Els Mossos d'Esquadra es concentren contra l'alliberament de l'agressor de la seva comapñero\nCompanys del mosso d'esquadra atropellat greument per un conductor a Rubí (Barcelona) han organitzat aquest divendres a les 19 hores davant la comissaria una concentració en suport a l'agent i contra la decisió de deixar sense efecte la detenció del responsable, a l'espera de que li citi el jutge.\nUn Mosso d'Esquadra, ferit greu en ser envestit per un cotxe\nEls sindicats de la policia catalana SAP, CAT i USPAC participaran en aquesta protesta com una mostra de suport al seu company, que s'ha convocat de manera espontània entre el col·lectiu i en la qual també es demana la dimissió del comissari en cap, Josep Lluís Trapero , han informat les organitzacions.\nEn un comunicat, el SAP pregunta els motius de deixar sense efecte la detenció d'una persona que va atropellar "deliberadament" a un agent, i lamenta que davant uns fets tan greus i sobre els quals ha de resoldre l'autoritat judicial, sigui una ordre jeràrquica la que acabi decidint la situació de la persona detinguda.\nSegons han informat fonts policials, la detenció va quedar sense efecte a l'espera que el jutge citi l'conductor, un cop rebi l'atestat, sobre qui pesen els càrrecs de temptativa d'homicidi, lesions i atemptat contra els agents de l'autoritat.\nLa decisió de deixar la detenció sense efecte es basa en què el conductor no té antecedents, no és el sospitós que estava buscant la policia, té domicili conegut i porta una vida normal, per la qual cosa s'ha descartat risc de fuga.\nDos agents de paisà van observar la tarda d'aquest dijous, cap a les 18 hores, van interpel·lar identificant-se com policies al conductor en veure que coincidia físicament amb un sospitós que estaven buscant en un pàrquing a l'avinguda Olimpíades.\nEl conductor, que pel que sembla no es va creure que fossin policies, va baixar l'assegurança del cotxe i va maniobrar per sortir de l'aparcament, obligant a un dels mossos a pujar al capó per evitar ser atropellat.\nL'altre agent, en donar-li l'alt en diverses ocasions sense obtenir resposta, va disparar en diverses ocasions a la part baixa del vehicle.\nA l'recórrer diversos metres amb l'agent en el capó, en el moment de donar un gir a una rotonda, l'agent va caure del cotxe i es va colpejar el cap.


La Fiscalia demana set anys de presó per a l’exresponsable de l’òpera de València per corrupció\nAcusa de malversació Helga Smichdt, exintendent del Palau de les Arts, per haver-se lucrat en connivència amb uns quants empresaris en la recerca de patrocinis per al recinte públic\n16/12/2016 - 15:54h\nL'exresponsable del Palau de les Arts, Helga Schmidt EFE\nLa Fiscalia Anticorrupció demana set anys i mig de presó per a l’exresponsable de l’òpera de València, Helga Smichdt, per un delicte continuat de malversació de cabals públics en la gestió del Palau de les Arts durant l’etapa del PP al capdavant del Govern valencià, segons avança El Mundo .\nLa fiscalia creu que Smichdt, en connivència amb tres empresaris, va externalitzar la recerca de patrocinis de l’òpera a través d’una empresa participada per ella –Patrocini– l’activitat de la qual no solament no va reportar beneficis, sinó que, a més, va ser onerosa per al recinte públic: va cobrar 800.000 euros del Palau, “quantitat sense justificació i que genera un perjudici evident als fons públics” segons la recent ordre de processament del jutge.\nSet anys de presó per a tres empresaris\nLa Fiscalia fa extensiva la petició de set anys de presó per a tres empresaris que van col·laborar amb Smichdt en la pretesa trama creada per a detraure diners públics. Entre tots els acusats, si prospera la posició del ministeri públic, haurien d’indemnitzar la Generalitat amb 700.000 euros. Es tracta de José Antonio Noguera Pujol, Joaquín Maldonado i Pablo Broseta.\nJosé Antonio Noguera Puchol ha estat advocat de l’exintendent del Palau, Helga Schmidt, i conseller de Cleop, empresa el president del qual està imputat en el cas Taula, un altre assumpte judicial relacionat amb la corrupció del PP a la Comunitat Valenciana. La seua dona ha administrat una agència de viatges –Andantino– que dissenya viatges a mesura per a assistir a òperes o concerts de música clàssica arreu del món. Presidia Patrocini, la companyia en el centre de la trama.\nJoaquín Maldonado Rubio ha estat el cap visible d’un banc, Mediolanum, a la Comunitat Valenciana. Fill, nebot i nét d’una de les famílies més conegudes de les finances locals, era conseller de Patrocini. El tercer imputat és Pablo Broseta. Cònsol de França a València, fill de Manuel Broseta, professor de la Universitat de València assassinat per ETA i germà de Manuel –possiblement l’advocat més influent de la ciutat– i Bruno, exsecretari autonòmic en el govern autonòmic del PP.\nVa ser sotsdirector del Palau de la Música i se li atribueix amistat amb l’antiga direcció del Palau de les Arts. La seua acusació respon a la seua faena d’administrador de la societat Radcliffe, mercantil que actuava d’intermediària en les contractacions i que generava “un augment desproporcionat i injustificat dels serveis prestats”, segons va apuntar al seu dia el jutge.\nHuit anys de presó per a l’exadministrador\nLa fiscalia també sol·licita huit anys de presó i 20 anys d’inhabilitació absoluta per a l’exgerent del Palau, Ernesto Moreno, per la seua participació en la trama. Moreno va ocupar diversos càrrecs de responsabilitat en l’Administració amb el PP, inclosa la Direcció General de Ràdio Televisió Valenciana quan aquesta anava cap a la liquidació.


Mir, M.L., "An Instrument for evaluating classroom management (QCME)" [http://www.education-psychology.com], "Electronic Journal of Research in Educational Psychology", Volum 1, Número 1, Pàgines 67-94, 2003. Article.\nM.Antònia Riera Jaume ; Maria Ferrer Ribot, "Espacio Familiar'Camp Rodó': Un enfoque comunitario y preventivo en la intervención con familias", "In-fàn-cia", Número 88, Pàgines 29-32, 2003. Article.\nM.Antònia Riera Jaume ; Maria Ferrer Ribot, "Nous programes socio-educatius adreçats a la millora de les relacions parentals en els primers anys de vida", "Educació i Cultura. Revista Mallorquina de Pedagogia", Número 16, Pàgines 115-125, 2003. Article.\nFerrer Ribot, Maria;M.Antònia Riera Jaume, "Innovació i experimentació de serveis socio-educatius per a infants i famílies: els Espais Familiars.", "Enginy. Revista del Col·legi Oficial de Psicòlegs a Balears", Número 12-13, Pàgines 49-56, 2003. Article.


Trasnocho 2013. Comprar vi de D.O.Ca. Rioja.\nInici > Vi>Vi negre>Remírez de Ganuza>Trasnocho\nVi negre Bóta. 20 mesos en bóta de roure francès.\nVarietat: Tempranillo, Malvasía, Graciano, Viura\n88,92 $ / ampolla\nCaracterístiques de Trasnocho\nTrasnocho és un excel·lent vi amb una marcada expressió de fruita, on el celler Remírez de Ganuza demostra tota la seva capacitat tècnica en l'elaboració de grans vins de la Rioja.\nTrasnocho està elaborat a partir de les varietats Tempranillo (90%), Graciano (5%) i Viura i Malvasía (5%) procedents de vinyes velles de 60 anys de mitjana.\nLa verema es realitza de forma manual en caixes de 12 kg, assegurant l'estat òptim del raïm a la seva arribada al celler.\nEl raïm es guarda 24 hores a una temperatura controlada de 4-6 graus en cambres frigorífiques.\nEn taules de selecció es separa la part més verda del raïm. La part més madura, un cop desrapada es destina a l'elaboració d'aquest vi.\nEstem davant el vi més modern del celler, elaborat amb un mètode totalment innovador: s'introdueix una enorme bossa de PVC alimentari plena d'aigua en el dipòsit buit, i en ella es fiquen les pells que són premsats suaument i es deixen escórrer tota la nit, alliberant així el vi que encara contenen.\nLa fermentació es produeix en petits tancs d'acer inoxidable i tines de roure francès. Trasnocho realitza la seva criança durant 20 mesos en bótes noves de roure francès.\nPorc rostit, Caça major, Rostits, Carns vermelles rostides, Formatges curats, Caça de pèl\nNota de tast Trasnocho\nTrasnocho 2012 és un vi negre intens, complex i elegant. Nova anyada d'aquest gran vi de Rioja. Fruita vermella i negra madura al nas, amb elegants notes torrefactes i lleugerament balsàmic. En boca és corpulent, amb volum i equilibri i un final llarg i persistent.\nTast a la vista Bonic i brillant color vermell picota, de capa alta i vores violacis. Llàgrima cremosa, de caiguda elegant i tintada. Tast al nas Aromes profundes, serioses i intenses. Fruita vermella que apareix des d'un primer moment acompanyada de cremosos. En agitar, apareixen la fruita negra madura, més espècies, refrescants balsàmics i expressius torrats, tot en perfecte equilibri i harmonia sobre un subtil fons mineral. Tast a la boca A la boca ens sorprendrà la seva elegància, la seva potència, la seva sedositat. Amb una entrada àmplia i envoltant, amb la fruita embolicada en cremosos, torrats i balsàmics. Excel·lent acidesa i tanins potents però ben integrats. Llarg final deixant un postgust cremós, amb fruites i torrats. Un vi molt elegant i seriós, amb un caràcter diferent dels típics reserves de la Rioja.\nTast a la vista Vi de color brillant amb llàgrima abundant i de Capa alta, denota la seva joventut a la vora. Tast al nas La primera impressió és de fruita en el seu perfecte punt de maduresa i mentolats plens. La complexitat aromàtica d'aquest vi és un clar reflex de l'excel lent anyada. Tast a la boca El balanç en fruita i acidesa. El taní marcat però amable, excel lent per tastar i menjar amb caça major.


Colònies 6è: Primer dia | Escola Sa Forcanera\nDesprés de dinar hem pujat una muntanya per arribar a una cova. Pel camí hem gaudit d’unes vistes espectaculars. A la cova hem experimentat la foscor i el silenci, també hem conegut històries d’aquesta. Hem patit una mica a la pujada, però la baixada ha estat més suau!\nMés tard, ha tocat dutxar-se, sopar i ara tot just estem fent jocs de nit aprofitant que no ha baixat gaire la temperatura. Anirem a dormir aviat ja que demà ens llevarem d’hora per continuar amb l’aventura.\nPodeu veure les fotografies del dia d’avui CLICANT AQUÍ


Sant Boi commemora el DENIP - Barrejant\nEl dia 30 de gener es celebra el Dia Escolar de la No-violència i la Pau-DENIP, data en la que es commemora l’aniversari de la Mort de Mahatma Gandhi, activista pacifista. Com cada any, la Unitat de Cooperació, Solidaritat i Pau de l’Ajuntament organitza una setmana d’activitats gratuïtes adreçada als infants de la ciutat amb l’objectiu de sensibilitzar al voltant de la cultura de pau i la resolució pacífica dels conflictes.\nLa Biblioteca Jordi Rubió i Balaguer acull les diferents activitats proposades per celebrar la Setmana Escolar de la No-violència i la Pau, entre les quals trobem tallers de manualitats per la pau, un contacontes i un espectacle familiar de titelles.\nParal·lelament, durant els dies propers al DENIP, FundiPau elabora una proposta de material pedagògic per treballar a les aules, adaptat als diferents grups d’edat, i l’envia als centres educatius i administracions locals per tal que el professorat pugui treballar la cultura de pau amb diferents recursos. Enguay, l’entitat s’ha centrat en l’emergència climàtica i la pau.


Detenen el conductor d'un camió per tres homicidis imprudents a l'AP-7 - Notícies Societat - Notícies Societat - e-notícies\nSocietat · 24 de Gener de 2022. 17:39h.\nDetenen el conductor d'un camió per tres homicidis imprudents a l'AP-7\nHi ha deu ferits més, un en estat crític i un altre greu, en un accident amb cinc vehicles implicats\nVista aèria de l'accident (Foto: Trànsit)\nTres persones han mort aquest dilluns a la tarda en un accident de trànsit a l'autopista AP-7 en què s'han vist implicats quatre turismes i un camió. El conductor del camió ha estat detingut com a presumpte autor de tres homicidis imprudents.\nEls fets han passat al punt quilomètric 148, a l'altura de Barberà del Vallès direcció Tarragona. Com a conseqüència de l'accident, un dels turismes s'ha incendiat. Les víctimes mortals són el conductor del turisme incendiat i els dos passatgers posteriors d'un dels altres turismes.\nA més, hi ha deu persones ferides de diversa consideració, que han estat traslladats a diversos hospitals: una en estat crític, al Parc Taulí de Sabadell; una en estat greu, a la Mútua de Terrassa; sis menys greus, al Parc Taulí, a l'hospital de Terrassa i a la Mutua de Terrassa; i un lleu al CUAP Sant Fèlix de Sabadell. A més, una persona ha rebut l'alta in situ.\nArran de la incidència, s'han activat quatre patrulles dels Mossos d'Esquadra, cinc dotacions dels Bombers de la Generalitat i sis ambulàncies i l'helicòpter medicalitzat del Sistema d'Emergències Mèdiques (SEM).\nL'AP-7 entre Montmeló i Barberà del Vallès en sentit sud té 10 km de cues. També han resultat afectades la C-17 que registra 2 km de retencions a Parets en direcció sud a l'enllaç amb l'AP-7, i l'AP-7 entre Sant Cugat i Barberà del Vallès en direcció nord registra cues de 5 km.\nMossos d'Esquadra, Autopistes\nEl Govern torna a aixecar les restriccions


L'home tranquil: de març 2012\nAquest bloc no fa vaga!\nÉs hora de respirar profund, serrar les dents i, prenent força, continuar tirant cap endavant perquè no vindrà ningú a salvar-nos.\n(Apunt personal: vaig ser elegit membre del comitè d'empresa i cap dels que en formem part deixarà d'acudir al treball, i som de 3 llistes diferents!)\nEls gargots són de Anònim a 0:38 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: El meu país, Societat, Über mich\nA la caza del amor (In the pursuit of love), Nancy Mitford, 2005 (1ª ed. anglès 1945), Libros del asteroide. Ressenya aquí.\nEn trobar-lo a la biblioteca vaig pensar: "Té, una de les germanes Mitford, serà aquesta una de les feixistes de la família?". M'explicaré: segons el que tenia entés eren filles d'un lord anglès i una d'elles fou tan propera al feixisme que va acabar essent l'amant del líder feixista britànic, Oswald Mosley (antic membre destacat, per cert, del Labour Party). Amb la introducció ja veig les peculiartitats familiars: dues germanes filonazis, una comunista, una escriptora (aquesta) i alguna altra que continuà la saga com a lady anglesa.\nCinc de les germanes Mitford. Nancy és la segona a l'esquerra\nEl llibre té una bona part autobiogràfica: els germans Radlett viuen a la seva mansió al camp i no van a l'escola, sinó que se'ls educa a casa. Amb una mare absent i un pare colèric (l'autora comenta que portava gastades moltes dentadures postisses de tant serrar les dents, o que presumia d'exhibir al saló principal una pala de sapador amb la que s'havia carregat tres o quatre alemanys durant la Gran Guerra), els fills van creixent sense gaire contacte amb l'exterior. La seva infància transcorre a principis dels anys vint, i als convulsos anys trenta entra a l'edat adulta. Quan arribarà l'edat de merèixer els fills (i sobretot les noies) prendran camins dispars.\nEl personatge central és Linda, el destí de la qual ens el descriu la cosina Fanny, la narradora de l'obra. Sense un criteri ben format entendrà per amor qualsevol cosa fins que el trobi finalment de forma poc convencional.\nDesfilen de fons els conflictes socials latents entre classe benestant i treballadors, el propi classisme anglès entre aristocràcia rural i nous-rics burgesos, la guerra civil espanyola (la ciutat de Perpinyà i els camps de refugiats són escenaris d'una part de la novel·la), i finalment la Segona Guerra Mundial.\nUn llibre amè que amaga una reflexió sobre la classe social de la que procedia l'autora.\nI una bona tria per part d'una editorial que publica llibres notables. Tinc pendent, per cert, ressenyar la Trilogia "Escrit a la paret" de Bánffy.\nEls gargots són de Anònim a 1:15 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Altres llocs, Literatura\nNo vaig poder dormir gaire bé aquella nit tot i el cansament del viatge en cotxe. No acabava d'aclucar l'ull: ara els quarts que tocaven a l'església de la col·legiata, ara els roncs d'un dels que dormia a les altres lliteres, ara el pensament d'estar a punt de començar, ara la nena inquieta (tenia poc més de 9 mesos)...\nEn un moment donat algú va encendre el llum fluorescent. La gent es va llevar i de seguida es va vestir per marxar. Nosaltres encara estàvem atuïts i gairebé sortírem els darrers.\nA fora encara era fosc i fresquejava. Mentre em posava un impermeable que m'abrigués meine Liebe pujava la nena al cotxe i buscava alguna cosa per donar-me mentre fes camí. Vaig carregar la motxilla i després d'acomiadar-me fins l'hora d'esmorzar vaig començar a caminar.\nNo sabia com orientar-me. "Bé," vaig pensar, "ja aniré trobant gent". I vet aquí que de cop i volta em trobo un gran cartell anunciador del Camí de Santiago i unes fletxes grogues. Aquestes m'acompanyarien durant tota la ruta.\nCaminava sota els faigs, a l'esquerra de la carretera. Algun cop em va avançar, silenciosa, una bicicleta. A la meva dreta veia prats, on les vaques es desvetllaven i començaven a pasturar. Una boirina matinal s'aixecava.\nSortint d'Auritzberri, una vista idíl·lica\nUna horeta més tard esmorzava a Auritzberri, assegut a taula amb la meva família. El Camí havia començat, i no esperàvem arribar tant lluny. En sortir vaig enfilar el coll de Mezkiritz per passar a una altra vall.\nAquell primer dia de cmaí vam aprendre unes quantes coses:\nque cal llevar-se aviat,\nque l'esmorzar es fa en ruta (i amb un bon cafè amb llet calentó),\nque per norma general cada dia et trobaràs la mateixa gent -i per tant val més que obris la teva ment-, que cal dinar a destí (o sopar) i trobar ben aviat l'allotjament i un lloc on fer l'àpat i que el primer que es fa a l'alberg de pelegrins és "okupar" el jaç amb la motxilla i còrrer cap a la dutxa.\nLluny d'allà, aquell mateix dia, una persona que apreciava moria després de lluitar contra la malaltia. Vaig assabentar-me a la tornada.\nEls gargots són de Anònim a 0:57 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: El Camí\nPigmalió i Pandora\nEl que té de maco la mitologia és que intenta explicar caracterísitques humanes amb una història. Avui n'explicaré dues, dels grecs, a veure si la memòria no em falla.\nAquest era un escultor tant bo que va fer una escultura de dona tant perfecta que semblava de veritat. Els déus de l'Olimp, contents amb el seu treball i devoció, van recompensar-lo quan, en tornar a casa d'una celebració religiosa, l'estàtua va cobrar vida (moment que recull el quadre del cantó).\nGeorge Bernard Shaw, l'escriptor irlandès en llengua anglesa, va escriure una obra de teatre amb aquest títol. Duta al musical i després al cinema amb el títol "My fair lady", protagonitzada per Audrey Hepburn i Rex Harrison.\nA casa nostra l'escriptor Joan Oliver/Pere Quart va realitzar una adaptació força correcta al cas català.\nHi ha dues versions del mite. El principi és el mateix: Hefest (Vulcà en versió romana) crea una dona i les deesses li atorguen diferents dons. Baixa a la terra i es troba amb un jove anomenat Epimeteu -germà de Prometeu, el que havia robat el foc sagrat a Zeus- que se n'enamora i se l'enduu a casa.\nEpimeteu tenia en un racó de casa una àmfora tancada i no volia dir a Pandora què havia al seu interior. I aquí és on les versions difereixen: per a uns eren els mals, per a altres eren dons per als homes.\nEl cas és que Pandora és tafanera i obre l'àmfora (caixa en les versions modernes) fent que s'escampin tots els mals per la terra, just arriba a tapar perquè no es perdi l'Esperança.\nEls gargots són de Anònim a 2:19 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\nEtiquetes de comentaris: Món clàssic\nUn amic em passa un avís sobre la presentació d'un llibre a Girona. Aquesta no es farà en una llibreria o establiment obert al públic. Per què? Mirem el títol Historias ocultadas del nacionalismo catalán.\nUn títol polemitzant i provocatiu. I de fet se'n fan ressó una sèrie de mitjans de comunicació que no destaquen pel seu amor al nacionalisme català (ABC, el grup Intereconomia, La Razón...)\nNo he llegit el llibre, ni tan sols fullejat perquè no m'he posat a buscar-lo, però suposo quines són les tesis: mitjançant la casuística (l'explicació cas per cas) intenetar desmuntar el que des d'una òptica catalanista forma part de la Nació, els seus mites.\nRebrien així els Mossos d'Esquadra, fundats per un filipista o botifler de la guerra de Successió anomenat Pere Anton de Veciana -orgullosa policia autòctona que tot i això reparteix tanta llenya com els enyorats grisos-; l'Onze de Setembre, on la versió oficial parla de defensa dels drets nacionals de Catalunya enfront el primer Borbó* mentre hi ha estudis (Albareda, Torras Ribé...) que parlen d'enfrontament civil i/o d'intent d'intervenció en la política de la Corona espanyola per tal de donar-li una orientació concreta; l'himne dels Segadors, basat en una cançó picant (personalment sempre he preferit el Cant de la Senyera); el Barça; l'excoronel Francesc Macià... Com veiem tota una sèrie d'elements que sovint se'ns presenten com a cabdals.\nAixò em dòna peu a parlar de nacions. Certament, com comentava un professor, la Nació es comença a construir al segle XIX, un cop el liberalisme s'imposa i apareixen els grans Estats-Nació.\nHi ha les dues grans concepcions: la de les revolucions liberals de finals del XVIII (França i Nord-amèrica) on la suma de la lliure voluntat de cada individu acaba configurant un règim en el que s'aixopluguen, i la plantejada per Herder, la idea de Volksgeist, més etnicista (llengua, costums, dret consuetudinari). M'atreviria a proposar una tercera on la component religiosa entra en joc, seria el cas de la Rússia, on els no-ortodoxos serien malconsiderats (jueus, polonesos, calmucs...), Irlanda -amb la variant de la insularitat- o la mencionada Polònia -confrontada a la Prússia luterana i a la Rússia ortodoxa-.\nD'altres busquen desmarcar-se d'un passat traumàtic. L'exemple de l'actual Àustria és significatiu: després d'haver col·laborat entusiàsticament en l'empresa del III Reich (Hitler, per cert, era un austríac apàtrida), durant la postguerra intentà fer un rentat de cara, recordant el ja llunyà passat habsbúrguic** amb pel·liculetes de Romy Schneider, valsets i marxes per Cap d'Any, els "resistents" a l'ocupació (pocs i valerosos)...\nPotser l'últim residu de la concepció d'Antic Règim era el vell (i estimat per mi) Imperi dels Habsburg. Dir-ne Àustria o Àustria-Hongria és reduir-ho a les regions germanòfones (i magiaròfones) que actualment formen estats a part i a unes ànsies de domini d'una nacionalitat sobre la resta. La cosa és més complexa i prefereixo fer referència a la dinastia que amb paciència i astúcia, va saber crear una unitat política entorn seu, un Vielvölkerstaat.\nCom deia el nacionalisme sorgeix enfront la diferència i moltes vegades amb un afany uniformitzador (pensem també en un exemple no molt llunyà i no és França). I aquí constiueixen un element important en el discurs de construcció nacional els mites: descobriments i empreses col·lonitzadores, un credo propi (a Bohèmia van haver intents després de la I Guerra mundial de resucitar l'hussisme***), llengua (escindint o unificant)...\nPer últim aclarir la meva posició: estimo el tall de terra on m'ha tocat viure, hi ha coses que no m'agrada que facin ni els d'aquí ni els de més enllà, de totes maneres tots som persones, iguals davant de Déu, i hem de recordar-ho.\nLa presentació del llibre del Dr. Javier Barraycoa Historias ocultadas del nacionalismo catalán (ed. Libroslibres) serà aquest diumenge 11 de març per la tarda a la seu del Patronat St. Pere Claver, de Girona.\n* Felip duc d'Anjou és el primer Borbó. Tot i que el cap d'Estat en exercici d'Espanya dugui el mateix cognom cal remarcar que la seva rebesàvia Isabel, dita la II, de qui no va tenir fills vius fou del seu marit -i cosí- Francesc d'Assis de Borbó i en el cas del seu fill Alfons hagué la intervenció d'un oficial d'enginyers valencià anomenat Enric Puigmoltó.\n**És molt cínic comprovar com paral·lelament es manté la vella Habsburggesetz de 1919-20, que prohibeix l'entrada al territori d'aquells membres de la dinastia que no hagin renunciat a qualsevol dret d'ocupar la capçalera de l'Estat (encara que sigui per elecció popular com president de la República).\n*** moviment considerat herètic generat a partir dels ensenyaments i prèdiques de Jan Hus a la Praga de finals s. XIV i principis del XV. Hus fou condemnat per heretge i cremat a Konstanz el 1409, poc després esclatà la revolta dels seus seguidors a Bohèmia que es perllongà durant anys i prengué caràcter antigermànic. Es considera un precedent del luteranisme.\nEls gargots són de Anònim a 13:20 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\n29/2/2012. Res més adient que un dia que no es repetirà fins d'aquí 4 anys per recordar centenaris que potser passaran desapercebuts:\nCàrrega de Sanç de Navarra ,\nvitrall de la col·legiata de Roncesvalles/Orreaga\n1212: batalla de las Navas de Tolosa. Les tropes aliades comandades per Sanç de Navarra, el Fort, Pere el Catòlic d'Aragó i Alfons VII de Castella derroten els almohades i conjuren de forma definitiva qualsevol intent de refer una unitat política dels musulmans a la Península Ibèrica. Una commemoració que ara és políticament incorrecta.\nEls gargots són de Anònim a 23:58 Cap comentari: Enllaços a aquest missatge\n▼ de març 2012 (6)


122 entrevistes en el job day de Meliá Hotels a Calvià | Servei d'Ocupacio\nNova jornada de selecció organitzada per l’oficina sectorial d’Hoteleria i Turisme SOIB EHIB per a Meliá Hotels Internacional a Calvià amb una oferta de 121 llocs de treball per als perfils de cuina, bar, pisos i serveis tècnics. En concret, aquesta temporada turística la cadena hotelera necessita cobrir 30 llocs de treball de cuina, 33 de cambrer/a, 43 de pisos i 15 de serveis tècnics.\nEl job day ha tingut lloc a l’hotel Meliá Calviá Beach i les entrevistes les han fet de manera conjunta el personal tècnic del SOIB i de la cadena hotelera. En acabar aquest procés en el qual s’han entrevistat 122 candidats, serà l’empresa qui faci la selecció́ final. La contractació s’ha previst per al mes de maig.\nPer a aquest any, el servei SOIB Empreses i Meliá han organitzat un total de 4 job days a les Illes. El primer es va organitzar a Menorca i es van seleccionar 32 candidats. El mes de maig s’han programat dos més, un a Eivissa i l’altre en Cales de Mallorca. L’oferta total de llocs de treball tramitats per aquest grup hoteler amb la intermediació del SOIB serà de 216.


Nom: MAS ELS ARNAUS\nAdreça: Camí des del C. del Pas Nou; a 3,5 km cap a la riera\nLocalització: Sant Feliu Sasserra (Bages)\nNúm. Registre / Catàleg: 5643-I\nData publicació: 01/06/2011\nSegles: XV - XVIII // XIX -\nCasal rectangular amb diversos cossos adossats: a la dreta del mas i de manera avançada hi ha quadres, estables i la palissa que tanquen per un costat l'era del mas; a la seva esquerra, una gran galeria ocupa tota l'amplària del mas. La casa presenta tres plantes: la planta baixa amb tres úniques obertures (a manera d'espitllera) i un gran portal d'entrada, de mig punt i adovellat, de tradició renaixentista. El pis principal té totes les finestres adovellades i el superior , les golfes, tres petites finestres, sense adovellar.\nA la banda de migdia, la galeria s'assenta sobre antics estables amb volta, als quals s'hi accedia per dues grans arcades (avui tapiades). La galeria, amb sòlids pilars de pedra picada, ocupa els dos pisos restants. Al cantó de ponent hi ha l'accés a la capella. Casal rectangular amb diversos cossos adossats: a la dreta del mas i de manera avançada hi ha quadres, estables i la palissa que tanquen per un costat l'era del mas; a la seva esquerra, una gran galeria ocupa tota l'amplària del mas. La casa presenta tres plantes: la planta baixa amb tres úniques obertures (a manera d'espitllera) i un gran portal d'entrada, de mig punt i adovellat, de tradició renaixentista. El pis principal té totes les finestres adovellades i el superior , les golfes, tres petites finestres, sense adovellar.\nA la banda de migdia, la galeria s'assenta sobre antics estables...\nÉs un dels masos més antics i poderosos del terme de Sant Feliu. El seu origen és medieval i al llarg dels anys havia aconseguit fer-se amb diverses masoveries. Al segle XVIII i XIX tingué un cert esplendor arrel del conreu de la vinya. Després de la fil·loxera el mas anà perdent importància. L'annexe de la galeria és del segle XVIII (llinda de 1742 amb la següent inscripció: "Rosa Arnaus Viuda"). La capella actual data de 1816. Des de principis del segle XIX els propietaris van passar a residir al poble de Sant Feliu.


espaifotografic | Son autèntiques les fotos de la LLuna?\nPep Mínguez — Dimarts, 3 de novembre de 2009 @ 14:00\nAquest any en fa 40 des que l’home va trepitjar a la Lluna i encara hi ha gent que no s’ho acabat de creure. Podem sentir especul·lacions de tots tipus per argumentar que no hi hem arribat mai.\nUn dels temes clau en aquesta mena de teories, sempre ha estat la possible falsificació de les fotografies que s’hi varen fer.\nEl fet és que si les analitzem detingudament, sense fer el·lucubracions, ens trobarem en que els aparents defectes que tenen les fotografies i que han propiciat tot aquestes teories, lluny de ser falsificacions, són el que veritablement les fa encara més autèntiques.\nLa llum, com a fenomen físic no funciona de la mateixa manera a la Terra que a la Lluna. Les condicions son ben diferents i això és precisament el que se’ns mostra a les fotografies.\nA la web Visón Beta hi podrem trobar cinc d’aquestes raons de perquè aquestes fotografies ens han semblat falses durant anys i el perquè ha estat així. Així mateix a Bad astronomy trobarem rebatudes moltes d’aquestes qüestions al voltant de la teoria conspiratòria sobre l’arribada de l’home a la Lluna.\nD’aquestes teories que de tant en tant revifen, com els ovnis, les aparicions de verges o d’altres, sempre se’n fa ressò l’Iker, en aquell programa tant seriós de Cuarto Milenio i en aquest cas tampoc se li va escapar. Recordem de l’Iker aquella gran patinada del “astronauta fantasma” i aquí la disculpa, he, he.\nWarning: file_get_contents(https://graph.facebook.com/?ids=http://www.espaifotografic.cat/2009/11/perque-son-autentiques-les-fotos-de-la-lluna/): failed to open stream: no suitable wrapper could be found in /home/espaifo1/public_html/espaifotografic.cat/wp/wp-content/themes/espaifoto2011v23/functions.php on line 814\n← El IEFC a La Fàbrica\nConcurs Mensual EF Octubre ’09: ja tenim guanyador! →\nGreg Martin, entre fotografia i il·lustració\nCuriositats sobre la nostra percepció.\n15 comentaris a “Son autèntiques les fotos de la LLuna?”\ndimecres, 4 de novembre de 2009 a les 10:24\nSi fent l’exposició pel nen, sota una ombrel·la, la sorra de la platja ja surt cremada, amb un cel blau que fa que la llum reflectiva ajudi a il·luminar-lo i amb una ombrel·la que no és del tot opaca (imagino). Com quedaria la sorra si el nen fos de color negre? Com quedaria la sorra si el cel fos negre sense tenir la reflexió que tenim aquí a la terra donada per l’atmòsfera i el cel blau.\nCrec que l’exemple és prou entenedor, el problema són els prejudicis de la resposta. Però deixem la lluna en pau. Em va semblar interessant exposar aquesta “anomalia” del contrallum de les fotografies de la Lluna en un bloc dedicat a la fotografia. És una cosa que no entenc, però ningú m’ha donat cap resposta. Tanco el tema.\ndimecres, 4 de novembre de 2009 a les 10:37\nNo accepto la teva acusació sobre els prejudicis. Ets tu qui no escolta les respostes que t’han donat. En particular, en el teu suposat esquema de llums et continues oblidant d’un element fonamental que fa la funció de reflector. I com ja t’he dit, és prou gran com per ser considerat: més de 12.000Km de diàmetre.\nPer cert, jo diria que Elvis és mort.\ndimecres, 4 de novembre de 2009 a les 11:24\nEl tema es molt interessant, sobretot en l’aspecte fotografic i de il·luminació. A mi m’ha fet plantejar aspectes tècnics i m’he adonat que hi ha coses que no tinc clares. Aquesta conversa podria estar ben bé en una discussió al fòrum i em penso que en podríem aprendre…. si la discussió es fa ordenada i aspecte per aspecte analitzant les fotos\nI també esta molt bé questionar-s’ho tot, no admetre perquè sí el que ens diuen, que si van trepitjar la lluna, que si els macs no peten mai, etc Al final això porta a descobrir i aprendre i potser a construir realitats mes interessants, si mes no mes emocionants.\ndimecres, 4 de novembre de 2009 a les 13:29\nPotser si que podríem obrir un fil al fòrum i parlar d’aquest tema. Seria un lloc més adient i propici per a generar debat.\ndimecres, 4 de novembre de 2009 a les 22:41\nHi ha uns 380.000 Km d’aqui a la Lluna.\nSón molt pocs. Però és molt car.\nDesprés de la crisi del 73 la Nasa està en números vermells.


Su | Territori de masies\nA l’extrem meridional del terme hi ha el poble i la parròquia de Su (església dedicada a Santa Maria), amb 65 habitants el 1991. Centra els plans de Su, on es localitzen també conreus i granges. Prop de l’església de Santa Maria de Su hi ha un petit grup de cases que conserven elements decoratius gòtics i romànics; la casa Vendrell correspon a la dels antics castlans del lloc.\nAquest (escrit inicialment Suu) és esmentat ja l’any 1055, en què Dalmau i Elisava donaren un alou. Havia format part del domini dels vescomtes de Cardona, que en mantingueren l’alta jurisdicció dins la batllia de Cardona; en foren feudataris els Arnau de Joval i, vers l’any 1300, els Jorba; els castell i la quadra de Su, amb el quartó de Matamargó, passà a la segona meitat del segle XVII, als Dalmases i Ros, i, al segle XVIII, als jesuïtes de la Cova de Manresa.\nÉs una masia important la casa Fornells, amb la capella de Sant Francesc, i enlairada en un serrat, al N, hi ha l’antiga casa de Sant Diumenge amb la capella d’origen romànic, actualment sense culte. La festa major de Su se celebra el 15 d’agost, el 19 de gener Sant Antoni Abat.\nMés al N hi ha el grup de cases de l’Avellanosa, l’església de Sant Jaume de Riner, prop del terme de Llobera, i l’antic hostal de Galtanegra.\nEl 6 d’agost la Diada de Territori de Masies\nCom cada any des de ja en fa, el primer cap de setmana d’agost celebrem la Diada de Territori de Masies al Santuari del…


De fet, Santa Maria del Mar conserva evidències en el seu parament de com fou afectada pel terratrèmol i és un punt de d’observació clàssic, doncs, encara que un edifici no s'enruni (que a més s'enruna d'una manera determinada), les deformacions que deixa, les marques arqueosísmiques, són molt característiques. Aquestes es troben recollides en l'anomenada Taula de Classificació d’Efectes Arqueològics de Terratrèmols (Earthquake Archaeological Effects, EAEs).\nTaula de Classificació d’Efectes Arqueològics de Terratrèmols\nJo rumiava que si havia afectat a Barcelona, perquè no podia haver afectat a Terrassa i haver deixat evidències en els (pocs) edificis de la ciutat anteriors al s. XV que es conserven, com el conjunt monumental les Esglésies de Sant Pere.\nD'esquerra de dreta: Sant Pere, Sant Miquel i Santa Maria.\nNo és la meva àrea de coneixement però una tarda de dissabte que tenia un parell d'hores vagaroses vaig pensar que podria fer l'exercici d'arribar-m'hi d'intentar localitzar alguna estructura de deformació. Així doncs, taula EAEs i càmera en mà vaig resseguir el monument. Res sembla massa evident. A primer cop d'ull, un dels marcadors més clars, els desplaçament de dovelles, no el sé veure; així que totes les estructures de deformació que mostraré poden ser generades per causes no sísmiques, pel que cal ser molt cautelós a l’hora d’interpretar-les. En primer lloc caldria contrastar-les amb tècniques de geologia estructural per determinar les trajectòries de deformació i que aquestes siguin congruents entre si. A més, també s’haurien de confrontar amb dades arqueològiques, paleosísmiques, arquitectòniques, etc. per poder extreure conclusions fiables.\nEn tot cas, si algú s'ho prengués més seriosament i arribés conclusions positives penso que això afegiria un altre punt de valor científics i històric al monument i podria ser objecte de visites de geòleg, enginyers del terreny, etc.\nEtiquetes de comentaris: geologia urbana, riscos geològics


Sis hores per canviar una bombeta! – ARCA\nPublicat per Lluís Cuesta el 25 de setembre de 2011 25 de setembre de 2011\nI altres coses! Però anem pel principal. Calia fer un repàs de bombetes, de manera que l’equip format pel Miguel i el Josep Lluís han començat a provar circuits, per trobar que fallava el llum de matrícula de la Tuisa i un intermitent del Casas. El primer s’ha solucionat amb paper de vidre -era un fals contacte- i el segon, ah, el segon!, és un intermitent amb dues bombetes d’aquells especial que s’han de tractar com si fossin nens de bolquers. Com que el cargol no sortia, que si tornavís que si taladre… Finalment s’ha pogut desmuntar, però el suport del cargol de subjecció de plàstics i carcassa metàl·lica havia passat a millor vida, de manera que calia inventar un sistema nou. Entre el Miguel i el Josep Lluís han anat buscant cargols, femelles, regleta, silicona i, finalment, al cap de 3 hores -de rellotge- x 2 persones = 6 hores, s’ha acabat la comèdia. S’ha substituït una bombeta fosa de baioneta per una de nova.


Segons allò que estableix el Reial Decret 2612/1996 de 20 de desembre de 1996, quan es produeix un canvi de municipi de residència, ja no s'ha de portar la baixa del padró de l'antic municipi. Aquesta es farà d'ofici des de l'entitat local de destí.\nD'altra banda, el propi Reial Decret 2612/1996 preveu la possibilitat que en el cas que una persona canviï de municipi de residència i no notifiqui aquesta variació a l'ajuntament de destí, es pugui procedir a realitzar una "baixa d'ofici". Aquesta baixa pot efectuar-se a partir de la demanda d'un/a ciutadà/na o bé directament per l'administració.\nAixí, només es poden instar per part de la persona interessada les baixes per defunció, les baixes d'ofici o bé les baixes de persones estrangeres que traslladen el seu domicili a un país estranger.\nEn el cas que la persona sol·licitant estigui inscrita al mateix full del padró que la persona que suposadament ha de causar baixa, no caldrà aportar la documentació que justifica la titularitat de l'immoble.\nEn el cas que la persona sol·licitant no estigui inscrita al mateix full del padró que la persona que suposadament ha de causar baixa, caldrà aportar la documentació que justifica la titularitat de l'immoble.\n1. Adreceu-vos a l'OAC i presenteu el certificat de defunció.\n2. S'inscriurà la defunció en el Padró d'Habitants al moment.\n1. Adreceu-vos a l'OAC i presenteu una instància.\n2. Un cop resolt l'expedient es procedirà a donar de baixa en el Padró d'Habitants a la persona o persones inscrites i que ja no viuen en el nostre municipi.\nBaixes per defunció, immediat. Baixes d'ofici, 6 mesos.\n- Certificat de defunció expedit pel Registre Civil.\n- Document d'identitat de la persona que sol·licita la baixa d'ofici\n- Escriptura de propietat o contracte de lloguer de la persona que sol·licita la baixa d'ofici


Els perills d'una Llei de Transparència inútil\nAmparo Moreno a la comissió d'Afers Institucionals del Parlament (ACN)\nUna experta de la UAB adverteix al Parlament que cal una informació pública "comprensible" perquè la ciutadania pugui "controlar i avaluar" l'acció de govern\nper Joan Antoni Guerrero Redactor Parlament de Catalunya (Barcelona). 05 de juny de 2019 12:11\nLa directora del grup de recerca del Laboratori de Periodisme i Comunicació de la UAB, Amparo Moreno, ha donat un toc d’atenció aquest dimecres a la comissió d'Afers Institucionals del Parlament de Catalunya per les mancances que, segons el seu parer, fan difícil donar compliment a la Llei de transparència, accés a la informació pública i bon govern del 2014. El grup que dirigeix Moreno, reconegut per la Generalitat de Catalunya, es dedica a l’avaluació de webs dels ajuntaments i altres administracions públiques (diputacions i consells comarcals) per comprovar si la informació que s’hi aboca permet “fer un seguiment i control de l’acció de govern per part de la ciutadania”.\nMoreno ha subratllat que les possibilitats tecnològiques per publicar i tractar informació han avançat molt més que “la cultura política del que és la transparència”. En aquest sentit, l’experta ha assenyalat que la informació ha de ser accessible i comprensible per a una “ciutadania plural”, concepte que inclou tots els ciutadans independentment de la seva condició, posició social o gènere. Així doncs, quan es publica informació s’ha de ser conscient que “el destinatari no és l’administració sinó la ciutadania plural”, ha insistit Moreno.\nL’experta considera que no n’hi ha prou amb la llei i que aquesta no ha de ser el lloc on “ens podem refugiar”, sinó que la transformació ha de comptar també amb “un periodisme i informació pública comprensibles”. Actualment, ha afirmat Moreno, “coexisteix aquesta proposta de llei amb rutines d’un periodisme que cada vegada ha anat més cap al màrqueting polític, a vendre polítics, vendre mentides sobre els polítics”. Per Moreno, “no és suficient penjar papers i dades”.\nEn aquest sentit, l’experta ha recordat que el Parlament “té l’obligació de fer seguiment del compliment de la Llei” i ha apuntat que “és necessari que hi hagi un reglament”. L’objectiu ha de ser que la ciutadania “pugui fer seguiment i avaluar plans de govern i les polítiques públiques”. “Que la informació sigui comprensible a la ciutadania és una dimensió de la transparència que és imprescindible”, ha remarcat.\n“Si fem la informació transparent i la gent no l’entén acaba sent tan opaca com si no hi hagués informació”, ha afegit Moreno. Entre un dels aspectes on es detecta més manca de transparència és en el finançament públic dels mitjans de comunicació —que el grup de recerca ha estudiat—. Moreno ha incidit en la necessitat de fer accessibles aquests dades perquè la ciutadania sàpiga “on es destinen les subvencions públiques”. En cas contrari, ha lamentat, “es generen unes complicitats d’opacitat terribles”.


Al carrer per a defensar l'escola catalana - VilaWeb\nDissabte 14.06.2014 06:00\nAl carrer per a defensar l'escola catalana\nEl centre de Barcelona comença a tenyir-se de verd per a la manifestació de Som Escola, que comença a les 18.00\n'Per un país de tots, decidim escola catalana' és el lema de la manifestació que es fa aquesta tarda al centre de Barcelona. Comença a les 18.00 al passeig de Sant Joan, i els carrers de la vora ja s'han començat a tenyir de verd amb gent arribada amb la samarreta característica de la mobilització.\nPodeu consultar tots els detalls de la manifestació en aquesta guia.\nOrganitzada per la plataforma Som Escola, la manifestació vol respondre als atacs contra el model d'immersió lingüística com ara la sentència del TSJC i la LOMCE, la llei Wert. La protesta compta amb el suport d'organitzacions i sindicats d'arreu dels Països Catalans, com ara Escola Valenciana, l'Assemblea de Docents de les Illes i la Bressola.\nTuits sobre "#somescola14J OR #somescola"\nLa presidenta d'Òmnium, membre de Som Escola, Muriel Casals, explica en aquesta entrevista les raons per a manifestar-se: 'L'amenaça contra el català a l'escola és fortíssima: pren unes formes radicals a les Illes i al País Valencià; i al Principat, com que no poden fer-ho a través de lleis, ho fan judicialitzant l'escola.'\nEs preveu que la protesta serà multitudinària. Som Escola explicava dijous que ja hi havia un centenar d'autocars organitzats, i desenes de grups de percussió, companyies de teatre al carrer i colles geganteres han confirmat que hi assistiran. Precisament, els gegants i capgrossos hi tindran un paper ben notable. Hi haurà bestiari popular i gegantons d'escoles i l'organització ha fet una crida perquè tothom es creï el seu capgròs.\nVÍDEOS Som Escola, Escola Valenciana i l'Assemblea de Docents fan pinya per la mobilització del 14 de juny a Barcelona


Guimerà encara les eleccions amb el repte de millorar els serveis i equipaments del municipi\nL’actual alcalde, Salvador Balcells, opta a la reelecció amb Junts per Guimerà\nAmb 270 habitants, Guimerà és un dels pobles menys poblats de la comarca de l’Urgell. No obstant això, la seva població creix notablement durant els mesos d’estiu. És per aquest motiu que mantenir el poble amb bons serveis i equipaments és una prioritat per l’actual alcalde del municipi, Salvador Balcells, que torna a presentar-se als comicis amb la llista Junts per Guimerà.\nL’actual alcalde per CiU compta actualment amb els set regidors que formen l’Ajuntament de Guimerà. Aquest any, a les eleccions també hi concorre una candidatura d’Acord Municipal d’Esquerra Republicana, amb Jordi Marimon com a cap de llista.


Este mateix dimarts la ministra de Sanitat ha confirmat que hi ha activada una alerta en tota Espanya\ndimarts, 20 d’agost 2019 - 13:45h\nEl portaveu de la unitat d'infecciosos, José Miguel Cisneros, ha donat la notícia | Twitter\nUna anciana de 90 anys s'ha convertit en la primera víctima mortal del brot de listeriosi detectat en Andalusia, segons ha informat este dimarts el director de la unitat d'infecciosos de l'hospital Vírgen del Rocío portaveu de la Junta d'Andalusia, José Miguel Cisneros.\nSegons ha explicat en roda de premsa, la morta havia consumit carn entatxonada de la marca 'La mechá', origen del brot, i formava part del «grup de risc» de pacients afectats per la patologia, segons Cisneros.\nEl número total d'afectats per listeriosi en Andalusia ascendia a les 20.00 hores d'ahir, l'última dada oficial que s'ha conegut, a 114 malalts, 34 més que el dia anterior. D'estos malalts, 53 continuen hospitalitzats, 18 d'ells són embarassades i dos xiquets nounats.\nUn brot de listeriosi provoca 71 persones afectades i 46 ingressades en Andalusia\n"❗ Trobat pel carrer el presumpte assassí alacantí de la cirurgiana de Madrid" "IMATGES ESPECTACULARS: Impressionant rescat de 3 cotxes atrapat per la pluja a Castelló"


FSC assumeix la gestió dels tallers dels Punts d'Informació i Atenció a les Dones de l'Ajuntament de Barcelona - Fundación Salud y Comunidad\nFSC assumeix la gestió dels tallers dels Punts d'Informació i Atenció a les Dones de l'Ajuntament de Barcelona\nLa Fundació Salut i Comunitat (FSC) gestiona des del passat 2 de maig a Barcelona els tallers que formen part de la intervenció grupal en els Punts d’Informació i Atenció a les Dones (PIAD). El servei desenvoluparà almenys 60 tallers amb caràcter anual en els PIAD de la ciutat de Barcelona, a més de l’organització de les diferents activitats. La gestió realitzada per FSC es durà a terme amb una durada de 2 anys prorrogables.\nL’objectiu d’aquest contracte amb l’Ajuntament de Barcelona és realitzar el procés de selecció de les talleristes que conformaran la programació. També, la gestió dels tallers i el compliment de la programació establerta, així com d’altres activitats de sensibilització i formació que tindran lloc al voltant del 25 de novembre d’enguany, Dia Internacional de la No Violència Contra la Dona, i del 8 de març, Dia Internacional de la Dona, durant el proper any.\nPer la seva banda, FSC aporta l’experiència acumulada a partir de la gestió dels PIAD durant els anys 2012 a 2016, període durant el qual es va participar, juntament amb l’Ajuntament de Barcelona, del disseny i implementació de la intervenció grupal en tots els PIAD de la ciutat.\nA través de la gestió realitzada per la nostra entitat, cada PIAD realitzarà amb caràcter anual 6 tallers, corresponents a les temàtiques acordades per l’Administració: autoestima, autodefensa, dansa, risoteràpia, prevenció de la violència, així com a dona i esport. En tot moment es garantiran espais de participació de les dones en cada districte de la ciutat, mitjançant la posada en marxa de tallers en cada un d’ells, fent coincidir el final d’un taller amb l’inici del següent.\nCal assenyalar que els PIAD són serveis municipals de proximitat que ofereixen informació, atenció individual i grupal, així com assessorament en tots aquells temes d’interès per a les dones i també possibiliten l’accés a diferents recursos de la ciutat.\nL’organització de la intervenció grupal d’aquests serveis es divideix en dos blocs. D’una banda, grups de creixement personal i de suport per a dones, que es desenvolupen en cada PIAD amb caràcter trimestral i que són conduïts per la psicòloga i la tècnica de cada un d’ells i, d’altra banda, tallers anuals sobre dona i esport que es desenvolupen amb una durada anual, així com tallers trimestrals sobre diferents temàtiques: autoestima, risoteràpia, dansa, autodefensa i autocura.\nPel que fa a les persones destinatàries d’aquests serveis, es tracta de dones majors d’edat que visquin, treballin o estudiïn a Barcelona; així com a dones de 12 a 17 anys que visquin, treballin o estudiïn en aquesta ciutat. Independentment que estiguin o no empadronades a Barcelona i tinguin o no la seva situació regularitzada legalment.\nPer tal d’incorporar la participació activa de les dones del territori de cada PIAD i demanar informació sobre les seves necessitats i demandes, es proposaran diferents metodologies participatives: enquestes a entitats de dones del barri i d’altres espais públics; reunions amb els consells de dones i amb la tècnica de dones del districte, així com la realització de sessions informatives.\nA més, es proposa (comptant sempre amb el vistiplau de l’Ajuntament de Barcelona i la coordinadora dels PIAD i acordant més amb les tècniques de cada PIAD) realitzar enquestes per conèixer quines són les temàtiques i continguts que a les dones els agradaria treballar o suggeriments de tallers en els que els agradaria participar, almenys dos mesos abans de l’inici dels tallers. Les enquestes es realitzaran tant a les tècniques dels PIAD com a les dones usuàries d’aquests serveis.\nD’altra banda, des de la nostra entitat hem proposat millores pel que fa a la coordinació, seguiment i gestió del servei, és el cas de l’increment en el nombre d’hores d’algunes de les reunions, de l’augment del nombre de visites als tallers (s’amplien de 3 a 4 les reunions d’evolució), així com la generació de més espais de reunió i coordinació amb els/les professionals.\nPel que fa als principals reptes a curt i mig termini que es planteja amb aquesta gestió, volem destacar la implementació d’un servei per a la cura i la dinamització dels fills i filles de les dones participants dels tallers per millorar l’accessibilitat i, d’altra banda, la implementació de millores en els aspectes metodològics del procés d’avaluació i seguiment de la intervenció grupal.


Política Cookies - Cefel escola de teràpies alternatives\nPolítica CookiesEscola Cefel2018-07-17T09:51:18+00:00\n← Torna al Centre de privadesa\nÚltima actualització: divendres 23 de maig de 2018\nSobre les cookies en aquest lloc web:\nAquest lloc utilitza galetes per a funcionalitat i anàlisi, tal com es descriu en el nostre Avís sobre cookies i tecnologia similar.\nEl llocs web de Escola Cefel o https://www.escolacefel.com els serveis en línia, les aplicacions interactives, els missatges de correu electrònic i els anuncis publicitaris poden usar “cookies” i altres tecnologies, com etiquetes de píxel i balises web.\nAquestes tecnologies ens ajuden a comprendre millor el comportament dels usuaris, ens diuen quines parts dels nostres llocs web van visitar les persones i faciliten i mesuren l’efectivitat dels anuncis i les cerques a la web. Tractem la informació recopilada per les galetes i altres tecnologies com informació no personal. No obstant això, en la mesura que les lleis del Protocol d’Internet (IP) o identificadors similars es consideren informació personal segons les lleis locals, també tractem aquests identificadors com informació personal.\nDe la mateixa manera, en la mesura que la informació no personal es combini amb la informació personal, tractem la informació combinada com informació personal per als fins d’aquesta Política de privacitat.\nEls anuncis lliurats per la plataforma de publicitat de la Companyia poden aparèixer en Notícies de la Companyia i en qualsevol Agència del Grup. Si no desitja rebre anuncis orientats als seus interessos des de la plataforma de publicitat de la Companyia, pot optar per habilitar el Limit Ad Tracking, que optarà per que la seva ID d’empresa no rebi aquests anuncis, independentment del dispositiu que utilitzeu.\nSi habilita Limitar seguiment d’anuncis al seu dispositiu mòbil, les aplicacions de tercers no poden usar l’identificador de publicitat, un identificador de dispositiu no personal, per servir anuncis orientats. Encara pot veure anuncis a la botiga d’aplicacions o notícies segons el context, com la seva consulta de cerca o el canal que està llegint. En aplicacions de tercers, és possible que vegi anuncis basats en una altra informació.\nLa companyia i els nostres socis també fan servir galetes i altres tecnologies per recordar informació personal quan vostè fes servir el nostre lloc web, serveis en línia i aplicacions. El nostre objectiu en aquests casos és fer que la seva experiència amb l’empresa sigui més convenient i personal.\nPer exemple, conèixer el seu nom ens permet donar-li la benvinguda la propera vegada que visiti la web en línia de la Companyia. Conèixer el seu país i idioma, i si vostè és un educador, la seva escola, ens ajuda a proporcionar una experiència de compra personalitzada i més útil. Saber que algú que utilitza el seu ordinador o dispositiu ha comprat un determinat producte o usat un servei en particular ens ajuda a fer que les nostres comunicacions publicitàries i de correu electrònic siguin més rellevants per als seus interessos. I conèixer la seva informació de contacte,\nSi voleu desactivar les galetes i utilitzeu el navegador web Safari, aneu a Preferències de Safari i després al panell de privacitat per administrar les seves preferències. En el dispositiu mòbil de la seva empresa, aneu a Configuració, després a Safari, desplaceu-vos a la secció Privadesa i seguretat i toc “Bloqueja cookies” per administrar les seves preferències. Per a altres navegadors, verifiqui amb el seu proveïdor per esbrinar com desactivar les cookies. Recordeu que certes característiques del lloc web de la Companyia no estaran disponibles una vegada que les galetes estiguin des habilitades.\nCom passa amb la majoria dels serveis d’Internet, recopilem certa informació automàticament i la emmagatzemem en arxius de registre. Aquesta informació inclou adreces de Protocol d’Internet (IP), tipus i idioma de navegador, proveïdor de serveis d’Internet (ISP), llocs web i aplicacions de referència i sortida, sistema operatiu, segell de data i hora i dades de seqüència de clics .\nUtilitzem aquesta informació per comprendre i analitzar tendències, administrar el lloc, conèixer el comportament dels usuaris en el lloc, millorar els nostres productes i serveis i recopilar informació demogràfica sobre la nostra base d’usuaris en general. La companyia pot usar aquesta informació en els nostres serveis de màrqueting i publicitat.\nEn alguns dels nostres missatges de correu electrònic, utilitzem una “URL de clic” vinculada al contingut en el lloc web de la Companyia. Quan els clients fan clic en una d’aquestes URL, passen a través d’un servidor web per separat abans d’arribar a la pàgina de destinació en el nostre lloc web.\nFem un seguiment d’aquestes dades de clic per ajudar-nos a determinar l’interès en temes particulars i mesurar l’efectivitat de les comunicacions amb els nostres clients. Si prefereix no ser rastrejat d’aquesta manera, no ha de fer clic als enllaços de text o gràfics en els missatges de correu electrònic.\nLes etiquetes de píxel ens permeten enviar missatges de correu electrònic en un format que els clients poden llegir, i ens diuen si el correu s’ha obert.\nPodem utilitzar aquesta informació per reduir o eliminar els missatges enviats als clients.


Se sent la primavera | INS Can Planas\nSe sent la primavera\nNo és ben bé així, però l’ametller s’ha cobert de blanc i rosa, els altres arbres del pati fan força per despuntar les seves gemmes i els pardals parlen entre ells a totes hores.\nLa primavera astronòmica no arribarà fins al dijous 20 de març, a les 17h 57m. De moment estem a l’hivern.\nL’inici de les estacions ve donat, per conveni, per aquells instants en què la Terra es troba en unes determinades posicions en la seva òrbita al voltant del Sol. En el cas de la primavera, aquesta posició és aquella en què el centre del Sol, vist des de la Terra, creua l’equador celeste en el seu moviment aparent cap al nord. Quan això succeeix, la durada del dia i la nit pràcticament coincideixen, i per això, a aquesta circumstància se l’anomena també equinocci de primavera. En aquest instant a l’hemisferi sud s’inicia la tardor.\nLes gavines ens visiten molts dies després de l’hora d’esbarjo. Les restes d’entrepans contribueixen a la seva alimentació.\nL’equinocci de primavera pot donar-se, com a màxim, en tres dates diferents al llarg del segle XXI, podent iniciar-se en els dies 19 al 21 de març, sent el seu inici més matiner el de l’any 2096 i l’inici més tardà el de 2003. Les variacions d’un any a un altre són degudes a la manera com encaixa la seqüència d’anys segons el calendari (uns de traspàs, altres no) amb la durada de cada òrbita de la Terra al voltant del Sol (durada coneguda com a any tròpic).\nAquesta és l’època de l’any en què la longitud del dia s’allarga més ràpidament. A les latituds de la península, el Sol surt pels matins abans que el dia anterior ia la tarda es posa després. Com a conseqüència de l’inici de la primavera el temps en que el Sol està per sobre de l’horitzó augmenta gairebé tres minuts cada dia.\nAquestes son les branques de l’albercoquer. Aviat s’ompliran de flors.\nL’ametller (Prunus dulcis o Amygdalus communis) és un arbre de fulla caducifòlia. Pertany a la família de les rosàcies, que és una de les més evolucionades i nombrosa en espècies.\nLa seva flor solitària o en grups de 2 o 4, és pentámera amb cinc sèpals, cinc pètals amb colors variables entre blanc i rosat depenent de les espècies d’uns 3 a 5 cm de diàmetre.\nHa passat una setmana i hi han més flors i més ocells.


MÉS per Menorca demana al Govern que inclogui la tarifa màxima en les negociacions del REB\nMÉS per Menorca demana al Govern que inclogui la tarifa màxima en el REB que està negociant amb el Govern espanyol de Pedro Sánchez.\nLa formació menorquinista considera que incloure dins aquesta llei la tarifa màxima és «l’única manera de garantir preus assequibles de forma estable». Han volgut recordar que «sempre» han estat a favor de la tarifa màxima i que, per això, la varen defensar des del començament de la legislatura. A més, han anunciat que donaran suport al Govern i l’animaran a fer ferina en aquesta direcció.\nA més, destaquen que ha estat una proposta aprovada fins a dues vegades al Parlament, i que és una iniciativa que continua viva -pendent de ser debatuda al Congrés dels Diputats.


Un altre gir de l’oratge a València hui - Levante-EMV\nUn altre gir de l’oratge a València hui\nEn les últimes hores s’han generalitzat les pluges intenses i fins i tot han caigut quantitats importants de graníssol\nValència | 23·11·21 | 17:18\nLa previsió de l’oratge per a hui a València anuncia menys pluja però més fred, segons l’Aemet. J. M. López\nDesprés d’una nit agitada en la qual no ha parat de ploure i fins i tot de pedregar en molts punts de la Comunitat Valenciana, l’oratge donarà hui una xicoteta treva, segons la previsió de l’Agència Estatal de Meteorologia (Aemet). No obstant això, a mesura que es retiren els núvols i s’aclarisca el cel, hi entrarà un altre convidat: el fred. Les baixes temperatures ja s’han deixat sentir a primera hora de hui en molts punts com València ciutat, on aquest matí ni tan sols s’ha arribat als 10 graus de màxima.\nAquesta passada matinada, les aiguarrades han caigut sense parar en quasi tota la província de València. En alguns punts com Carlet, a la Ribera Alta, s’han recollit més de 127 litres per metre quadrat en les últimes 24 hores, mentre que en uns altres, com Alacant o Elx, s’ha registrat una intensíssima granissolada que ha deixat els carrers coberts de pedres de gel.\n— Luis (@SOYHERCULANO) 23 de noviembre de 2021\nL’aire fred ja ha començat a entrar a la província de València i, a mesura que avance, la cota de neu s’anirà desplomant fins als 800 i 1.000 metres a València i Castelló, mentre que a la província d’Alacant quedarà una mica més alta.\nFins a les 12.00 del migdia es mantindrà activa l’alerta groga per fortes pluges i tempestes en el litoral nord de València, encara que l’Agència Estatal de Meteorologia creu que no tornarà a ploure una vegada passats els primers moments del dia.\nL’oratge a València hui dimarts, 23 de novembre\nLa previsió meteorològica per a hui, elaborada per l’Aemet, anuncia cels “nuvolosos o coberts que tendiran a intervals nuvolosos” a mesura que avancen les hores. S’esperen “precipitacions generalitzades durant la primera meitat del dia, que poden ser localment fortes, persistents i amb tempestes ocasionals, sobretot en el litoral nord” de la província. Les temperatures aniran “en descens”.\nL’oratge estarà marcat hui, a València ciutat, per la pluja en un primer moment, i, després, pel cel ras i el sol, que ja dominarà tota la jornada. Encara així, romandrà l’amenaça que torne a haver-hi precipitacions durant la vesprada, malgrat que l’Agència Estatal de Meteorologia considera que l’aigua no tornarà almenys fins passada la mitjanit.\nL’oratge a València ciutat hui, segons la previsió de l’Aemet.


MGIS, més que coneixements - Diari de Girona\nMGIS, més que coneixements\nMontjuïc Girona International School promou la cultura de l'esforç i ofereix una atenció individualitzada i exclusiva\nddg. girona 23.02.2021 | 23:45\nEls alumnes tenen un paper protagonista en el seu propi aprenentatge. mgis\nEls alumnes tenen un paper protagonista en el seu propi aprenentatge.\nMontjuïc Girona International School, inaugurada el 9 de desembre de 1981, proposa un concepte propi d'ensenyament per a alumnes d'infantil a batxillerat. Som una escola moderna, amb les portes obertes a Europa i al món; amb valors i principis basats en la convivència, saber escoltar i entendre diferents punts de vista. Seguint un programa quatrilingüe (català, castellà, anglès i francès), l'escola dona a l'alumnat les eines i recursos necessaris, tant en formació acadèmica com en educació emocional, perquè pugui afrontar el seu futur amb garanties d'èxit. MGIS promou la cultura de l'esforç i ofereix una atenció individualitzada i exclusiva, tant per a l'alumnat com per als pares. L'equip docent treballa per convertir els alumnes en éssers humans competents. La diversitat cultural dels nostres alumnes i professors aporta a la nostra escola una mentalitat oberta i intercultural. També els guiem perquè siguin pensadors, reflexius i solidaris entre altres qualitats, i així poder afrontar un món canviant i competitiu.\nEl nostre programa per a alumnes nouvinguts ajuda els estudiants a integrar-se a l'escola i obtenir els millors resultats acadèmics, tenint en compte les seves característiques i necessitats.\nEl croat Mario Hezonja jugarà al Panathinaikos fins a final de curs.\nL'Atlètic trasllada la seva crisi a Europa.\nMantenim un contacte freqüent amb els millors especialistes per fer un seguiment exhaustiu dels nostres alumnes i donar-los la millor qualitat educativa.\nBusquem l'excel·lència en els nostres alumnes perquè siguin persones amb qualitat humana, capaces d'aportar actes positius a la societat del segle XXI. Les noves tecnologies són significatives i s'usen com una eina habitual a l'aula. Els alumnes tenen un paper protagonista en el seu propi aprenentatge i els professors són els encarregats de guiar-los al llarg d'aquest procés. Tot això afavoreix que l'alumne sempre vulgui saber més i es converteixi en una persona robusta, sàvia i capaç de resistir les dificultats del dia a dia.


Carles Riba i Bracons - Uniopèdia, el mapa conceptual\n155 les relacions: Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona, Alemanya, Alfred de Vigny, Antígona (Sòfocles), Aristòtil, Arxiu Nacional de Catalunya, Ausiàs March, Álvaro Cunqueiro Mora, Èsquil, Barcelona, Benvenuto Cellini, Biblioteca Literària, Buenos Aires, Carles Riba i Bracons, Catalanisme, Catalunya, Càntic dels Càntics, Cebrià Montserrat i Roig, Cementiri de Sarrià, Clementina Arderiu i Voltas, Col·lecció Fundació Bernat Metge (Literatura grega), Col·lecció Fundació Bernat Metge (Literatura llatina), Corneli Nepot, Dante Alighieri, Dècada del 1920, Dècim Magne Ausoni, Diccionari General de la Llengua Catalana, Dionisio Ridruejo, Edgar Allan Poe, Editorial Catalana, Electra, Enric Cluselles, Enric Cristòfor Ricart i Nin, Ernst Theodor Amadeus Hoffmann, Escola de Bibliotecàries, Escriptor, Esperanto, Eudald Solà i Farrés, Eugeni d'Ors i Rovira, Eurípides, Fermín Bouza-Brey, França, Francesco Petrarca, Franz Kafka, Friedrich Hölderlin, Fundació Bíblica Catalana, Fundació Bernat Metge, Gabriel Ferrater i Soler, Gallec, Generalitat de Catalunya, ..., Germans Grimm, Gottfried Keller, Grècia, Homer, Institució de les Lletres Catalanes, Institut d'Estudis Catalans, Itàlia, Jacob Grimm, Jean Cocteau, Joan Estelrich i Artigues, Joan Maluquer de Motes i Nicolau, Joan Triadú i Font, Jocs Florals, Jocs Florals Internacionals, Josep Carner i Puig-Oriol, Josep Maria Millàs-Raurell, Josep Maria Subirachs i Sitjar, Josep Obiols i Palau, Joseph Bédier, Konstandinos Petru Kavafis, La Publicitat, La Revista, La Veu de Catalunya, Les elegies de Bierville, Literatura gallega, Llibre de Rut, Lluís Camós i Cabruja, Mancomunitat de Catalunya, Manuel Riu i Riu, Martí de Riquer i Morera, Montpeller, Munic, Noucentisme, O Incio, Odissea, Plaute, Plutarc de Queronea, Poeta, Pompeu Fabra i Poch, Premi Concepció Rabell, Projecte Gutenberg, Rainer Maria Rilke, Renaixement, Roissy-en-Brie, Salamanca, Salvador Espriu i Castelló, Samos, Santiago de Compostel·la, Sòcrates, Sòfocles, Segòvia, Segona República Espanyola, Serra d'Or, Tortosa, Traducció lingüística, Un tros de paper, Universitat de Barcelona, Virgili, Xenofont, 12 de juliol, 1893, 1909, 1911, 1912, 1914, 1915, 1916, 1917, 1918, 1919, 1920, 1921, 1922, 1923, 1924, 1925, 1926, 1927, 1928, 1929, 1930, 1931, 1932, 1933, 1934, 1937, 1939, 1943, 1946, 1947, 1948, 1951, 1952, 1953, 1957, 1959, 1962, 1964, 1965, 1977, 1980, 1984, 1988, 1990, 23 de setembre.\tAmpliar l'índex (105 més) » « Shrink índex\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Acadèmia de Bones Lletres de Barcelona · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Alemanya · Veure més »\nAlfred Victor de Vigny (Loches, 27 de març de 1797 - París, 17 de setembre de 1863) fou un poeta, novel·lista i dramaturg francès.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Alfred de Vigny · Veure més »\n''Antígona davant el cadàver de Polinices'' (Nikiforos Lytras, 1865) Antígona (grec: Ἀντιγόνη) és una tragèdia del dramaturg atenès Sòfocles, escrita, segons els estudiosos, cap al 442 aC.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Antígona (Sòfocles) · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Aristòtil · Veure més »\nL'Arxiu Nacional de Catalunya (ANC), ubicat a Sant Cugat del Vallès, és la institució cabdal del país que s'encarrega d'aplegar, conservar i difondre el patrimoni documental de Catalunya.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Arxiu Nacional de Catalunya · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Ausiàs March · Veure més »\nÁlvaro Cunqueiro Mora (Mondoñedo, 22 de desembre de 1911 — Vigo, 28 de febrer de 1981) va ser un novel·lista, poeta, dramaturg, periodista i gastrònom gallec.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Álvaro Cunqueiro Mora · Veure més »\nÈsquil Èsquil (en grec antic: 'Aiskhúlos'; Eleusis, 525 aC - Gela, 456 aC) fou un dramaturg grec.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Èsquil · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Barcelona · Veure més »\nBenvenuto Cellini (3 de novembre del 1500 – 13 de febrer del 1571) va ser un orfebre, pintor, escultor, soldat i músic italià del Renaixement.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Benvenuto Cellini · Veure més »\nPortada del volum primer de ''l'Odissea'', d'Homer, trad. de Carles Riba, publicat a la '''Biblioteca Literària''' La Biblioteca Literària és una col·lecció de llibres publicats per l'Editorial Catalana entre el 1918 i el 1924, que comprèn traduccions al català d'obres clàssiques i de narrativa estrangera de l'època.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Biblioteca Literària · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Buenos Aires · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Carles Riba i Bracons · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Catalanisme · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Catalunya · Veure més »\nIl·lustració del primer vers, del segle XV El Càntic dels càntics (en hebreu, שִׁיר הַשִּׁירִים, Shir Hashirim), conegut també com el Càntic de Salomó o el Càntic dels càntics de Salomó, és un llibre de poemes d'amor que forma part de la Bíblia i del Tanakh.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Càntic dels Càntics · Veure més »\nCebrià Montserrat i Roig\nCebrià Montserrat i Roig (Olesa de Montserrat, 1886 - Barcelona, 1962) fou un eclesiàstic i humanista català.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Cebrià Montserrat i Roig · Veure més »\nEl Cementiri de Sarrià és l'antic cementiri del municipi de Sarrià (Barcelonès), avui barri de Barcelona.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Cementiri de Sarrià · Veure més »\nClementina Arderiu i Voltas\nClementina Arderiu i Voltas (Barcelona, 6 de juliol de 1889 - 17 de febrer de 1976) va ser una poeta catalana.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Clementina Arderiu i Voltas · Veure més »\nCol·lecció Fundació Bernat Metge (Literatura grega)\nLa Col·lecció Fundació Bernat Metge és una col·lecció de llibres promoguda per la Fundació Bernat Metge, fruit de l'impuls i mecenatge de Francesc Cambó, que en fou l'artífex i promotor inicial.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Col·lecció Fundació Bernat Metge (Literatura grega) · Veure més »\nCol·lecció Fundació Bernat Metge (Literatura llatina)\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Col·lecció Fundació Bernat Metge (Literatura llatina) · Veure més »\nCorneli Nepos o Corneli Nepot (praenomen desconegut) va néixer aproximadament l'any 100 aC a la ciutat de Ticinum, dins la Gàl·lia Cisalpina.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Corneli Nepot · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Dante Alighieri · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Dècada del 1920 · Veure més »\nDècim Magne Ausoni\nDècim Magne Ausoni (Decimus Magnus Ausonius) fou un poeta llatí i mestre en retòrica nascut a Bordeus vers el 310.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Dècim Magne Ausoni · Veure més »\nCoberta de l'edició de 1932 del Diccionari General de la Llengua Catalana El Diccionari General de la Llengua Catalana (DGLC) de Pompeu Fabra és un diccionari català, publicat per primera vegada en fascicles l'any 1931 i com a volum únic l'any 1932.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Diccionari General de la Llengua Catalana · Veure més »\nDionisio Ridruejo (El Burgo de Osma, Sòria, 12 d'octubre de 1912 - Madrid, 29 de juny de 1975) fou un escriptor i polític espanyol, pertanyent a la Generació del 36 o Primera generació poètica de postguerra.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Dionisio Ridruejo · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Edgar Allan Poe · Veure més »\nLEditorial Catalana fou una empresa editora fundada a Barcelona l'any 1917, sota el patrocini de la Lliga Regionalista, per iniciativa d’Enric Prat de la Riba, amb Francesc Cambó al capdavant del consell d’administració, la gerència dels germans Josep i Pau Pugés i, fins al 1921, la direcció literària de Josep Carner.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Editorial Catalana · Veure més »\nA la mitologia grega, Electra (en grec antic Ἠλέκτρα), era, segons la narració homèrica, una heroïna, filla d'Agamèmnon i Clitemnestra.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Electra · Veure més »\nEnric Cluselles i Albertí (Barcelona, 23 d'agost de 1914 – 17 de juliol de 2014).\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Enric Cluselles · Veure més »\nEnric Cristòfor Ricart i Nin\nEnric Cristòfor Ricart i Nin (Vilanova i la Geltrú, 1 de novembre de 1893 - 11 de març de 1960) va ésser un gravador i pintor català.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Enric Cristòfor Ricart i Nin · Veure més »\nErnst Theodor Amadeus Hoffmann (Königsberg, 24 de gener del 1776 - 25 de juny del 1822) fou un escriptor i compositor alemany que va influir en el moviment romàntic de la literatura alemanya.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Ernst Theodor Amadeus Hoffmann · Veure més »\nLa planta baixa de la Biblioteca de Catalunya, seu de l'Escola de Bibliotecàries de 1937 a 1991; s'hi entrava per la porta de sota l'escalinata. L'Escola Superior de Bibliotecàries va ser una institució d'ensenyament superior, creada el 1915 per a la formació del personal bibliotecari.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Escola de Bibliotecàries · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Escriptor · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Esperanto · Veure més »\nEudald Solà i Farrés\nEudald Solà i Farrés (Ripoll, Ripollès, 3 de setembre de 1946 – Barcelona, Barcelonès, 3 de febrer de 2001), conegut també pel seu psèudònim Alexis E. Solà o Alexis Eudald Solà, fou un lingüista i neohel·lenista català.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Eudald Solà i Farrés · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Eugeni d'Ors i Rovira · Veure més »\n'''Eurípides''' amb els títols de les seves obres, al Museu del Louvre Eurípides (en grec antic: Εὐριπίδης, Euripides; Salamina, 485-406 aC) fou un dels tres grans poetes tràgics grecs antics, juntament amb Èsquil i Sòfocles.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Eurípides · Veure més »\nFermín Bouza-Brey (Ponteareas 1901 - Santiago de Compostel·la 1973) fou un historiador, etnògraf i escriptor gallec.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Fermín Bouza-Brey · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і França · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Francesco Petrarca · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Franz Kafka · Veure més »\nFriedrich Hölderlin (pronunciació alemanya del cognom; Lauffen am Neckar, ducat de Württemberg, 20 de març de 1770 - Tübingen, Regne de Württemberg, 7 de juny de 1843) va ser un poeta alemany a cavall dels segles XVIII i XIX, raó per la qual de vegades hom el troba erròniament classificat, en les taxonomies literàries, com a poeta del romanticisme.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Friedrich Hölderlin · Veure més »\nFundació Bíblica Catalana\nLa Fundació Bíblica Catalana és una institució dedicada a la publicació en català de llibres bíblics.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Fundació Bíblica Catalana · Veure més »\nLa Fundació Bernat Metge és una institució fundada el 1922 sota el patrocini de l'editorial Alpha de Francesc Cambó, i que avui forma part de l'Institut Cambó i té com a finalitat no sols el foment de l'estudi dels clàssics grecs i llatins als Països Catalans, sinó també la de crear al llarg dels temps generacions d'humanistes.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Fundació Bernat Metge · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Gabriel Ferrater i Soler · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Gallec · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Generalitat de Catalunya · Veure més »\nEls germans Grimm foren Jacob Ludwig Karl Grimm (1785-1863) i '''Wilhelm Karl Grimm''' (1786-1859), dos germans nascuts a Hanau (Hessen-Kassel), catedràtics en l'especialitat de filologia germànica.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Germans Grimm · Veure més »\nGottfried Keller (Zuric, 19 de juliol de 1819 – Zuric, 15 de juliol de 1890) va ser un escriptor suís, conegut fonamentalment per la seua novel·la Enric el verd (en alemany: Der grüne Heinrich).\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Gottfried Keller · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Grècia · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Homer · Veure més »\nLa Institució de les Lletres Catalanes és una entitat de la Generalitat de Catalunya fundada l'any 1937 que aplegava durant la guerra civil els intel·lectuals catalans fidels a la República.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Institució de les Lletres Catalanes · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Institut d'Estudis Catalans · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Itàlia · Veure més »\nJacob Ludwig Karl Grimm (4 de gener de 1785 a Hanau, Hessen - 20 de setembre de 1863, Berlín) fou un lingüista, lexicògraf i historiador de la mitologia germànica.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Jacob Grimm · Veure més »\nJean Cocteau (Maisons-Laffitte, 5 de juliol de 1889 - Milly-la-Forêt, 11 d'octubre de 1963) fou un poeta francès, i artista de múltiples altres talents, destacant com a artista gràfic, dramaturg i cineasta.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Jean Cocteau · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Joan Estelrich i Artigues · Veure més »\nJoan Maluquer de Motes i Nicolau\nJoan Maluquer de Motes i Nicolau (Barcelona, 1915 – 1988) va ser un arqueòleg català, especialista en prehistòria i protohistòria.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Joan Maluquer de Motes i Nicolau · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Joan Triadú i Font · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Jocs Florals · Veure més »\nEls Jocs Florals Internacionals van ser un concurs literari en esperanto, basats en el model dels Jocs Florals de Barcelona.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Jocs Florals Internacionals · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Josep Carner i Puig-Oriol · Veure més »\nJosep Maria Millàs-Raurell (Barcelona 1896 - 1971) va ser un escriptor, traductor i dramaturg català.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Josep Maria Millàs-Raurell · Veure més »\nJosep Maria Subirachs i Sitjar (Barcelona, 11 de març de 1927 - ibídem, 7 d'abril de 2014) fou un escultor, pintor, gravador, escenògraf i crític d'art català.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Josep Maria Subirachs i Sitjar · Veure més »\nJosep Obiols i Palau\nJosep Obiols i Palau (Sarrià, Barcelona, 1894 - Barcelona, 1967) va ésser un pintor, dibuixant i gravador considerat "l'artista més representatiu de la cultura noucentista".\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Josep Obiols i Palau · Veure més »\nCharles Marie Joseph Bédier (París, 28 de gener de 1864 - Le Grand-Serre, Drôme, 29 d'agost de 1938) fou un romanista francès, especialista en critica textual i literatura medieval.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Joseph Bédier · Veure més »\nKonstandinos Petru Kavafis\nKonstandinos Petru Kavafis (en grec, Κωνσταντίνος Πέτρου Καβάφης, transliterat també com a Cavafis, Cavafy o Kavaphes, nascut i mort a Alexandria, Egipte, 29 d'abril de 1863 - 29 d'abril de 1933) va ser un poeta en llengua grega, una de les figures literàries més importants del segle XX i un dels majors exponents del renaixement de la llengua grega moderna.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Konstandinos Petru Kavafis · Veure més »\nLa Publicitat va ser un diari en català, publicat a Barcelona de l'1 d'octubre de 1922 al 23 de gener de 1939.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і La Publicitat · Veure més »\nLa Revista va ser una publicació, bàsicament de caràcter literari, editada a Barcelona entre els anys 1915 i 1936, i dirigida per Josep Maria López-Picó.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і La Revista · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і La Veu de Catalunya · Veure més »\nLes elegies de Bierville\nElegies de Bierville és l'obra més destacada del poeta Carles Riba, és una de les grans obres de la primera postguerra catalana.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Les elegies de Bierville · Veure més »\nLiteratura gallega és la literatura feta en gallec a Galícia o a l'antic Regne de Galícia.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Literatura gallega · Veure més »\nLlibre de Rut\nEl llibre de Rut és un dels llibres de l'Antic Testament, anomenat així per l'heroïna Rut, admesa com a jueva exemplar per la pietat mostrada amb la seva sogra.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Llibre de Rut · Veure més »\nLluís Camós i Cabruja\nLluís Camós i Cabruja (Palamós, Província de Girona, 1892 - Barcelona, 1952) fou un historiador i compositor.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Lluís Camós i Cabruja · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Mancomunitat de Catalunya · Veure més »\nManuel Riu i Riu (Manresa, Bages, 25 de març de 1929 - Sant Llorenç de Morunys, 2 de gener de 2011) fou un historiador medievalista i arqueòleg català.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Manuel Riu i Riu · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Martí de Riquer i Morera · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Montpeller · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Munic · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Noucentisme · Veure més »\nO Incio és un municipi de la província de Lugo a Galícia.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і O Incio · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Odissea · Veure més »\nPlaute (en llatí, Titus Maccius Plautus) fou un autor còmic llatí nascut cap a 251 aC a Sarsina, en l'antiga Úmbria, i mort el 184 aC.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Plaute · Veure més »\nPlutarc Luci Mestri Plutarc (en grec: Πλούταρχος; c. 46 - c. 120) va ser un historiador i assagista grec que va viure en temps de la Grècia romana.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Plutarc de Queronea · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Poeta · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Pompeu Fabra i Poch · Veure més »\nPremi Concepció Rabell\nEl premi Concepció Rabell es va atorgar per primera vegada el 1920 i s'atorgava en categoria musical i en categoria literària.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Premi Concepció Rabell · Veure més »\nProjecte Gutenberg El Projecte Gutenberg (PG) és un esforç voluntari per digitalitzar i arxivar obres culturals, per motivar la creació i distribució de llibres electrònics (e-Book).\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Projecte Gutenberg · Veure més »\nRainer Maria Rilke (Praga, Imperi austrohongarès, 4 de desembre de 1875 - Valmont, Suïssa, 29 de desembre de 1926) és un reconegut poeta austríac en llengua alemanya del segle XX.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Rainer Maria Rilke · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Renaixement · Veure més »\nRoissy-en-Brie és un municipi francès, situat al departament de Sena i Marne i a la regió d'Illa de França.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Roissy-en-Brie · Veure més »\nSalamanca és una ciutat espanyola, capital de la província homònima.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Salamanca · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Salvador Espriu i Castelló · Veure més »\nSamos (grec Σάμος; turc Sisam) és una illa de Grècia, situada al Mar Egeu.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Samos · Veure més »\nSantiago de Compostel·la (en gallec: Santiago de Compostela), coneguda també històricament com a Sant Jaume de Galícia, és un municipi i una ciutat de la província de la Corunya, capital de Galícia i de la comarca de Santiago.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Santiago de Compostel·la · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Sòcrates · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Sòfocles · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Segòvia · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Segona República Espanyola · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Serra d'Or · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Tortosa · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Traducció lingüística · Veure més »\nUn tros de paper fou una publicació periòdica satírica en català dirigida per Albert Llanas, que es publicà des del 16 d'abril de 1865 al 16 de setembre de 1866.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Un tros de paper · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Universitat de Barcelona · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Virgili · Veure més »\nXenofont (en grec Ξενοφῶν, 428 aC - entre 355 i 350 aC) fou un escriptor, historiador i militar grec, cèlebre pels seus escrits sobre la cultura i la història gregues.\nNou!!: Carles Riba i Bracons і Xenofont · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 12 de juliol · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1893 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1909 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1911 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1912 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1914 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1915 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1916 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1917 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1918 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1919 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1920 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1921 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1922 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1923 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1924 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1925 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1926 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1927 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1928 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1929 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1930 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1931 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1932 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1933 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1934 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1937 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1939 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1943 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1946 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1947 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1948 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1951 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1952 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1953 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1957 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1959 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1962 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1964 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1965 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1977 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1980 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1984 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1988 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 1990 · Veure més »\nNou!!: Carles Riba i Bracons і 23 de setembre · Veure més »\nCarles Riba, Carles Riba Bracons.