt clar el valor de la discrepància, del pluralisme i el respecte a l'altre com elements necessaris per salvaguardar tot allò.\nPotser els temps líquids de Baumann, ja aleshores, es feien presents entre militants i dirigents democratacristians, comunistes, nacionalistes i socialistes. Al cap i a la fi, el que es tractava era de defensar la llibertat i la democràcia. La resta, era secundari. Important, sí, però secundari.\nAmb la democràcia consolidada en el nostre país (amb totes les crítiques i imperfeccions que se li vulgui fer, però democràcia al cap i a la fi), pels fills i nets del «terrible règim del 78» l'adversari polític s'ha convertit en enemic; el discrepant en traïdor i el divers en freaky. Els blocs han esdevingut més rígids.\nQuantes lliçons de Pallach serien ben útils a il·lustres diputats amb el Twitter a la mà. La política és pedagogia, deia... Ai! Si veiés les noves tendències parlamentàries! I quantes vegades ens hauríem de repetir la idea «d'un sol poble» de Benet, a vegades oblidada pels mateixos que, anys enrere, l'invocaven. Revisem doncs els nostres referents que, entre altres coses, serveixen per això. Per orientar-te quan vas perdut.


Avís legal i política de privadesa – Hotel Els Caçadors de Maçanet\nProposta i carta\nResponsable SANALDA S.L.\nFinalitat Gestió de les peticions realitzades a través del Lloc Web i, si escau, de l’enviament de les comunicacions comercials electròniques\nDestinataris Es podran cedir dades a: Zip Zap Social PR SL, Dropbox, Google\nDrets Accedir, rectificar, suprimir i oposar-se, així com altres drets, tal com s’explica en la “Informació Addicional”\nDomicili social: Urb. Casa Nova, s/n 17720 Maçanet de Cabrenys – Girona\nC.I.F. nº: B17896960\nTelèfon: +34 972 544 136\nEn els formularis del Lloc web, serà necessari que l’usuari empleni els camps marcats com a “obligatoris”. Si no es faciliten totes les dades de caràcter personal requerits per Hotel Caçadors Maçanet, podria implicar una incompleta atenció de la sol·licitud requerida.\nL’usuari haurà de comunicar a Hotel Caçadors Maçanet les seves dades personals actuals a fi que la informació continguda en els seus fitxers estigui actualitzada i sense errors.\nSe cediran dades a Zip Zap Social PR SL, Dropbox, Google.\nL’usuari pot exercir el seu dret d’accés a les dades personals, així com sol·licitar la rectificació de les dades inexactes o, si escau, sol·licitar la seva supressió quan les dades ja no siguin necessàries per a les finalitats que van ser recollides. També podrà sol·licitar la limitació, portabilitat i oposició del tractament de les seves dades, en determinades circumstàncies i per motius relacionats amb la seva situació particular.\nL’usuari podrà exercitar els drets referits anteriorment, en els termes i condicions prevists en la legislació vigent, al domicili social de Hotel Caçadors Maçanet o sol·licitar-ho mitjançant l’enviament de correu electrònic a info@hotelelscassadors.com.\nHotel als Pirineus\nHotel Gastronòmic Girona


La sentència fractura l'«upper Diagonal» | NacióDigital\nper Pep Martí , 19 d'octubre de 2019 a les 22:32 |\nLa sentència de l'1-O ha trasbalsat la societat catalana. Des del primer moment de fer-se pública, les principals entitats del teixit associatiu van emetre comunicats en què es posicionaven davant un fet que per força condicionarà el futur del país. Com han respost les elits del país? Què opinen les principals organitzacions i els cenacles de la burgesia catalana? Aquí us oferim una ràpida mirada al que han dit cadascun i als qui no han badat boca. Per primer cop, l'upper Diagonal es mostra dividit.\n- Foment del Treball, buscant la neutralitat i el "pacte"\nLa patronal va emetre un comunicat en vigílies de la sentència en què mostra "el respecte més absolut a les decisions de la justícia". Assegura que el veredicte tindrà una "important afectació emocional" i només al final esmenta la necessitat d'un "pacte" per sortir del conflicte. Foment, que s'ha posicionat radicalment en contra de la vaga convocada pel dia 18, ha mantingut una posició d'hostilitat radical al procés i alhora ha modulat el seu discurs des de la sortida de l'anterior president Joaquim Gay de Montellà.\nEl seu successor, Josep Sánchez Llibre, ha moderat el to de l'entitat i ha subratllat sempre que ha pogut la necessitat d'acords entre la Generalitat i l'Estat. Aquests dies, intenta consensuar un comunicat amb la Pimec i els sindicats CCOO i UGT. També han participat en la reunió de l'espai de treball propiciat per Roger Torrent, president del Parlament, amb l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau, i agents civils, socials i econòmics del país. La primera trobada s'ha fet dissabte.\n- La posició "jesuítica" del Cercle d'Economia\nAlguns dels membres del Cercle d'Economia expliquen la influència que han tingut en l'entitat la formació jesuítica d'alguns dels seus socis. Molt d'això hi ha en el comunicat elaborat arran de la sentència. El Cercle considera que la decisió del Suprem ha de ser "un punt d'inflexió" i es fa fort en les seves posicions de sempre en favor d'una sortida transaccionada al conflicte.\nEl Cercle considera la sentència com un "punt d'inflexió" i insisteix que és contrari a qualsevol circumstància que limiti l'autogovern\nSobre la sentència estricta, diu que la "respecta" i que "no es pot abstreure" de la càrrega de patiment dels condemnats i els seus. Afirma que és contrari a tot el que suposi limitar "l'autogovern", la defensa del qual és una prioritat per l'entitat, ara presidida per Javier Faus.\n- El RACC, "profundament preocupat"\nEl Reial Automòbil Club de Catalunya (RACC) és potser de les entitats de l'upper Diagonal que més empatia ha sabut mostrar amb els condemnats. En una nota, afirma que "li preocupa profundament l'impacte en el futur immediat i a llarg termini en el nostre país". Expressa el suport a les famílies dels condemnats i demana "una solució política, pactada i pacífica". Té mèrit aquest pronunciament per part d'una junta molt representativa de les elits del país, amb noms de pes com Juan Antonio Samaranch, Àngels Vallvé, Joaquim Folch-Rusiñol o Alfonso Rodés.\nComunicat oficial, en relació a la sentència que avui ha fet pública el Tribunal Suprem. pic.twitter.com/u4dnbuf1xD\n— RACC (@ClubRACC) October 14, 2019\nUna posició que ha generat algunes crítiques. Una de destacada ha estat la de Jordi Cañas, eurodipitat de Ciutadans, que ha anunciat que es dona de baixa de l'entitat.\nPues como a mi me preocupan la democracia, el imperio de la ley, el respeto a la Constitución y el Estatuto, amenazados por los golpistas; así como y los derechos de centenares de miles de familias amenazados por los actos de los condenados, les comunico mi baja del @ClubRACC . https://t.co/Y4cHMv0HGK\n— Jordi Cañas (@jordi_canyas) October 15, 2019\n- El Reial Club de Polo, ni parlar-ne\nHi ha alguns clubs de l'alta societat, els més elitistes, que no s'han pronunciat sobre la sentència. És el cas del Reial Club de Polo, que presideix l'empresari Curro Espinós de Pascual. Fonts del club han explicat a NacióDigital: "Som 10.800 socis, i n'hi ha de totes les tendències. Aquest és un tema del qual ni tan sols se n'ha parlat".\n- Cercle del Liceu: "Som una entitat cultural"\nEl club patrici que presideix Francisco Gaudier tampoc ha dit ase ni bèstia sobre la sentència de l'1-O. La propera junta (amb noms com Joaquim Uriach, Paco LLonch o Eduardo de Delàs, baró de Vilagaià i més que proper a Ciutadans) es reunirà el 28 d'octubre i no té previst tractar el tema. Des de la gerència donen una explicació: "Nosaltres som una entitat cultural. Estem més pel tema cultural que per la política".\n- Círculo Ecuestre, fortí de la intransigència\nDe tots els cenacles del patriciat barceloní, cap supera el Círculo Ecuestre en ideologia conservadora i espanyolisme. Reducte dels sectors més recalcitrants de la burgesia, el Círculo és l'única entitat burgesa que ha obert les seves portes a un acte de Vox quan aquest partit encara no havia entrat a les institucions. Va ser el 24 d'abril, a les portes de les eleccions espanyoles del 28-A.\nL'Ecuestre no només no tractarà la qüestió sinó en la seva agenda hi va figurar la presentació de les memòries de Jorge Fernández Díaz\nL'Ecuestre no s'ha pronunciat sobre la sentència i no té previst fer-ho, però molts dels seus actes parlen per ells mateixos. Fa uns dies, va acollir la presentació del llibre de memòries Cada día tiene su afán, de l'exministre de l'Interior Jorge Fernández.\n- Cambra de Comerç: per una "resposta de país"\nDes de l'elecció de Joan Canadell, la Cambra de Comerç ha adoptat una línia nítidament favorable al procés. El ple de la institució va aprovar recentment una declaració donant suport a la "resposta de país" que donessin les institucions i la societat catalana. Una presa de possessió que ha generat una forta tensió amb la Cambra d'Espanya, que ha acusat a l'entitat catalana d'haver trencat amb la Constitució espanyola. Demanen diàleg amb l'Estat i no han vist amb bons ulls els aldarulls al centre de Barcelona.\n- El Barça, per la "negociació"\nEl Futbol Club Barcelona va ser de les primeres entitats a fer pública la seva posició assegurant que "la presó no és la solució". La junta de Josep Maria Bartomeu assegura que "la resolució del conflicte que viu Catalunya passa, exclusivament, pel diàleg polític". Demana una "negociació" que ha de eprmetre "l'alliberament dels líders civils i polítics condemnats".\nUna nota que contrasta amb un breu i asèptic comunicat emès per l'etern rival barceloní futbolístic, l'Espanyol, que es va limitar a dir que eren una entitat "esportiva", mostraven "respecte a la decisió judicial" i lamentaven el patiment que "determinades situacions processals" poden generar.\n- Pimec: crítica moderada al veredicte\nMés sensible als postulats del sobiranisme, l'organització de la petita i mitjana empresa va emetre una nota de forma immediata en què proclamava que "la sentència no ajudarà a resoldre el conflicte". L'entitat que lidera Josep González defensava "diàleg, respecte i cooperació".\nPimec, tot i no avalar la vaga general de divendres, va ser present en la lectura del manifest d'entitats contra la sentència a Sant Jaume\nTot i que s'ha posicionat en contra de la vaga general de divendres, va signar el manifest de les entitats llegit dilluns a la plaça de Sant Jaume. Aquest dimarts, s'ha reunit l'executiva de la patronal i ha endurit el seu missatge, afirmant que la sentència els ha "sorprès i decebut" i n'han assenyalat la "desproporció".\n- Cecot, contra la "judicialització"\nLa patronal vallesana es va adherir al manifest de les entitats i va fer públic el seu rebuig a "la judicialització" del conflicte i ha reclamat "llibertat, respecte i diàleg". La Cecot critica "la intervenció de les institucions" i "l'empresonament de càrrecs escollits democràticament". L'entitat que presideix Antoni Abad se situa així en la línia més crítica envers l'actuació de l'Estat a Catalunya dins de l'empresariat català, alhora que rebutja la vaga general. Abad és també vicepresident de Foment des que amb l'elecció de Sánchez Llibre es va tancar la crisi entre totes dues organitzacions.\nImperdibles, Política, Cambra de Comerç, RACC, Círculo Ecuestre, Cercle d'Economia, Cercle del Liceu, Reial Club de Polo, Barça, procés català, sentència de l'1-O, 1-O, elits, empresaris, Foment del Treball, Pimec, Cecot\nPer Parsifal III el 21 d'octubre de 2019 a les 21:08\nNo es Upper todo el que quiere.... y todos los mencionados en la noticia son sencillamente lacayos con dinero. Es lo único que tienen, dinero y los contactos para seguir forrándose, pero en el fondo son sólo siervos de su majestad y celosos del estatus adquirido por fortuna o cuna.


Tak els jocs Great Juju Challenge - jugar en Game - Game\nTak els jocs Great Juju Challenge\nSi vols aprendre sobre la vida a la tribu, el millor és jugar el joc Tak i el Poder Juju, més que es pot fer en línia de forma gratuïta. Per tant - un adolescent de la tribu pupu Nuno, el que ens porta a un xaman. Al mateix temps que ensenya al nen Juju màgia, i un jove és una cosa impossible. Si vostè ha de lluitar amb els estrangers, que crida a la forces de Juju, i rep certes habilitats. Amb renovat vigor guanya fins i tot les dents zombis que han aparegut del no res. També va tenir una bona oportunitat de guanyar la cursa i navegar a través del riu turbulent, però el més important - l'heroi de la tribu ajuda a mantenir-se en contacte amb el món espiritual.\nJocs Tak la Gran Desafiament Juju per categoria:\nJocs Tot Tak els jocs Great Juju Challenge Obre el joc Tak i el Poder Juju, creat pel multserialu aventurer del mateix nom a un nen de 14 anys que viu a la jungla amb la seva Pupununu tribu.\nresulta, encara hi ha pobles molt salvatges que viuen per les seves pròpies lleis, creure en déus diferents, i usar la màgia. Un adolescent anomenat així va perdre als seus pares, i el destí es convertirà en una nena de la seva 177 anys d'edat, oncle Dzhibolboya, que ocupa una posició honorable del xaman de la tribu, i la pràctica de poder màgic Juju.\nV vell xaman edat més difícil d'exercir les funcions d'honor, i es prepara a la cara del receptor Taka. El nen ha de suportar la connexió entre la tribu i el poder de Juju, però la inexperiència i falta de coneixement a vegades fer aquesta tasca més difícil. D'aquesta sorgir el problema, i l'heroi haurà de corregir-los, juntament amb els seus amics, arribar a saber que va a ajudar al joc Tak i el Poder Juju.\nhabitants principals de la tribu\n– Des de la pupil·la de l' xaman, i s'ha après molt sobre el poder de Juju. Amb la seva ajuda, ell lluita contra els enemics de la tribu, i realitza una sèrie d'altres coses, encara que sovint la màgia es converteix en la causa de la seva misèria. Boy causa de la primerenca edat els agrada jugar amb els amics, i quan sigui possible per evitar els drets –. Es diverteix i atreu l' atenció de la glòria, tot i la reputació de la tribu tenia un desagradable – es considera de mala sort, va maleir home.\n– alegre filla, amant de la llibertat de la líder. Ella és també 14 anys com Taku, però és inferior al creixement. Bones baralles, la llibertat valor, estimen els animals i es diverteixen. Cheeky es comporta de comunicació i li agrada inventar alguna cosa. Sorprenentment, algunes coses, fins i tot el treball. Potser Kiko va néixer en una altra tribu, per les seves tatuatges portàtils són diferents dels altres. Ell és terriblement tossut i té molt talent: cantant i tocant jazz, pot sroit i fer escultures.\n– El líder de la xarxa són ximples i el governant de la tribu pupu Nuno. A vegades extravagant estima a la seva tribu i les seves filles, però podria fàcilment conduir fora de la localitat. Jugar en un estrany instrument, que té una debilitat pel menjar i l'acaricia el somni de pèl esponjós.\nLok – guerrer que es considera irresistible, i compta amb gestes fictícies. Estúpida i covarda.\n– petita nosatik Neus.\nDesprés d'un coneixement tan exhaustiu amb els herois de la història, és el moment d'obrir el joc Tak i el Poder Juju, per prendre part personalment en les aventures amb els membres de la tribu Pupununu.\nTals assignacions es\nSredi missió per recollir roques lunars, que són necessaris per desencadenar el poder de Juju, i per garantir la protecció de la tribu. Per tal de recollir tots els elements més ràpid, noi a cavall sobre el senglar i es precipita cap endavant. Tenir temps per recollir pedres a qualsevol alçada i saltar sobre els obstacles: cranis de mamut, roques, butxaques, fusta i altres.\nEl joc següent Tak i el Poder Juju ofereixen una altra dinàmica divertida cursa –. Que s'encarregarà del seu cotxe, tractant de superar als seus rivals, mentre que la recollida plomes en el camí. I una vegada que Locke i així van acordar reunir-se en un turó molt empinada a la terra, a treballar junts per defensar la tribu enemiga. Iniciar el procés del joc Tak i el Poder Juju, recollida en l'ascens a la muntanya totes les roques lunars, a través del qual els personatges multiplicarà el poder de la màgia Juju.


La palma de les referències literàries en el debat al Congrés de dimarts se la va endur Robinson Crusoe. Segurament el president Rajoy s'havia documentat i havia vist que l'autor de les aventures d'aquest nàufrag, Daniel Defoe, tenia una obra periodística on, entre d'altres coses, havia tractat de la qüestió catalana durant la guerra de Successió. Però hi va haver una altra menció literària cridanera. “He pensado en aquellos catalanes que nunca sentirán como extranjeros a Antonio Machado o a Miguel Hernández y he pensado en aquellos españoles que nunca considerarán extranjeros a Salvador Espriu ni a Joan Miró.” La frase és del líder socialista, Alfredo Pérez Rubalcaba. David Portabella, en la crònica de l'endemà en aquest diari, revelava quina diputada catalana podia haver-li xiuxiuejat “Espriu” i “Miró”. La frase, però, és d'un provincianisme extraordinari. La tria té un tic estètic que ja coneixem: les esquerres s'apunten a unes modes i les dretes, a unes altres, i així el món els fa l'efecte que té un ordre harmònic. Però tant m'és, perquè Antonio Machado m'agrada i Miguel Hernández guarda cops de puny. La tria dels autors catalans és tota una altra cosa: un poeta i un pintor. A Espriu (l'últim poeta de l'“Escolta, Espanya”?), difícilment l'haurà llegit cap espanyol; ni els l'ensenyen ni és identificat com a poeta espanyol. Als catalans que l'hem llegit –no tants– ens el presenten d'una manera que fa de mal baixar. I Miró hi deu figurar com a pintor universal, saltant, és clar, la lleu contingència de “català”.\nÉs curiós aquest ús a la babalà del sentiment d'estrangeria. Ha pensat mai el líder socialista que, catalans o no, hi ha espanyols que es veuen estrangers dins d'Espanya, que la senten com una gàbia atrotinada lluny d'Europa? Una gàbia tan petita, que hi deixa veure tan poc, que queda tan lluny culturalment d'Europa! Una gàbia on la tradició cultural, com la democràtica, és, com a presència palpable al teu voltant, més aviat escardalenca. Algú que hagi llegit i entès un escriptor, que se l'hagi fet seu, que li hagi obert uns camins que no coneixia, algú pot sentir aquest escriptor com a estranger? He de considerar Baudelaire, Nabokov, Camus, Zweig, Calvino o Borges com a escriptors que em són estrangers? El que m'importa és si algun dia anirem pel món com ells: sense haver d'explicar d'on venim ni per què escrivim en la llengua que ho fem. Sense sentir-nos una colla d'arreplegats.\n(Article publicat a El Punt Avui el divendres 11 d'abril del 2014)\nEtiquetes de comentaris: Camus, Espriu, Miró, Naps i cops, Robinson Crusoe, Zweig


6 Juliol 2011 6 Juliol 2011 ~ escoltiveig\nEnmig de la setmana arriba el dimecres amb el programa 789 d’El crepuscle encén estels · IB3 Ràdio, 21:00 · Anit, començarem el Crepuscle amb Aina Ripoll, TRESCANT PER LES ILLES; després, continuarem amb els llibres de la GALÀXIA GUTENBERG. A continuació, parlarem amb dos dels nostres selenites, el director d’orquestra GLÒRIA FORTEZA-REY i l’artista RAMON CANET, sobre què representa l’estiu per a ells i com pensen passar l’estiu d’enguany.\nPot ser l’art una forma fiable de representar la realitat? Una pintura, una escultura, una fotografia… poden donar ajudar a difondre els fets de l’actualitat o de la història de manera fidedigna? El pintor Jacques-Louis David intervingué directament als esdeveniments de la Revolució Francesa, fins el punt d’esser un dels diputats de l’Assemblea Nacional que votà a favor del guillotinament del rei Lluís XVI. A més a més, utilitzà les seves pintures per a donar a conèixer el missatge revolucionari: La mort de Sòcrates, Els lictors portant a Brutus els cossos dels seus fills o La mort de Marat en són bons exemples. Una de les seves obres més significatives és El Jurament del Joc de la Pilota, que descriu la rebel·lió contra l’absolutisme per part dels diputats del Tercer Estat: reunits al frontó de Versalles, un mes abans de la Presa de Bastilla, el quadre mostra com juren no separar-se fins a donar una nova Constitució a la Nació, al mes de juny de Mil …789\n…789, precisament, com Crepuscles comptam fins el dia d’avui.\nPublicat a Radioscopi\tBalearsCanetcatalàestiuFortezaGlòriaIB3illesllibresllibreteraMallorcapintorpinturaradioRamonreivideo\n< Previous Albert Einstein • crepuscle 788 • dimarts 5 de juliol\nNext > Franz Liszt • crepuscle 790 • dijous 7 de juliol


Segons el cens del 2000, Pryor Creek tenia 8.659 habitants, 3.567 habitatges, i 2.343 famílies. La densitat de població era de 514.3 habitants per km². Dels 3.567 habitatges en un 30.2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52.1% hi vivien pa ...\nSegons el cens del 2000, Purcell tenia 5.571 habitants, 2.120 habitatges, i 1.500 famílies. La densitat de població era de 216.2 habitants per km². Dels 2.120 habitatges en un 33.9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54.1% hi vivien parell ...\nSegons el cens del 2000, Sallisaw tenia 7.989.5 habitants, 3.206 habitatges, i 2.151 famílies. La densitat de població era de 242.9 habitants per km². Dels 3.206 habitatges en un 0% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 0% hi vivien parelles ...\nSegons el cens del 2000, Sand Springs tenia 17.451 habitants, 6.564 habitatges, i 4.870 famílies. La densitat de població era de 360.7 habitants per km². Dels 6.564 habitatges en un 38.1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 58.3% hi vivien ...\nSegons el cens del 2000, Sapulpa tenia 19.166 habitants, 7.430 habitatges, i 5.357 famílies. La densitat de població era de 397.2 habitants per km². Dels 7.430 habitatges en un 32.5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54.8% hi vivien parel ...\nSegons el cens del 2000, Sayre tenia 4.114 habitants, 1.132 habitatges, i 678 famílies. La densitat de població era de 469.9 habitants per km². Dels 1.132 habitatges en un 26.7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 45.8% hi vivien parelles c ...\nSegons el cens del 2000, Seiling tenia 875 habitants, 362 habitatges, i 228 famílies. La densitat de població era de 422.3 habitants per km². Dels 362 habitatges en un 26.8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51.4% hi vivien parelles casad ...\nSegons el cens del 2000, Seminole tenia 6.899 habitants, 2.760 habitatges, i 1.827 famílies. La densitat de població era de 190.9 habitants per km². Dels 2.760 habitatges en un 30.7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46.6% hi vivien parel ...\nSegons el cens del 2000, Shawnee tenia 28.692 habitants, 11.311 habitatges, i 7.306 famílies. La densitat de població era de 262.1 habitants per km². Dels 11.311 habitatges en un 29.7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 46.2% hi vivien par ...\nSegons el cens del 2000, Shidler tenia 520 habitants, 231 habitatges, i 148 famílies. La densitat de població era de 260.7 habitants per km². Dels 231 habitatges en un 25.5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49.8% hi vivien parelles casad ...\nSegons el cens del 2000, Spencer tenia 3.746 habitants, 1.420 habitatges, i 1.002 famílies. La densitat de població era de 270.9 habitants per km². Dels 1.420 habitatges en un 29.4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47% hi vivien parelles ...\nSegons el cens del 2000, Stigler tenia 2.731 habitants, 1.096 habitatges, i 697 famílies. La densitat de població era de 477.1 habitants per km². Dels 1.096 habitatges en un 32.4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47.6% hi vivien parelles ...\nSegons el cens del 2000, Stillwater tenia 39.065 habitants, 15.604 habitatges, i 7.318 famílies. La densitat de població era de 541.6 habitants per km². Dels 15.604 habitatges en un 20.8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 36.1% hi vivien ...\nSegons el cens del 2000, Stilwell tenia 3.276 habitants, 1.269 habitatges, i 809 famílies. La densitat de població era de 399 habitants per km². Dels 1.269 habitatges en un 35.5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42.7% hi vivien parelles ...\nSegons el cens del 2000, Stroud tenia 2.758 habitants, 1.139 habitatges, i 731 famílies. La densitat de població era de 92.6 habitants per km². Dels 1.139 habitatges en un 30.2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 49.3% hi vivien parelles c ...\nSulphur és una ciutat dels Estats Units a lestat dOklahoma. Segons el cens del 2000 tenia una població de 4.794 habitants. És la seu de comtat del Comtat de Murray.\nSegons el cens del 2000, Tecumseh tenia 6.098 habitants, 2.344 habitatges, i 1.654 famílies. La densitat de població era de 156.5 habitants per km². Dels 2.344 habitatges en un 34% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54.1% hi vivien parelle ...\nSegons el cens del 2000, The Village tenia 10.157 habitants, 4.778 habitatges, i 2.823 famílies. La densitat de població era de 1.544 habitants per km². Dels 4.778 habitatges en un 24.2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42.8% hi vivien p ...\nSegons el cens del 2000, Thomas tenia 1.238 habitants, 486 habitatges, i 337 famílies. La densitat de població era de 401.7 habitants per km². Dels 486 habitatges en un 31.7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 56.4% hi vivien parelles casa ...\nSegons el cens del 2000, Tishomingo tenia 3.162 habitants, 1.218 habitatges, i 768 famílies. La densitat de població era de 259.2 habitants per km². Dels 1.218 habitatges en un 30.8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 43.8% hi vivien parel ...\nSegons el cens del 2000, Tuttle tenia 4.294 habitants, 1.585 habitatges, i 1.272 famílies. La densitat de població era de 56.9 habitants per km². Dels 1.585 habitatges en un 38.5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 67.9% hi vivien parelles ...\nSegons el cens del 2000, Vinita tenia 6.472 habitants, 2.381 habitatges, i 1.454 famílies. La densitat de població era de 574.4 habitants per km². Dels 2.381 habitatges en un 28.9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44.9% hi vivien parelle ...\nSegons el cens del 2000 Wagoner tenia una població de 7.669 habitants, 2.928 habitatges, i 2.111 famílies. La densitat de població era de 425.4 habitants per km². Dels 2.928 habitatges en un 35.6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52.3% h ...\nSegons el cens del 2000, Walters tenia 2.657 habitants, 1.063 habitatges, i 721 famílies. La densitat de població era de 126.2 habitants per km². Dels 1.063 habitatges en un 33.6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54.1% hi vivien parelles ...\nSegons el cens del 2000, Warr Acres tenia 9.735 habitants, 3.978 habitatges, i 2.681 famílies. La densitat de població era de 1.337.6 habitants per km². Dels 3.978 habitatges en un 32.4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 48.1% hi vivien p ...\nSegons el cens del 2000, Watonga tenia 4.658 habitants, 1.273 habitatges, i 858 famílies. La densitat de població era de 656.4 habitants per km². Dels 1.273 habitatges en un 33.9% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51.3% hi vivien parelles ...\nSegons el cens dels Estats Units del 2000 Waurika tenia una població de 1.988 habitants, 741 habitatges, i 500 famílies. La densitat de població era de 64.9 habitants per km². Dels 741 habitatges en un 28.5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en ...\nSegons el cens del 2000, Waynoka tenia 993 habitants, 453 habitatges, i 252 famílies. La densitat de població era de 399.4 habitants per km². Dels 453 habitatges en un 22.1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44.6% hi vivien parelles casad ...\nSegons el cens del 2000, Weatherford tenia 9.859 habitants, 3.991 habitatges, i 2.187 famílies. La densitat de població era de 656.3 habitants per km². Dels 3.991 habitatges en un 25.8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 42.5% hi vivien pa ...\nSegons el cens del 2000, Wetumka tenia 1.451 habitants, 591 habitatges, i 346 famílies. La densitat de població era de 293.3 habitants per km². Dels 591 habitatges en un 26.1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 37.4% hi vivien parelles cas ...\nSegons el cens del 2000, Wewoka tenia 3.562 habitants, 1.390 habitatges, i 884 famílies. La densitat de població era de 284.2 habitants per km². Dels 1.390 habitatges en un 30.1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 40% hi vivien parelles ca ...\nWilburton és una ciutat dels Estats Units a lestat dOklahoma. Segons el cens del 2000 tenia una població de 2.972 habitants. Wilburton és la seu de comtat del Comtat de Latimer.\nSegons el cens del 2000, Wilson tenia 1.584 habitants, 625 habitatges, i 426 famílies. La densitat de població era de 107.5 habitants per km². Dels 625 habitatges en un 31.4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 52.2% hi vivien parelles casa ...\nSegons el cens del 2000, Woodward tenia 11.853 habitants, 4.787 habitatges, i 3.245 famílies. La densitat de població era de 348.8 habitants per km². Dels 4.787 habitatges en un 33.6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 54.6% hi vivien pare ...\nSegons el cens del 2000, Wynnewood tenia 2.367 habitants, 965 habitatges, i 607 famílies. La densitat de població era de 601.3 habitants per km². Dels 965 habitatges en un 29.4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 44.4% hi vivien parelles c ...\nSegons el cens del 2000, Yale tenia 1.342 habitants, 529 habitatges, i 359 famílies. La densitat de població era de 569.4 habitants per km². Dels 529 habitatges en un 32.1% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 51% hi vivien parelles casades, ...\nSegons el cens del 2000, Yukon tenia 21.043 habitants, 7.830 habitatges, i 5.989 famílies. La densitat de població era de 315.4 habitants per km². Dels 7.830 habitatges en un 39.7% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62.1% hi vivien parelle ...\nAlbany és una ciutat situada als comtats de Linn i Benton, a lestat nord-americà dOregon. Lany 2000 tenia una població de 40.852 habitants i una densitat poblacional de 993.3 persones per km².\nSegons el cens del 2000, Amity tenia 1.478 habitants, 471 habitatges, i 373 famílies. La densitat de població era de 951.1 habitants per km². Dels 471 habitatges en un 45.4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 61.6% hi vivien parelles casad ...\nSegons el cens del 2007 tenia una població de 3.300 habitants. Al cens del 2000, Aumsville tenia 3.003 habitants, 961 habitatges, i 803 famílies. La densitat de població era de 1.467.7 habitants per km². Dels 961 habitatges en un 52.9% hi vivien ...\nSegons el cens del 2000, Aurora tenia 655 habitants, 250 habitatges, i 186 famílies. La densitat de població era de 562 habitants per km². Dels 250 habitatges en un 31.6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 62.4% hi vivien parelles casades, ...\nSegons el cens del 2000, Barlow tenia 140 habitants, 40 habitatges, i 33 famílies. La densitat de població era de 900.9 habitants per km². Dels 40 habitatges en un 47.5% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 77.5% hi vivien parelles casades, ...\nSegons el cens del 2000, Bonanza tenia 415 habitants, 139 habitatges, i 102 famílies. La densitat de població era de 193.1 habitants per km². Dels 139 habitatges en un 37.4% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 59% hi vivien parelles casades ...\nSegons el cens del 2000, Canby tenia 12.790 habitants, 4.489 habitatges, i 3.366 famílies. La densitat de població era de 1.309.9 habitants per km². Dels 4.489 habitatges en un 40.6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60.3% hi vivien parel ...\nSegons el cens del 2000, Carlton tenia 1.514 habitants, 540 habitatges, i 412 famílies. La densitat de població era de 671.9 habitants per km². Dels 540 habitatges en un 42.6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60.2% hi vivien parelles cas ...\nSegons el cens del 2000, Cascade Locks tenia 1.115 habitants, 427 habitatges, i 313 famílies. La densitat de població era de 200.2 habitants per km². Dels 427 habitatges en un 37.2% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 57.4% hi vivien parell ...\nChiloquin és una població dels Estats Units a lestat dOregon. Segons el cens del 2000 tenia una població de 716 habitants. Chiloquin és la capital de la Reserva índia Klamath.\nSegons el cens del 2000, Dayton tenia 2.119 habitants, 641 habitatges, i 516 famílies. La densitat de població era de 1.136.3 habitants per km². Dels 641 habitatges en un 49.6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 60.4% hi vivien parelles ca ...\nSegons el cens del 2000, Detroit tenia 262 habitants, 119 habitatges, i 69 famílies. La densitat de població era de 190.9 habitants per km². Dels 119 habitatges en un 21.8% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 47.1% hi vivien parelles casade ...\nSegons el cens del 2000, Donald tenia 608 habitants, 202 habitatges, i 163 famílies. La densitat de població era de 1.067 habitants per km². Dels 202 habitatges en un 43.6% hi vivien nens de menys de 18 anys, en un 68.8% hi vivien parelles casade ...