Hotel Sonnenhang Kempten Alemanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMariaberger Str. 78-80, Mariaberger, Kempten, Alemanya - Veure al mapa\nBarri Mariaberger Kempten Centre\nMés informació sobre Hotel Sonnenhang\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Kempten, no busqui més enllà de Hotel Sonnenhang. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. No és menys excepcional el fàcil accés que té l'hotel a les incontables atraccions i llocs d'interès de la ciutat com Waldegg-Wiggensbach, Golfclub.\nEl Hotel Sonnenhang, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de express check-in/check-out, instal·lacions per a reunions i banquets , premsa, visites turístiques, màquina venedora.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara calefacció, escriptori, telèfon, aparell de televisió LCD/pantalla de plasma, TV satèl•lit/cable per satisfer els clients més exigents. Tant si és un entusiasta del fitness o simplement busca relaxar-se després d'un dia dur, estarà entretingut per les instal.lacions de primera classe com esquí, jardí. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Kempten, el Hotel Sonnenhang és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nRpbert, Estats Units


Diables | Escola bressol Fàbregas | Pàgina 2\nPRIMAVERA AL FEBRER?\n02/28/2019 / Escola Bressol Fàbregas\t/ Deixa un comentari\nAquest mes de febrer el nostre jardí ha esclatat de flors i es que ha fet una temperatura primaveral. Els nens i les nenes de la classe dels diables aprofitem el bon temps per a regar, i la veritat es que estan precioses!\nEN “PINXU” JA ÉS AQUI!!\n11/12/2018 / Escola Bressol Fàbregas\t/ Deixa un comentari\nJa ha arribat en Pinxu, la mascota de la classe dels diables. No ens l´esperàvem i ha estat una bona sorpresa! L’hem volgut treure al pati amb nosaltres i per això li hem posat la seva jaqueta, anava ben abrigadet. A partir d’ara ens l’emportarem a casa un cap de setmana! Quina il.lusió!\nEl passat divendres, quan vam anar a fer motricitat a la sala, en Juan Manuel, en Noah i en César, van improvisar un tobogan amb una caixa de cartró que hi van trobar. Al principi només es divertien ells, però aviat altres infants s’hi van afegir. Aquesta troballa va ser tot un èxit!\nHI HAVIA UNA VEGADA UN DIABLE…\n10/24/2018 / Escola Bressol Fàbregas\t/ 1 comentari\nUn cop passades les festes de tardor, a la classe dels diables vam rebre la visita d’un diable que ens va convidar a ballar la música del seguici de les festes.\nTambé ens va deixar tocar-li les banyes! Va ser molt divertit, tot i que algú s’ho mirava una mica de lluny.\nAquesta setmana, dinarem fresquets al pati!\n06/19/2018 / Escola Bressol Fàbregas\t/ Deixa un comentari\nHem passat una tarda divertida, festiva i d’acomiadaments amb el grup de Diables i les seves famílies. Gràcies pel vostre acompanyament!\nGrup de Diables, famílies, Thaïs i Irene\n04/10/2018 / Escola Bressol Fàbregas\t/ Deixa un comentari


Filtrant per tema: Romaguera Ferrer, Jaume (Alcalde)\nNotícies trobades: 183 Llistades: 1 - 10\nL'exalcalde socialista de Tordera surt a la defensa de la seva gestió urbanística\nEl Punt ~ 07-10-2001 ~ pàg. 9\nTemes: Romaguera Ferrer, Jaume (Alcalde) ~ Empreses ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Alcalde) ~ Rodríguez Cara, Conxita (Polític) ~ Urbanisme\nLluís Barrera (AIT) va donar l'alcaldia a CiU a Tordera a les eleccions de 1995\nEl Diari de Girona ~ 14-07-2000 ~ pàg. 4\nTemes: Romaguera Ferrer, Jaume (Alcalde) ~ CIU-Tordera ~ PSC- Tordera ~ Transport públic ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Alcalde) ~ Rodríguez Cara, Conxita (Polític) ~ Barrera Sureda, Lluís (Polític) ~ AIT (Alternativa Independent Torderenca)\nL'Ajuntament de Tordera defensa que el conveni signat amb Inditex és vàlid\nEl Diari de Girona ~ 06-01-2000 ~ pàg. 6\nRespon així les acusacions del PSC que consideran il·legal el pacte signat amb l'empresa\nTemes: Ajuntament de Tordera ~ Romaguera Ferrer, Jaume (Alcalde) ~ Empreses ~ PSC- Tordera ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Alcalde) ~ Inditex ~ Veïnat de Fibracolor\nLa vida política a Tordera\nEl Punt ~ 03-07-1995 ~ pàg. 5\nTemes: Romaguera Ferrer, Jaume (Alcalde) ~ CIU-Tordera ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Alcalde) ~ Barrera Sureda, Lluís (Polític)\nEls regidors elegeixen avui els alcaldes dels nous ajuntaments\nEl Punt ~ 17-06-1995 ~ pàg. 1,3 i 4\nCiU de Tordera fa un pacte amb els independents i prendrà l'alcaldia al PSC\nTemes: Ajuntament de Tordera ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Polític) ~ Romaguera Ferrer, Jaume (Alcalde) ~ CIU-Tordera ~ Eleccions municipals ~ Política i partits polítics ~ PSC- Tordera ~ Barrera Sureda, Lluís (Polític) ~ AIT (Alternativa Independent Torderenca) ~ CDC-Tordera\nRomaguera diu ara que vol governar amb CiU, davant del temor de perdre l'alcaldia de Tordera\nEl Punt ~ 16-06-1995 ~ pàg. 4\nL'alcalde, del PSC, adverteix CiU del risc que corre si pacta amb Barrera per desbancar-lo\nTemes: Ajuntament de Tordera ~ Garcia Cañizares, Joan Carles (Polític) ~ Romaguera Ferrer, Jaume (Alcalde) ~ CIU-Tordera ~ Política i partits polítics ~ PSC- Tordera ~ Barrera Sureda, Lluís (Polític) ~ AIT (Alternativa Independent Torderenca)\nL'Audiència de Barcelona absol el regidor de Tordera condemnat per un delicte de desacatament\nEl Punt ~ 15-06-1995 ~ pàg. 3\nBarrera va ser condemnat a 6 mesos i 1 dia de presó menor i a indemnitzar l'alcalde\nTemes: Ajuntament de Tordera ~ Romaguera Ferrer, Jaume (Alcalde) ~ CIU-Tordera ~ Justícia ~ Ple de l'Ajuntament ~ Política i partits polítics ~ PSC- Tordera ~ Barrera Sureda, Lluís (Polític)\n«A Tordera, s'ha d'arraconar i castigar el PSC»\nEl Punt ~ 12-06-1995 ~ pàg. 5\nL'alcalde de Tordera admet que juga fort no parlant amb CiU i l'AIT\nEl Punt ~ 10-06-1995 ~ pàg. 3


Distància d'un metre i mig per a tots els treballadors | Diari La República Checa\nDistància d’un metre i mig per a tots els treballadors\nEls experts descarten que la COVID es pugui trasmetre pels aires condicionats\nEl president de la Generalitat, Quim Torra, anuncia que, a partir de demà, serà obligatori mantenir una distància d’un metre i mig entre treballadors, en totes les empreses de Catalunya excepte les dels sectors sanitaris, serveis socials i forces de l’autoritat. El cap de l’executiu ha donat instruccions a la Conselleria de Treball que posi en marxa totes les inspeccions que calguin per fer complir les noves directrius governamentals.\nEn la trobada del president del govern espanyol, Pedro Sánchez, amb la resta de presidents de les diferents comunitats autònomes, Quim Torra ha tornat a demanar que es faci cas del consens científic perquè l’Estat porti a terme el confinament total.\nPel que fa a les mesures preses fins ara, el govern català va valorar positivament el Reial Decret però creu que, hauria d’anar acompanyat d’un paquet de mesures extra en els àmbits econòmic i social, com la protecció total dels autònoms i les Pimes i la cobertura de tota la població en una situació econòmica vulnerable. Torra també creu que és imprescindible un acord de solidaritat i compromís de tota la societat.\nPer últim, des de la Generalitat també s’ha reivindicat que es generi un protocol just entre Estat i Comunitats Autònomes pel que fa a un repartiment just i transparent de tot el material sanitari.\npreviousQuim Torra persisteix en el confinament absolut\nnext🚨 El COI ajorna els Jocs de Tòquio i es dóna un mes per decidir les noves dates


Gaspar Llamazares dimiteix d'IU federal però es manté a Astúries - Diari de Girona\nGaspar Llamazares dimiteix d'IU federal però es manté a Astúries\nGaspar Llamazares dimiteix d'IU federal però es manté a Astúries Diari de Girona\nEl portaveu d'IU a la Junta General del Principat d'Astúries, Gaspar Llamazares, ha dimitit dels seus càrrecs a la Coordinadora i l'Executiva federal d'Esquerra Unida, que «fa temps que no complien amb la seva tasca d'òrgans de direcció dignes» i s'havien transformat en «òrgans inquisitorials».\nUna decisió que, segons explica el diputat autonòmic d'IU, no afecta el seu «compromís i disponibilitat» per a la formació a Astúries sinó que es «reafirmen». Segons Llamazares, ha patit «un linxament públic», igual que en el seu moment van patir «Cayo Lara o les eurodiputades».\nLlamazares renuncia a l'acta de diputat i a presentar-se a les primàries a Astúries.\nGaspar Llamazares deixa tots els càrrecs federals a IU.\nLlamazares i Garzón registren la plataforma Actúa com a partit.


Malt whisky: 04/2014\nTast de la mostra de Glenglassaugh (MYMAC) 4 anys\nAquest cap de setmana ens vam reunir per tastar la mostra de la nostra bóta. Ja és el quart any i el whisky ja ha adquirit un bon nivell de gustos i matisos. Si calgués ja es podria embotellar... De totes maneres esperarem uns tres anys per veure si guanya encara més en complexitat.\nAquestes són les notes de tast de la mostra del quart any:\nColor: Or pàl·lid. No hi ha canvis significatius en el color.\nNas: Dolç. Persisteixen els aromes vegetals detectats en anys anteriors. També apareixen notes especiades. Hi trobem vainilla i canella - una aportació de la bóta?.\nGust: Equilibrat. Potser la sal en el rerefons no és tan evident com en els anys anteriors. Les notes especiades presenten un toc de pebre. Es fan més presents unes notes torrades amb gust a regalèssia. Hi trobem també notes torrades acompanyades de xocolata amarga.\nFinal: Càlid - amb notes persistents de xocolata amarga.\nVam quedar satisfets de l'evolució del whisky.. Prometedor....\nEnviat per Joan a 10:23 Cap comentari:\nEl whiskey a Irlanda\nEl whiskey a Irlanda està experimentant un renaixement important - només en aquests dos darrers anys han aparegut quatre destil·leries noves. En les darreres dècades només hi havia tres destil·leries que produeixen una varietat important de whiskeys. A diferència del que sol passar a Escòcia, una destil·leria produeix diverses marques i diversos tipus de whiskey - aquest és el cas de Cooley i de New Midleton. A Midleton hi trobem els whiskies pot still - d'alta qualitat i propis de d'Irlanda.\nEl whiskey irlandès tradicionalment ha estat considerat més suau que l'escocès - el fet que en una part important de la producció s'emprés la triple destil·lació ha contribuït a aquest fet.\nBushmills ha estat sempre una mica diferent, més similar a les destil·leries escoceses. Tradicionalment s'hi ha elaborat whiskey de malta - quelcom no tan habitual a l'illa.\nAquest requadre mostra els diferents whiskeys que trobem a Irlanda.\nDESTIL·LERIES I WHISKEYS A IRLANDA\nTIPUS DE WHISKEY\n12, 15, 21, Cask\nVery Rare, Barry Crockett\nJohn’s Lane, Signature\nn/a, 12 , Crested Ten...\nKilbeggan: Va començar a produir el 2007\nWest Cork Distillers: Va començar a produir el 2008\nAlltech Craft Distillery: Va començar a produir el 2012\nDingle Distillery: Va començar a produir el 2012\nEchlinville Distillery: Va començar a produir el 2013\nTullamore Distillery: Obre aquest 2014\nEtiquetes de comentaris: irlanda, whisky i món\nMaridatges estel·lars: El Celler de Can Roca i Macallan\nEls maridatges en el món del whisky són quelcom fascinant i amb moltes possibilitats. Recentment s'ha sabut que El Celler de Can Roca ha iniciat una col·laboració amb The Macallan en una suggerent aventura gastronòmica. Seran sis sopars benèfics on els maridarà la cuina dels germans Roca amb aquest prestigiós malta.\nL'esdeveniment tindrà lloc durant el juny i juliol i el preu serà de 10.000$ per cobert.\nEl sopar.- anomenat The Ultimate Dinner - consistirà en 10 aperitius, 10 plats principals i 2 postres, tot inspirat pels gustos de diferents expressions de Macallan.\nEls germans Roca han creat diversos plats especialment pensats per ser degustats amb whisky (per exemple cigala perfumada amb Macallan amb suc d'avellanes i gust a fusta - servit amb un Macallan 1986). Segons afirmen: menjar amb whisky no és el mateix que menjar amb vi, cal ser més mesurat o bé diluir el whisky amb aigua per reduir el seu grau alcohòlic.\nA més dels prestigiosos plats elaborats pels germans Roca el sopar s'hi podran tastar alguns whiskies molt exclusius com el Macallan Lalique o el M Decanter.\nAquest és el vídeo que presenta aquesta iniciativa:\nEnviat per Joan a 20:08 Cap comentari:\nEtiquetes de comentaris: Macallan, notícies, receptes i cuina\nMaridatges estel·lars: El Celler de Can Roca i Ma...


Terrassa FC i CP San Cristóbal mobilitzen l'aficionat local per al partit contra el Prat i per al derbi - Canal Terrassa\nJoan Gutiérrez LópezData: 13/03/19\nTerrassa FC i CP San Cristóbal han decidit promocionar la venda d’entrades anticipades per al seu pròxim compromís. El conjunt de Cristian García rep dissabte, a les 8 del vespre, el tercer classificat, l’AE Prat. El partit s’ha avançat sobre el seu horari habitual, ja que dimecres hi ha jornada intersetmanal, amb el derbi al Municipal de Ca n’Anglada.\nSi es compra l’entrada el mateix dissabte, costarà 10 euros per als no socis, tant a tribuna, com a general i gols. Però el club egarenc vol mobilitzar l’aficionat local i si es retira amb antel•lació podrà adquirir tres entrades per només 10 euros. Per als socis del Terrassa, l’accés serà gratuït.\nL’objectiu no és un altre que registrar una gran entrada de cara al transcendental partit contra els potablava. I és que, després de deu jornades seguides en zona de play-off d’ascens, l’empat a Figueres ha tret el Terrassa FC de la zona noble, relegant-lo al sisè lloc. Ara es veu superat per l’Horta, que ocupa aquesta quarta plaça amb un punt més, i també pel Sant Andreu, que compta amb un millor gol average. Tot el que no sigui un triomf podria comprometre encara més el futur esportiu del Terrassa.\nOmplir Ca n’Anglada\nLa situació del San Cristóbal és molt més tranquil•la. Instal•lat en una còmode onzena posició, a 17 punts del descens, els d’Oliver Ballabriga descansen aquesta jornada. Tot i així, el club parroquial busca omplir Ca n’Anglada de cara al derbi de la setmana vinent, a dos quarts de nou del vespre.\nA partir d’aquest dimecres ja es poden comprar entrades anticipades a 5 euros, idèntic preu per als socis del Terrassa FC. Qui la compri el mateix dia del partit, li sortirà per 8 euros.\nTags: 3div5AE PratCP San CristóbalfutbolTerrassa FC


Prevenció de riscos laborals – Escola de la Carn\nConeixement del marc legislatiu en matèria de prevenció de riscos laborals, dels factors de risc existents en l'entorn de treball i de les mesures de prevenció i protecció.\nOrientar els participants per entendre millor l’entorn laboral i els possibles danys derivats d’unes condicions de treball inadequades, a través del coneixement del marc legislatiu en matèria de prevenció de riscos laborals, dels factors de risc existents en l’entorn de treball i de les mesures de prevenció i protecció per minimitzar els efectes i garantir la seguretat i la salut, fomentant amb això en els treballadors actituds crítiques i constructives, així com comportaments responsables per a la seva seguretat i salut en el treball i la dels treballadors que l’envolten.\nTota empresa amb l’obligació de complir les directrius de la Llei de Prevenció de Riscos Laborals, de manera que garanteixi que els treballadors poden realitzar les seves activitats laborals en un entorn sa i segur.\nUnitat 3. Organització de la Prevenció en l’Empresa.\nUnitat 4. Normes Bàsiques en cas d’actuació en Emergències i Evacuació.\nCom a suport a la formació, aquest curs disposa d’un servei de tutoria activa. El tutor és Tècnic Superior en Prevenció de Riscos Laborals, i estarà online per resoldre qualsevol dubte que sorgeixi. També farà un seguiment exhaustiu de el curs, proposant – si cal – altres tasques addicionals per complementar la formació.\nPonent: Experts en la matèria


Manifestació contra les retallades el 12 de maig a Tarragona – CGTCatalunya\nInici > General > Notícies > Manifestació contra les retallades el 12 de maig a Tarragona\n12 de maig 2011, 19:30h, Pl. Imperial Tàrraco, TARRAGONA\nA les 18:30 h. sortirà una marxa des dels barris de Ponent, que començarà a la rotonda de la N-340 de Campclar fins arribar al punt de la concentració.\nDesprés de la reunió de treball del dimarts 26 d'abril, la Plataforma ciutadana per la defensa dels drets públics amb el lema Prou retallades! va acordar sortir a les 18:30 hores els veïns dels Barris Ponent de la rotonda de la N-340 de Campclar i anar plegats a la manifestació. La concentració oficial serà a les 19.30 hores a la plaça Imperial Tàrraco.\nL'acte reivindicatiu té previst començar a la plaça Imperial Tàrraco i finalitzar a la Delegació del Govern de la Generalitat i té com a objectiu principal mobilitzar la societat contra les retallades que s'estan duent a terme als drets bàsics de sanitat, ensenyament, seguretat, i atenció a les persones. També es farà la crida perquè dos dies després es durà a terme una manifestació a nivell català a Barcelona el 14 de maig.\nDesprés d'aquesta darrera trobada s'han afegit més entitats per unir esforços per participar a la manifestació del 12 de maig. Els participants que s'han adherit a aquesta proposta són representants de diferents entitats com federacions i associacions veïnals, sindicats, ampes, associació de jubilats, Organitzacions No Governamentals o col·lectius de dones.\nDes de l’esclat de la crisi el 2007 fins ara, aquesta s’ha anat fent més\npersistent i profunda. Ara, el 2011, tots els governants parlen\nd’ajustaments pressupostaris, retallades socials i fons de rescat.\nNo podem acceptar ni acceptarem resignadament les mesures que\nvolen imposar-nos i volem demostrar el nostre rebuig a les retallades\nfiscals. L’eliminació d’impostos executada pel Govern només\nbeneficia els rics i buida el tresor públic.\n• La salut i l'educació pública, gratuïta i de qualitat.\nEns manifestem per un model redistributiu que, entre d’altres, prevegi\nun sistema de fiscalitat progressiva, ambiental i solidària.\nManifestació 12 de maig,\n19:30h Plaça Imperial Tàrraco\n(18.30 h concentració a la rotonda de la N-340 de Campclar)\nLa Plataforma està formada en aquests moments per:\nFederació d'Associacions de Veïns de Tarragona, Associacions de veïns Federades segle XXI, AV Riu Clar, AV la Unió de Sant Pere i Sant Pau, AV la Progressista de Torreforta, AV Torrenova, AV Campclar Zona Esportiva, AV Campclar, AV el Pilar i l’Eixample, AV la Floresta, AV Del Port, Ampa Campclar, Col·lectiu de Dones de Campclar, Associació de Pensionistes de Riu Clar, Fundació Casal l'Amic, UGT, CCOO, CGT, CATAC, USTEC, EntrePobles, Coordinadora d'ONG's de Tarragona, Metges de Catalunya, Astafanias, La Cucumeca, CATAC Bombers, Enginyers sense fronteres, Coordinadora Repartim el treball i la Riquesa, Sindicat d'estudiants Tarragona, etc.\n12 maig Tgn sortida Camp Clar\noctavetes 12 maig Tgn\ncartell 12 de maig_Tgn\nagenda, Crisi, Ensenyament, Mobilitzacions laborals, Sanitat


virus de la corona - una propera pandèmia mundial?\nPerò ¿per què tot això succeint ara, i és un signe dels temps que indica que ens dirigim cap a la tribulació?\nPerò avui veiem greus brots de virus i bacteris resistents, simplement tenim cap antídot o vacuna. Hi ha un augment global dels problemes de les collites milers de vides cada any. Ara veiem el brot d'un virus que l'OMS diu "enemic número u de món 1"\ninfeccions pel virus era una cosa que la majoria de la gent no sap que gran part fins fa pocs anys. Però ¿per què tot això succeint ara, i és un signe dels temps que indica que ens dirigim cap a la tribulació?\nEl virus és l'enemic número u de l'món\nLluc 21: 11 - Hi haurà grans terratrèmols, fams i pestes en un lloc rere l'altre. coses terribles i grans senyals de cel.\nFins a 6: 8 - I vaig mirar, i vaig veure un cavall pàl·lid. I el seu genet s'anomenava Mort, i l'Hades el seguia. I se'ls va donar potestat sobre la quarta part de la terra, per matar amb espasa, amb la fam, amb mortaldat, i amb la fauna de la Terra.\nApocalipsi ens mostra que en els últims dies, hi ha malalties que els éssers humans no es cura. Serà part dels judicis que el Senyor envia a través dels segells, les trompetes i copes de la ira en aquesta terra. Però avui veiem greus brots de virus i bacteris resistents, simplement tenim cap antídot o vacuna. Hi ha un augment global dels problemes de les collites milers de vides cada any. Ara veiem el brot d'un virus que l'OMS diu "enemic número u de món 1"\nUna amenaça seriosa\nEra l'Organització Mundial de la Salut va sortir amb una forta advertència, on van expressar que el coronavirus és una "amenaça greu" per al món, que pot causar més mal que el terrorisme ". Encara que experimentem moltes altres amenaces a tot el món, de manera que és l'entorn virus de l'OMS, actualment en el món enemic número u. Plagues o virus de l'brot és part de el desenvolupament dels últims temps, i és un dels senyals que el punt a al final i el temps de terminació. Quan es trenca el segell quart, cridar i cridar a la quarta bèstia fins a un cavall pàl·lid, i la persona que munta el cavall és la mort mateixa. Així que el que estem vivint en aquest moment és un advertiment de temps apocalíptics estan en camí en aquest món, que en última instància convertit en una amenaça global per a tota la humanitat.\nUn professor de la Universitat de Harvard ve amb una declaració alarmant, en la qual li diu el Wall Street Journal, és probable que el virus de la corona es convertirà en una pandèmia global, amb fins a un 70% de la població mundial s'infecta durant el proper any. Altres també han predit que el virus infectarà entre el 60 i el 80% de tot el món.\nHem rebut un advertiment abans?\nUna cosa que cal tenir en compte és que en un llibre, escrit i publicat per l'autor Dean Koontz el 1981, descriu un brot de coronavirus de l'Whuhan, que és exactament la mateixa zona que els ceps de coronavirus reals de. La novel·la de ficció explica la història d'un laboratori militar, la creació d'un nou virus que podria ser utilitzat com a armes biològiques en la guerra. En la novel·la, anomenat el virus "l'arma perfecta", ja que només afecta i es propaga per la gent. Així que el que estem vivint en aquest moment és una por i simplement la imatge d'un virus de la mateixa àrea que es transmet per la gent. Aviat ens dirigim cap a 70 000 infectats i prop de 1.500 persones han mort.\nEls signes ens donen esperança\nVeiem aquests signes i senyals que indiquen que ens dirigim cap a "un sofriment que aquest món mai abans s'ha vist o experimentat." Els senyals han de donar-nos esperança, i ens donen una expectativa diària per el Senyor ens recollirà casa. Ens toca la trompeta a la gent a despertar i fer conscients dels temps en què vivim, i que el nostre Salvador tornarà aviat. Futur de debò i l'esperança de la seva vinguda, van de la mà, i l'Esperit de Déu parla d'un curt període de temps i que es dirigeixen cap a aquest futur finalització.\nEl meu amic - Jesús ve aviat!\nOMS: "El virus és el nostre enemic número u"\nEl professor de Harvard sons d'alarma a probable 'Coronavirus pandèmia: 40% a 70% de l'món podrien estar infectats aquest any\nUn llibre de Dean Koontz des de 1981 coronavirus preveu estranya coincidència


Em complau molt escriure avui aquest post per compartir el que ha estat un somni fet realitat. Avui es compleixen 30 anys del meu primer diploma com a massatgista. Em sento afortunat per haver dedicat tot aquest temps a complir la meva vocació.\nPoc imaginava el canvi que donaria la meva vida en començar aquest camí. Allà començaven les meves primeres nits d'estudi, recompensades pels meus primers excel·lents (impensable en els meus anteriors estudis acadèmics !!!). Allà es va despertar l'ànsia de saber, de comprendre el que és l'ésser humà.\nVa ser i segueix sent un camí feixuc i al mateix temps ple de gratificacions. Al llarg d'aquests anys, he tingut moments culminants en el meu treball: quan vaig obrir el meu propi centre, quan vaig publicar el meu llibre i l'últim, i en el qual actualment bolco els meus esforços, desenvolupant el mètode Kynalis de Cadenes Musculars i fent-lo arribar als meus alumnes.\nM'alegro cada matí quan em desperto i vaig a la feina amb il·lusió, ja que gaudeixo amb passió del que faig i espero seguir realitzant-me dia a dia com a persona en aquest ofici nostre.\nAgraeixo a totes aquelles persones que en un moment o altre m'heu acompanyat i animat a seguir endavant, i des d'aquí vull animar-vos a totes i tots a esforçar-vos dia a dia per millorar en les vostres habilitats i que en els moments difícils sempre recordeu que val la pena lluitar pels vostres somnis.\nUna abraçada a totes i tots,


punt7 Esdeveniments per maig 2019 » » Categoríes d’esdeveniments » Activitats del punt7\nEsdeveniments per maig 2019 › Activitats del punt7\nExposició Maig al PUNT7: “Soltentera”. De Marta Bellvehí i Luisa Castelli\n7 maig, 2019 @ 08:00 - 31 maig, 2019 @ 17:00\nSoltentera parla del procés individual de la deconstrucció de l’amor romàntic. Començant per la il·lusió de la il·lusió: buscar l’amor perfecte; seguit del gran error: pretendre salvar-se d’això. Acabant amb la dolorosa però necessària caiguda en picat. Adonar-se de què els que ens han vengut no és cert. Entenent, finalment, que tot el que necessites ets tu. I el que vingui de més, serà el súmmum. Aquesta exposició ha sorgit de la fusió dels micro poemes d'”Usar y Tirar” de Luisa Castelli amb les il·lustracions de Marta Bellvehí. Tot plegat per una causa comuna: l’apoderament. Pots venir-la a visitar del 6 de maig al 31 de maig al PUNT7 (C/d’Horta, 71)\nVine a fer la preinscipció pel curs 2019-20 al PUNT7!\n14 maig, 2019 @ 08:00 - 5 juny, 2019 @ 17:00\nA partir d’avui i fins el 21 de maig recorda que pots fer la preinscipció als cicles formatius de grau mitjà o batxillerat! http://ensenyament.gencat.cat/…/t…/tramits-temes/fp_gm_9420… En el cas que vulguis fer un cicles formatiu de grau superior recorda aquestes dates: del 29 de maig al 5 de juny podràs fer la preinscipció! http://ensenyament.gencat.cat/…/t…/tramits-temes/fp_gs_9418… Recorda que pots acostar-te al PUNT7 i t’ajudarem en el procés de preinscipció! Si vens, no t’oblidis de tenir clar a quines formacions voldràs inscriure’t i recorda portar amb tu l’IdCATMÒBIL! (https://idcatmobil.seu.cat/)


La diada de Mallorca serà el 31 de desembre - MÉS per Mallorca\nLa diada de Mallorca serà el 31 de desembre\nEl dictamen de la comissió de la Diada de Mallorca que s’ha presentat és contundent: la diada serà el 31 de desembre ja que és tracta de l’autèntica festa de l’illa\nArriba la normalitat al nostre país. Una reclamació històrica de MÉS s’ha complit: el 31 de desembre serà la data de la pròxima Diada de Mallorca. Un dictamen fet per diferents experts i elaborat per la comissió de la Diada, presidida pel Conseller de MÉS Lluis Apesteguia, s’ha decantat per aquesta data ja que és una realitat que l’actual (12 de setembre) no havia arrelat en els vints anys de la seva declaració.\nLa Diada de Mallorca se celebrava el 12 de setembre des de l’any 1997, però cal recordar que, al seu moment, els consellers del PSM varen mostrar el seu total desacord i el convenciment que l’autèntica celebració de l’illa era el 31 de desembre. En l’hemeroteca estan els discursos de Damià Pons o de Pere Sampol explicant, de manera detallada i didàctica, les mateixes raons sobre les quals se sustenta el document de la comissió que s’ha presentat aquest matí.\nEl resultat de l’escrit és contundent: fins al 80 % dels experts són favorables al 31 de desembre per diverses raons: històriques, com la «festa de l’Estendard» o de similituds amb les altres diades dels països catalans, que celebren també la seva incorporació a la corona catalanoaragonesa. «Volem una diada solemne i, a la vegada, popular i arrelada a la Mallorca del segle XXI. L’acord de la Diada és un èxit de tots i estic segur que servirà per impulsar una jornada per celebrar-nos i per autoreconeixer-nos com a poble», ha explicat el president de la comissió, Lluís Apesteguia.\nLa Diada de Mallorca de 2017 serà la primera que comptarà amb un relat cohesionador que impulsi un projecte col•lectiu per als ciutadans i les ciutadanes de Mallorca per tal que es puguin reconèixer com a poble. Cada any, la celebració comptarà amb una temàtica que guiarà tots els actes entorn a la Diada.\nApesteguia també ha expressat que «a partir d’ara s’hauran de cercar mecanismes de col•laboració amb l’Ajuntament de Palma perquè el Consell pugui participar a la Festa de l’Estendard». També s’ha anunciat que la Diada de Mallorca comptarà amb un gran acte institucional a la Part Forana.


IB3N | Bona anyada dels Petits Cellers de Mallorca\nIB3 Notícies > mallorca > Bona anyada dels Petits Cellers de Mallorca\nBona anyada dels Petits Cellers de Mallorca\nHan elaborat 2 milions de litres de vi, dels quals el 37 per cent han estat de vi blanc\nL’anyada dels Petits Cellers de Mallorca ha estat similar a la de l’any passat pel que fa a litres produïts. El que sí que ha millorat és la qualitat. Els 44 cellers que conformen aquesta associació afirmen que la temporada turística els ha ajudat a animar les vendes, molt tocades ara fa un any a causa del confinament.\nAl celler Can Verdura de Binissalem, el vi ja és a les botes després de la verema. La temporada ha estat bona i la producció d’enguany oferirà uns vins una mica més lleugers perquè al raïm li va faltar un poc de grau.\nEls 44 cellers de Petits Cellers han produït poc més de 2.129.000 litres, i això suposa gairebé 300.000 litres menys que l’any passat.\nAmb vista als pròxims mesos, una de les preocupacions dels vinaters és el proveïment de botelles de vidre, que pot posar traves a la comercialització de l’anyada. De la totalitat del vi produït pels Petits Cellers, destaca l‘increment de la producció de vi blanc, que ha estat del 37% del total, fet que suposa un creixement del 5%.


Sol-Ixent | Secundària, Infantil i Primària\nSecundària, Infantil i Primària\nRECOMANACIONS D’ESTIU ESO 2021\n● DEPARTAMENT DE LLENGUA ANGLESA\nDes del departament de Llengua Anglesa us comuniquem les activitats\nrecomanades de repàs durant l’estiu:\n⮚ Fer el quadern d’estiu Key Revision 1* de 1r Eso de l’editorial MacMillan\n⮚ Fer el quadern d’estiu Key Revision 2* de 2n Eso de l’editorial MacMillan\n⮚ Fer el quadern d’estiu Key Revision 3 *de 3r Eso de l’editorial MacMillan\n⮚ Fer el quadern d’estiu Key Revision 4*de 4t Eso de l’editorial MacMillan\n*IMPORTANT: Si feu la compra ONLINE, podeu beneficiar-vos d’un descompte\nimportant, s’ha de posar en el moment de la compra: SUMMER50 (a l’apartat de\n“cupones”) i s’aplicarà automàticament el descompte.\n● DEPARTAMENT DE LLENGUA CATALANA I CASTELLANA\nDes del departament de Llengua Catalana i Llengua Castellana us recomanem que\nllegiu algun llibre que us agradi en català i en castellà. Aprofiteu per gaudir del plaer\nRecomanem que els alumnes que han suspès el CATALÀ durant l’estiu facin un\nquadern de reforç de català de 1r d’ESO. Pot ser de qualsevol editorial, però\npreferentment de l’editorial Santillana.\nRecomanem que els alumnes que han suspès el CASTELLÀ durant l’estiu facin un\nquadern de reforç de castellà de 2n d’ESO. Pot ser de qualsevol editorial, però\nEs recomana que els alumnes que han suspès el CASTELLÀ facin com a feina\nd’estiu “ EVALUACIÓN DE LA UNIDAD “ dels temes treballats 1-2-3-4-5-6-7\nEs recomana que els alumnes que hagin suspès l’assignatura de CASTELLÀ facin\ncom a feina d’estiu “ EVALUACIÓN DE LA UNIDAD” dels temes treballats : 1-2-3-\n● DEPARTAMENT DE MATEMÀTIQUES\nDes del departament de matemàtiques us recomanem que trieu un quadern de\nvacances de matemàtiques corresponent al nivell d’estudis cursat durant aquest any\nper tal de començar el nou curs amb empenta.\nEls alumnes de 4t d’ESO han treballat l’estampació en roba. Mireu quines bosses més boniques per lluir aquest estiu!!\nEls alumnes de segon d’ESO durant el primer quadrimestre varen realitzar el projecte Semàfor. L’objectiu del projecte era construir dos semàfors a partir d’un contraplacat, un per a cotxes i un altre per a vianants, els dos semàfors havien d’anar connectats entre ells per tal… Llegeix més»\nTRACTAMENT D’AIGÜES RESIDUALS-VIDEOBLOG\nEls alumnes de segon d’ESO han realitzat un videoblog per explicar els procediments necessaris per separar una mescla d’aigua residual. Per la realització del videoblog han hagut de determinar quins mètodes de separació són els més adients d’utilitzar tenint en compte les propietats de les substàncies… Llegeix més»\nFEM UNA LÀMPADA\nEls alumnes de segon d’ESO han realitzat diferents projectes a l’àrea tecnologia durant aquest primer quadrimestre. En el projecte làmpada han aprofitat els seus coneixements apresos al taller de tecnologia per dissenyar i construir les seves pròpies làmpades. Ho han fet molt bé!!\nL’última activitat que hem realitzat, de manera conjunta entre diferents matèries, ha estat la creació d’un zoòtrop.\nHan quedat molt bé!!! Han treballat fins al final, poden estar contents de la feina feta.\nBlog ViP, ESO, ESO 1, ESO 2, ESO 4, General, Portada, Treballs ViP 2019-20, ViP, ViP 1er, ViP 2on, ViP 4rt 0\nRecomanacions d’estiu ESO\nDonades les circumstàncies del curs, es recomana a l’alumnat que ho cregui necessari, que faci les tasques d’estiu per tal de reforçar els continguts estudiats aquest curs escolar i començar el curs vinent amb una bona base.\nDes del departament de Llengua Anglesa us comuniquem les activitats recomanades de repàs durant l’estiu:\nFer el quadern d’estiu Key Revision 1* de 1r Eso de l’editorial MacMillan\nFer el quadern d’estiu Key Revision 2* de 2n Eso de l’editorial MacMillan\nFer el quadern d’estiu Key Revision 3 *de 3r Eso de l’editorial MacMillan\nFer el quadern d’estiu Key Revision 4*de 4t Eso de l’editorial MacMillan\nL’alumnat que no hagi superat els continguts de llengua anglesa haurà de lliurar-lo al setembre a l’inici de curs.\n*IMPORTANT: Si feu la compra ONLINE, podeu beneficiar-vos d’un descompte del 40%, s’ha de posar en el moment de la compra: HOLIDAYS40 (a l’apartat de “cupones”) i s’aplicarà automàticament el descompte.\nDes del departament de Llengua Catalana i LLengua Castellana us recomanem que llegiu algun llibre que us agradi en Català i en Castellà. Aprofiteu per gaudir del plaer de llegir i descobrir el món meravellós dels llibres.\nDes del departament de matemàtiques us recomanem que trieu un quadern de vacances de matemàtiques corresponent al nivell d’estudis cursat durant aquest any per tal de començar el nou curs amb empenta.\nTRANSMISSIÓ DE MOVIMENT 3r ESO\nEl retrat humà 4t ESO\nDurant aquests dies hem treballat el retrat, per veure com son les proporcions de la cara i aprendre a dibuixar tots els elements de la cara. Aquí teniu alguns treballs de 4t\nBlog ViP, ESO, ESO 4, General, Portada, Treballs ViP 2019-20, ViP, ViP 4rt 0\nEl retrat humà 2n ESO\nDurant aquests dies hem treballat el retrat, per veure com son les proporcions de la cara i aprendre a dibuixar tots els elements de la cara. Aquí teniu alguns del treballs de retrat de 2n.\nBlog ViP, ESO, ESO 2, General, Portada, Treballs ViP 2019-20, ViP, ViP 2on 0\nEl retrat humà 1r ESO\nDurant aquests dies hem treballat el retrat, per veure com son les proporcions de la cara i aprendre a dibuixar tots els elements de la cara. Aquí teniu alguns treballs de 1r\nBlog ViP, ESO, ESO 1, General, Portada, Treballs ViP 2019-20, ViP, ViP 1er 0\nav. Gatassa, 68-84\nSortida ESO Olot-Museu i Volcà de Santa Margarida\nSol-Ixent | https://agora.xtec.cat/escsol-ixent


La Grossa de Cap d'Any 2020 reparteix fins a 100.000 euros per bitllet\nUn quart premi de la Grossa de Cap d’Any 2020 ha caigut a Barcelona. Se l’emporta el número 20.864, que s’ha venut per internet i a les oficines de Loteries de Catalunya, a la Gran Via 639 (Eixample). Els qui l’hagin comprat s’embutxaquen 10.000 euros per bitllet.\nTambé hi ha premis menors per als qui tinguin un número que s’hi aproxima. Els immediatament anterior i posterior –el 20.863 i 20.865, per tant– rebran 200 euros per bitllet. Els qui tinguin un número acabat en 0864 rebran 100 euros, els finalitzats amb 864 se n’enduen 30 i els qui tinguin un bitllet que acaba en 64 s’emporten 15 euros.\nMinuts més tard s’ha sabut que el primer premi també ha estat per a la capital catalana. Concretament s’han venut 5 dels bitllets afortunats en un estanc de Gràcia, que sospita que els va comprar una mateixa persona.\nMilers de bitllets premiats\nLa Grossa de Cap d’Any és el principal sorteig de Loteries de Catalunya i reparteix fins a 200.000 euros per bitllet. Consta de primer, segon i tercer premi únics per a un sol número afortunat, dos quarts premis i tres cinquens premis. A més també estan premiades les terminacions dels 8 números guanyadors –quatre, tres i dues últimes xifres–, més els números anterior i posterior de cadascun i tots els bitllets acabats amb l’última xifra del primer premi. En total, més de 850.000 bitllets opten a algun tipus de premi.\nLlistat dels 8 números guanyadors del 2020\nEls premis més sonats de la loteria de Nadal a Barcelona\nEn l’última dècada ha deixat gairebé 200 milions a la capital catalana


Com marca la tradició fallera de Dénia, la setmana previa a la plantà dels monuments de la ciutat, es celebra el Dia de la Bandera de la Falla Oeste.\nEl passat diumenge 9 de març del 2014 les Falles de Dénia van acompanyar a la comissió del Districte Oeste en el nostre homenatge a la Bandera fundacional de la Falla. Un gran ambient de falles va marcar la jornada de pasacarrers per tots els districtes de la ciutat fins arribar a la Plaça Valga'm Deu.\nAmb els nostres càrrecs dalt, les FFMM de Dénia, Sara i Paloma, el President de la Junta Local Fallera Jaume Bertomeu i el Regidor de Festes Paco Arnau van impossar els corbatins al estandart de la Falla per donar pas als nous integrants de la comissió. Al finalitzar la traca va fer tremolar la plaça i va donar lloc al dinar al Casal Pascual García.\nAmb aquest acte les Falles de Dénia començen la setmana gran de falles. Des de aquestes linies agraïm a tots la vostra assistència. Podeu trobar les fotografies del dia en "Dia de la Bandera de la Falla 2014". Cavalquem per la festa!\n#2014 #bandera #falles


L’economia es juga a diverses cartes | jordi garriga riu | barcelona | Focus | L'Econòmic\nL’economia es juga a diverses cartes\nCatalunya consolida la seva capacitat exportadora i la varietat dels seus àmbits d’activitat, amb pes industrial.Serien necessaris canvis legals i fiscals per guanyar competitivitat\nL’economia es juga a diverses cartes Arxiu.\nCatalunya no ha perdut pes als mercats globals per la puixança de la Xina\nÉs interessant que el 20% del PIB sigui de la indústria, que genera el 80% de la innovació\ndegà col. economistes\nLa universitat no es preocupa prou de convertir la ciència en alguna cosa que s’acabi exportant\nÉs una economia avançada, que tendeix cap a la robotització i la digitalització\nLes 16.929 empreses que exporten són un 30% més que les del 2011\nconseller. delegat acc10\nCatalunya com a subjecte econòmic apareix als mercats globals com un jugador amb possibilitats, tot complint preceptes com ara tenir un gran vigor exportador -el seu superàvit comercial, de 27.000 milions, és equivalent al 12,1% del PIB-, que genera tot un variat mosaic de sectors d’activitat, amb un pes estimable de la indústria de béns, tot ranejant aquest 20% sobre PIB que recomana la UE per garantir el dinamisme d’una economia nacional. Però no hi podien mancar núvols negres, i l’economia catalana té assignatures per aprovar, com ara reduir la morositat entre empreses, dissenyar una fiscalitat més realista per a l’empresa, reduir l’atur, millorar la formació professional, abaratir el preu de l’energia o aprimar la burocràcia que fa tan difícil la constitució d’una empresa. S’hi podria afegir que també s’escauria un redimensionament de l’empresa catalana, si realment vol seguir jugant de tu a tu amb els competidors d’arreu en una Catalunya independent.\nNo perd pes.\nCom diu Joan Ramon Rovira, director del Gabinet d’Estudis Econòmics de la Cambra de Comerç, “la dada notable és que les exportacions han passat del 26% al 33% del PIB, tot esdevenint Catalunya de les poques economies que no han perdut pes als mercats mundials, a diferència d’altres que han estat víctimes de la puixança de la Xina”. Certament, és evident, en vista de les dades de la Generalitat, quant a capacitat exportadora, Catalunya és en línia amb altres grans campions europeus del comerç internacional, i el seu superàvit comercial, del 12,1%, seria el tercer més elevat entre els estats europeus, només al darrere de Luxemburg (36,4%) i d’Irlanda (23,2%), i al davant de potències com ara Holanda (10,7%) o Alemanya (7,6%). En l’explicació de Rovira, “s’ha guanyat competitivitat i capacitat d’integració en la cadena de valor de l’economia mundial. Històricament, en les fases d’expansió com l’actual, en què creix a un 2,8% interanual, es registrava un dèficit per compte corrent, que ara compensa el sector exterior”.\nI si any rere any creixen les oportunitats de negoci als mercats exteriors, és perquè hi ha tot un reguitzell de sectors d’activitat que ho fan possible. Joan Ramon Rovira distingiria clarament quatre grans àncores: el químic i farmacèutic, “amb moltes multinacionals de fora i nostres”; l’automoció; maquinària industrial, “amb moltes empreses que conreen una veta de mercat ben concreta”, i les empreses d’alimentació i confecció.\nJoan B. Casas, degà del Col·legi d’Economistes de Catalunya, també observa que hi ha uns quants pilars fonamentals amb una gran potència motriu, que donarien fe del gran ventall de possibilitats de l’economia catalana: “Tenim un sector d’automoció, amb dos tractors com Seat i Nissan, amb gran capacitat d’exportació. El sector auxiliar està funcionant molt bé com a clúster a Europa.” Un altre clúster molt potent, al seu parer, “el tenim en el sector agroalimentari, que ha experimentat un gran procés de tecnificació”. També fa esment dels sectors químic i farmacèutic, als quals també atribueix capacitat tractora. Per a Casas, és especialment interessant que “com demana la UE, el 20% del PIB sigui industrial. És un fet molt important, atès que el 80% de la innovació es genera al sector industrial”. En el camp de la logística, “on s’han fet moltes inversions, al port i aeroport de Barcelona, en caldrien més, com el corredor mediterrani, per aprofitar la bona situació geogràfica”.\nQuant al turisme, objecte de polèmica recurrent pel seu pes, excessiu?, a l’economia, el degà Casas creu que “Catalunya ha de seguir sent una potència turística, però amb mesura, tot gestionant millor el turisme massiu”. En aquest mateix sentit, Joan Ramon Rovira recorda que el 12% que suposa en el PIB el turisme, “és semblant al que tenen països d’economia ben equilibrada com ara Àustria. No els preocupa gens. El problema no és el turisme, sinó la qualitat”.\nRoger Romagosa, economista de l’Observatori de Pimec, posa l’accent en el “procés de transformació que està experimentant l’economia catalana, i que es revela en com estan creixent les vendes a l’exterior: dins de les exportacions de productes industrials, les de nivell tecnològic alt, la informàtica i l’electrònica, creixen un 20%, i les de nivell tecnològic mitjà, que correspondrien a un sector com l’automoció, creixen un 13,9%, en dades de l’Idescat per al primer trimestre del 2017”. Aquestes dades serien “una clara mostra de competitivitat, ja que l’economia avançada tendeix cap a la robotització i la digitalització”. Efectivament, l’economia catalana, amb el pas del temps, s’ha dibuixat un perfil ben heterogeni des del punt de vista tecnològic: el 9,6% de les exportacions és de nivell tecnològic alt; el 50%, mitjà-alt; el 14,1%, mitjà-baix i el 26,3%, baix.\nExportar des d’una economia industrial, fer l’obertura des de la diversificació. El 2016, i el primer semestre del 2017, ens confirmen que la base sectorial del creixement és àmplia, amb una progressió de la indústria el 2016 del 4%, 4,2% de la indústria manufacturera, notablement per damunt de la construcció, un 3,2%, i serveis, 3,1%. Per sectors, en dades de l’ICEX per al maig d’enguany, el lideratge correspon al sector de productes químics (26,3% del total), seguit de béns d’equipament (17,5%), automòbil (15,7%), agroindústria (13,4%) i manufactures de consum (12,1%).\nUna dissecció de la nostra indústria ens ofereix un biòtop en què hi fan vida un ric conjunt d’hàbitats. Hi podem trobar tres grans agrupacions, com ara productes químics i farmacèutics, amb una quota del 23% en la producció final; l’agroindústria, amb el 21,7%, i l’automoció, amb el 15,9%, que fan lloc al pastís a catorze branques més del gran arbre industrial, amb participacions que van de l’1,6% al 4,8%. Aquí hi trobem tota una auca relatada per sectors tradicionals de la manufactura, com el tèxtil, amb un 3,4%; la sòlida metal·lúrgia (3,8%) i també la informàtica i l’electrònica, (3,6%), sense deixar de fer esment dels fabricants de maquinària (4,5%) o plàstics (4,5%).\nParlem d’una identitat decididament industrial, amb aquest 20% del PIB aportat pels sectors industrials, però podem anar molt més enllà. Anàlisis sobre la indústria com la realitzada per Carme Poveda, economista de la Cambra de Comerç, a partir de les taules input-output, ens aclareixen que cal parlar d’una “nova indústria”, que té en compte no només les activitats productives de la transformació, sinó també els serveis que fan possible aquesta transformació, com són els tecnològics, els financers, el comerç i el transport. Vist des d’aquest prisma, s’allarga l’ombra de la indústria, fins a esdevenir un 50% del valor afegit brut (VAB) de l’economia catalana. La indústria encara se’ns oferiria més potent si consideréssim, com afirma l’estudi, que guanya importància el proveïdor industrial d’alt valor afegit català, que ha passat en poc temps de representar el 43% al 51%.\nEl capital estranger també sembla haver copsat la importància del subjecte econòmic Catalunya als mercats internacionals, fins al punt que estudis com l’European Investment Monitor de la consultora EY posen Catalunya com la tercera regió europea més interessant per rebre inversió estrangera directa, al darrere de les regions de Londres i París. En els darrers anys, noms destacables de l’empresa transnacional han fet cap a Catalunya. No fa pas gaires setmanes, la firma de ciberseguretat de matriu holandesa Brightsight va obrir seu a Sant Cugat del Vallès, on ocupa 40 persones. Un cas que s’afegeix a d’altres fites dels darrers anys: els 210.000 m² logístics que Amazon construirà a tocar de l’aeroport del Prat, amb la creació de 1.500 llocs de treball; la instal·lació a Barcelona del centre mundial de Big Data de l’asseguradora Zurich, que incorporarà 200 professionals; l’ampliació de les instal·lacions de la xinesa Hutchinson Port Holdings al port de Barcelona, amb una inversió de 150 milions d’euros; la inversió de 500 milions d’Astra Zeneca en R+D en l’àmbit sanitari, etc. El 2016, Catalunya va rebre 5.052 milions d’euros en inversió estrangera, una xifra rècord, i enguany sembla que es manté la confiança, ja que al primer trimestre la inversió va ser de 856,4 milions d’euros.\nNo n’hi ha prou a tenir un clar tarannà exportador, cal ensumar quins són els mercats de futur. Ara mateix, la UE-28 és la destinació del 65,8% de les exportacions, si bé ja es pot detectar que hi ha un remarcable creixement relatiu de les exportacions al Japó, la Xina i els EUA. Joan Ramon Rovira creu que l’exportació catalana respon a un esquema en què “hi ha una primera corona, formada per França, Portugal i el Marroc; una segona, amb Algèria, Alemanya i els Països Baixos, i una tercera, formada per Mèxic, sense el con sud, i els mercats del sud-est asiàtic, que són les destinacions que més creixen, tot i que el punt de partida és encara baix”.\nA Catalunya, com apunta Joan B. Casas, 47.000 empreses exporten alguna vegada, i 16.929 ho fan de forma regular: “Convindria fer via als mercats emergents, cosa que ja es fa, com veiem en el cas de la Xina. A Llatinoamèrica, també és notable el cas de Mèxic.” Casas apunta que “el pèndol econòmic es desplaça cap al Pacífic, situar-se bé allà és inevitable, i per això caldria que la nostra empresa guanyés en dimensió”.\nPer la seva banda, Roger Romagosa, de Pimec, posa l’accent en el fet que “en els darrers anys, s’observa com es guanya quota de mercat en economies emergents com la Xina i l’Índia. L’economia catalana, a més de ser oberta, ha tingut la capacitat d’arribar a mercats llunyans, de difícil accés”. En dades de l’ICEX, del mes de maig d’enguany, Catalunya va exportar per valor de 134,3 milions d’euros a la Xina, quan el 2009 estàvem en 49 milions d’euros.\nJoan Romero, conseller delegat d’ACC10, també insisteix en com s’està generalitzant l’afany exportador. “Les 16.929 empreses que regularment exporten són un 30% més que les del 2011, quan aquest cens era d’unes 13.000.” Si el cens d’empreses que han exportat alguna vegada està en 48.000 “això vol dir que n’hi ha 31.000 que no ho fan de forma sistemàtica, així que el repte és que aquestes empreses també entenguin que el mercat és global i exportin regularment”.\nI cap a quins indrets ha de menar el mercader català? Justament, ACC10, en el seu Mapa global d’oportunitats de negoci per a empreses catalanes, localitza 183 oportunitats de negoci globals, i els sectors que gaudirien de més opcions d’internacionalització i cooperació tecnològica, dins d’una llista que comprèn 16 àmbits d’activitat, serien salut i equipaments mèdics, amb 19 oportunitats; energia i recursos, 17; alimentació especialitzada i gurmet, 13; infraestructures i construcció, 13, i TIC i transformació digital, 13. Si posem el focus en els països, veiem que les empreses de salut i equipaments mèdics tindrien bones perspectives a Ghana, Sud-àfrica, Qatar i l’Iran; Panamà i Colòmbia; Mèxic i Quebec; l’Índia, la Xina, Singapur i Austràlia, i el Regne Unit, França, Turquia i Rússia, a Europa.\nQuant a energia i recursos, cal parar atenció al Marroc, Israel, Iran, Qatar; Panamà, Perú, Brasil, Xile i Argentina; Mèxic i Canadà; Corea del Sud i Regne Unit i Turquia. En alimentació especialitzada i gurmet, tenim Qatar; Panamà; Canadà; Xina, Japó, Corea del Sud i Singapur, i Irlanda, Regne Unit, Dinamarca, Alemanya i Turquia. En infraestructures i construcció, hi ha Kenya i Iran; Panamà, Perú i Argentina; Cuba, EUA i Canadà; Austràlia, i França, Sèrbia i Turquia. En TIC i transformació digital, les oportunitats s’han d’anar a cercar a Israel i Kenya; Xile, Argentina i Uruguai; EUA i Canadà; Xina i Singapur, i Alemanya, Sèrbia i Turquia.\nJoan Romero, a l’hora de destacar la mal·leabilitat de l’empresa catalana en el trànsit del negoci als mercats globals, esmenta la seva capacitat de superar contratemps: “Quan el mercat rus va vetar el sector carni, molts patien pel futur de la nostra indústria, que tenia en Rússia una gran destinació dels seus productes, però va poder sobreposar-se i anar a buscar alternatives a Xina i Corea del Sud.”\nEn vista de dades significatives com que la trama de la nostra indústria està poblada bàsicament per pimes -un 99%, amb un 95% amb menys de 50 treballadors- ben bé podríem dir que en el pot petit hi ha la millor confitura. Però també podríem argumentar que la mida sí que importa, si del que es tracta és de sortir a competir als mercats globals amb plenes garanties. Com diu Joan Ramon Rovira, de la Cambra de Comerç, “la dimensió empresarial mitjana a Catalunya és més aviat petita, i veiem que a països com Dinamarca el pes de les grans empreses és superior”. A més, és evident que “les pimes d’altres països, com Alemanya, són més grans que les nostres”. Preveu que a mesura que s’estengui la internacionalització, “la pressió anirà augmentant i ens anirem homogeneïtzant. Aquesta consolidació podria venir per fusions o accions cooperatives, però el més normal serien fusions”.\nJoan B. Casas també desdramatitza aquest diagnòstic, donat que la pime també impera a economies com França, Itàlia o Portugal, i que ja és prou important que “la pime hagi canviat el xip, agafi la maleta i se’n vagi a Singapur”, però admet que “caldrien polítiques per guanyar dimensió”. Justament, el marc polític actual no propicia l’aspiració de superar el llindar que separa la pime de la gran empresa: “Una empresa de menys de 50 treballadors no està obligada a tenir comitè d’empresa, i se li imposa un tipus més reduït a l’impost de societats.”\nEl conseller delegat d’ACC10 també s’interroga sobre si la dimensió reduïda és un factor limitant, i creu que la cosa va per barris: “Depèn dels sectors. En el cas de les start-ups no és així, per la seva potent capacitat tecnològica.” Afegeix que en altres àmbits hi poden haver més dificultats, però això es pot replicar amb la cooperació: “Quan treballem en agrupacions, la cosa funciona, com ha passat amb Catalan Wines, que porta els cellers arreu a fer tasts, amb èxit empresarial. La política de clústers també ha permès iniciatives d’internacionalització conjunta. És modèlic el cas de Cluster Beauty a Corea del Sud.” També hi podríem afegir la capacitat de cooperar amb empreses foranes, o forçant la participació a programes europeus: a Horitzó 2020, la participació catalana és del 26%, quan a la resta d’Europa la mitjana és del 20%.\nPer assegurar l’esdevenidor econòmic, no és bo caure en el cofoisme, i el cert és que l’entorn econòmic català té un seguit de fallades que generen alguns dubtes sobre la competitivitat de l’economia catalana. Com ha diagnosticat Pimec manta vegades, hi ha diverses zones d’incertesa. No es compleix la llei de morositat, i això fa que les pimes suportin uns terminis de pagament que “condicionen el seu potencial econòmic, i per això caldria un règim sancionador automàtic”, com assenyala Roger Romagosa. Pel que fa al capítol d’impostos, “les darreres reformes s’han carregat gairebé tots els incentius per a les pimes, que suporten uns tipus efectius d’impost de societats més elevats que les grans empreses. Caldria adoptar un sistema fiscal que incorpori una reducció dels tipus nominals a les empreses més petites”. En el mercat de treball, l’empresari es queixa que se’l penalitza amb uns costos de Seguretat Social dels més alts del món desenvolupat. Així mateix, hom assenyala que el sistema formatiu, dins d’aquesta línia crítica, no s’adapta prou a les necessitats productives reals de les empreses, per la qual cosa “seria necessari potenciar encara més la formació i qualificació professionals”. També caldria un apunt sobre l’energia, ja que la pime catalana, que paga uns dels preus més cars d’Europa, és un dels principals damnificats pel monopoli que encotilla el sector. Finalment, convé assenyalar que l’emprenedor té massa traves administratives per iniciar, primer, un projecte, i desenvolupar-lo, després.\nSón innegables les potencialitats d’una economia oberta com la catalana, però això vol dir que hi ha marge de millora, com ho palesa l’estudi sobre la competitivitat de Catalunya realitzat pel think tank per encàrrec de la Generalitat. L’índex de competitivitat que estableix l’estudi, una mitjana de tot un seguit d’ítems, situa Catalunya en el lloc 38 d’una classificació de 61 països, si bé, fent la simulació que es recupera de la mala conjuntura, s’enfila fins al 27, per sota de països com Dinamarca (9), Holanda (14) o Àustria (22) però a l’alçada de França (27) o Bèlgica (28). Segons aquesta comparació, que fa servir multitud d’ítems, Catalunya seria l’onzena economia més competitiva de l’Eurozona.\nEn l’estudi, Catalunya ocupa posicions destacades en productivitat laboral (10) i disponibilitat de mà d’obra qualificada (12). No menys important és el quinzè lloc en l’atracció de mà d’obra estrangera d’alta qualificació. Hom també destaca com a avantatge comparatiu el baix risc de deslocalització productiva i de serveis, cosa que garanteix un creixement durador.\nEl professor Arturo Bris, director de l’IMD, considera que si bé els fonaments són prou bons, “caldrien reformes estructurals per millorar el clima empresarial, com ara noves lleis per estimular la iniciativa dels nous emprenedors o reduir els impostos sobre beneficis”.\nAmb tot, Arturo Bris destaca de Catalunya que “té una cultura empresarial especialment oberta a les idees estrangeres, així com un sistema de valors que dona suport a la competitivitat, amb empresaris que se senten concernits en qüestions com la salut, la seguretat o el respecte al medi ambient”.\nindústria sobre pib.\nAquesta quota dels àmbits d’activitat que pertanyen a sectors industrials de béns entra dins de la mitjana que reclama la UE per a l’horitzó 2020 per tenir unes economies ben compensades.\nAquesta relació positiva entre exportacions i importacions és la tercera més important de la UE, tot superant Holanda o Alemanya.\nActualment, a Catalunya, aquest nombre d’empreses ha exportat alguna vegada, i 16.929 ho fan de forma regular.\nUna taca que continua sent inacceptable\nL’economia creix, es genera ocupació, però encara estem a un inacceptable 13,20% d’atur. Per a l’economista Oriol Amat, entre les diverses solucions que assenyala hi ha el combat de l’economia submergida, del frau. També, convindria millorar l’actual legislació sobre el subsidi d’atur, que “no fomenta que la persona torni a treballar com més aviat millor. Hi ha països on una persona quan rep el subsidi ha de destinar un seguit d’hores a fer formació, i quan se li troba una feina i s’adequa al seu perfil, l’ha d’acceptar”. Per a Roger Romagosa, de Pimec, caldrien “eines per poder ajustar l’activitat sense expulsar treballadors, cosa que facilita la recuperació després d’una crisi”. L’economista Josep Pedrol prefigura l’impacte benèfic de la independència de Catalunya sobre l’ocupació: una reducció del 3,68% de l’atur (138.992 nous ocupats) per la contractació de nous treballadors públics, l’efecte de la nova despesa pública, la reversió del dèficit d’inversions en infraestructures i l’efecte capital que experimentaria Barcelona.\nLa recerca bàsica i la d’últim quilòmetre\nUna economia madura en l’exportació en la mesura que té capacitat d’innovar. Com diu Xavier Torra, president del centre tecnològic Eurecat, “la realitat palesa que Catalunya exporta molt més, i això no es fa si no et diferencies, innoves en productes o processos”. Tanmateix, “cal més esforç per seguir sent competitius”, si observem que a la pime catalana són un 20% les empreses que innoven, destinant-hi un 0,67% dels beneficis, mentre que el 50% de les grans empreses innoven amb l’1,12%. Al seu parer, hi ha un problema de vinculacions: “La universitat es preocupa més de crear ciència que d’aplicar-la per convertir-la en alguna cosa que cristal·litzi en exportacions.” Afegeix que “hi manca més dimensió innovadora, més projectes”.\nTorra explica que ara en la innovació s’hi impliquen diverses tecnologies, “i per a la pime és difícil tenir tantes disciplines al seu si, així que és important la funció d’Eurecat”, que aplega 600 professionals i és capaç de donar servei a més d’un miler d’empreses.\nL'econòmic 10-09-2017, Pàgina 2


Comunicat (COVID-19) – CEM Can Felipa\nAteses les darreres informacions sobre el coronavirus que estan apareixen en els mitjans, volem informar-vos que, avui dia (matí del dimecres 11 de març de 2020), CEM Can Felipa manté sense cap tipus d’alteració tant les seves activitats com el seu horari de funcionament habitual.\nAixí mateix, i en la necessitat de vetllar per la seguretat dels nostres treballadors/es, i dels usuaris del centre; estem en permanent contacte amb les administracions públiques i les autoritats sanitàries competents per, quan elles ho assenyalin i ho considerin, procedir de la manera indicada seguint les seves instruccions.\nPer aquest motiu, en el moment en què la situació evolucioni de manera diferent o tinguem algun comunicat oficial, us informarem de forma immediata.\nTanmateix us demanem el màxim de col·laboració i implicació en el cumpliment de les mesures d’higiene contemplades a la normativa; com l’ús de la tovallola a la sala de fitness i activitats, el rentat freqüent de mans i en general tota la normativa del centre en matèria d’higiene i salubritat.\nPreguem que us mantingueu pendents d’aquestes possibles modificacions durant les pròximes hores, per poder estar convenientment informats/des de qualsevol afectació.\nCEM Can Felipa, consells, esport, gimnàs, poblenou\nEl CEM Can Felipa s’apunta a la Marató per l’Emergència Climàtica amb l’Agenda 2030 Previous Post\nCOMUNICAT (COVID-19) – 12 de març 2020 Next Post


La PDE convoca una cimera estatal d'entitats i grups ecologistes\nLa PDE convoca una cimera estatal d’entitats i grups ecologistes\nUnes cinquanta entitats s’esperen que aquest dissabte defineixin l’estratègia a seguir en els propers mesos en la defensa del riu. També es fara la trobada amb agents i representants d’entitats d’altres conques espanyoles i una xerrada informativa sobre el pla hidrològic de l’Ebre oberta tota la ciutadania, que tindrà lloc ja a la tarda (19.30 h) a la seu de la Cambra de Comerç.\nDilluns passat, La Plataforma en defensa de l'Ebre (PDE) va presentar la cimera estatal de grups i entitats ecologistes en roda de premsa. La trobada que es farà demà a Tortosa amb l’objectiu de coordinar les mobilitzacions i les accions que duran a terme coincidint amb la presidència espanyola de la Unió Europea. La PDE ja havia anunciat que en el primer semestre reprendria les mobilitzacions, i que a la primavera voldria fer una manifestació a Barcelona, per reclamar un cabal ecològic per a l’Ebre català.\n08/01/2010 12:04 Territori\n010 01 9 tortosa\nL’afirmació, feta per Manolo Tomàs, de que “El pla hidrològic de l’Ebre és el nostre Estatut”,ha sigut publicada, a més de El Punt, a l’ABC, ADN, i les agències EFE i ACN. Mentrestant el Diari de Tarragona remarcava que «La gent de les Terres de l’Ebre encara no s’acaba de creure el que està passant: que el transvasament de l’Ebre s’està executant de totes maneres, no a través d’una gran canonada, sinó de petites obres, a l’estil del minitransvasament a Tarragona»”


Encamp restaura el molí del Guillem, que ja torna a fer farina\nLa rehabilitació ha tingut un cost 10.000 euros i es podrà visitar a través de les rutes turístiques de la parròquia\nLa cònsol major d'Encamp, Laura Mas, i l'hereva de Casa Guillem, Íngrid Torres, tirant gra de cereal al molí per fer farina. L. G. (ANA)\nEncampEl comú d'Encamp ha inaugurat aquest dilluns a la tarda la restauració i rehabilitació del molí del Guillem, la qual ha tingut un cost de 10.000 euros per la corporació i s'ha dut a terme durant un període de tres mesos. Ho han manifestat la cònsol major de la parròquia, Laura Mas, i el tècnic de museus d'Encamp, Robert Lizarte, qui ha posat en relleu que en el procés de restauració s'ha tingut en compte la història de l'edifici, tot respectant, en la mesura del possible, el seu estat original. "S'ha reparat el banc on reposa el rodet del molí que estava podrit i s'ha repassat tota la fusta de l'interior. També s'han respectat les parets de fang tradicional i s'ha col·locat una il·luminació adient", ha exposat.\nEn aquest sentit, Lizarte ha posat en relleu que la infraestructura ja torna a fer farina, tot recordant que no feia farina des d'aproximadament els anys noranta. El tècnic també ha comentat que, tot i que la instal·lació tradicional data del segle XVI, a mitjans del segle XVIII hi va haver unes inundacions i esllavissades que van afectar el molí i la família Guillem, "en lloc de tirar-lo a terra i fer-lo de nou, el va aixecar per evitar riscos".\nLa inauguració dels treballs de restauració i conservació del Molí del Guillem. L. G. (ANA)\nDes del comú, amb la voluntat de donar a conèixer el patrimoni cultural i històric de la parròquia, s'inclourà la visita del molí del Guillem a les rutes turístiques que s'organitzen al llarg de la temporada d'estiu. La cònsol també ha apuntat que s'està treballant per poder actuar a tots els nuclis de la parròquia per potenciar-los "al màxim" i "recuperar el llegat que ens van deixar els nostres padrins per tornar-los a retransmetre i fer valdre aquests indrets tan bonics que tenim a Encamp". Mas ha calculat que prop de 3.000 persones recorren aquesta ruta durant la temporada d'estiu i ha posat de manifest que la ruta del molí es complementarà amb els murals de la Samantha Bosque, que seran inaugurats per la corporació ben aviat.\nPer la seva banda, des de Casa Guillem, una de les hereves, Íngrid Torres, ha agraït la bona voluntat i col·laboració de l'administració comunal per rehabilitar-lo i tornar-lo a posar en funcionament. "Per nosaltres és un orgull tornar-lo a veure funcionar, ha format part de casa i de la nostra història d'ençà que érem petits i com a família sempre hem donat suport a la cultura", ha asseverat. A l'acte d'inauguració hi han assistit bona part dels consellers de la corporació i, aprofitant que la infraestructura torna a estar en funcionament, s'han repartit uns pans entre els presents amb l'escut.\nLa foto de família amb els presents a la inauguració, les autoritats comunals i els membres de Casa Guillem. L. G. (ANA)\nmolí del Guillem restauració Cultura


En ruta per Formentera: 37 quilòmetres de carretera i cap semàfor | experiències 2021\nFormentera és una illa de 83, 2 km2 plena de platges idíl·liques, cales salvatges i penya-segats. El seu perfil és molt pla, amb el seu punt més alt, al Cap de la Mola (Cap de la Mola), situat en el seu extrem aquest a tan sols 192 metres sobre el nivell de la mar. Amb una longitud total de poc més de 20 km, té un istme al centre de 2.000 metres d'ample.\nEls principals pobles estan a l'interior, on es van situar en el passat per defensar-se dels atacs dels pirates que la van visitar durant segles. I no perquè ocultés grans riqueses.\nEntre Eivissa i Formentera, sempre en vaixell © Getty Images\nLa porta d'entrada a Formentera és realment el port d'Eivissa, fins i tot en temporada alta. La seva única comunicació amb l'exterior és per vaixell, imprescindible per travessar l'estret des Freus entre les dues illes, uns 11 km de mar que es triguen a recórrer al voltant de mitja hora.\nDe nou a terra ferma, la primera etapa és Sa Savina, l'únic port de Formentera. Podem arribar amb el nostre vehicle o llogar-lo a algun dels nombrosos rent a car que hi ha a peu de port. L'oferta en dos o quatre rodes és impressionant: bicis, scooters, cotxes elèctrics, descapotables i, fins i tot, un Citroën Mehari dels antics. A Formentera hi ha 140 matriculats, però a l'estiu arriben encara més.\nL'ORIGEN DE LES HERBES EIVISSENQUES\nTot i que durant la Guerra Civil i fins a 1953 aquesta illa va tenir un Hidroport a nord, a l'Estany Pudent, on amerizaban i s'enlairaven hidroavions, l'actual absència d'un aeroport ha permès que preservi l'essència i la naturalesa salvatge.\nLa seva vegetació està formada per pins, figueres, savines, ametllers i, sobretot, matolls de tot tipus d'herbes silvestres. Algunes són autòctones, com la frígola, una mena de farigola que tenyeix de morat els camps a la primavera i estiu. És l'element secret per fer un licor originari de Formentera, però de què s'ha apropiat la veïna Eivissa: les famoses herbes eivissenques, imprescindibles a l'acabar cada àpat.\nPlatges idíl·liques, cales salvatges i penya-segats de postal © Getty Images\nL'illa habitada més petita de les Balears depèn d'Eivissa per a gairebé tot. Perquè arribin els seus visitants, per proveir-o per a l'assistència sanitària i administrativa. Una flotilla d'helicòpter trasllada a l'hospital d'Eivissa a les persones que no poden ser ateses en el petit centre de Sant Francesc Xavier, la seva localitat més important.\nA l'hivern, si fa mal temps, els seus prop de 13.000 habitants es queden aïllats. I a l'estiu la població pot arribar a quintuplicar-, encara que molts són visitants d'un dia i altres s'allotgen en els centenars de vaixells que fondegen en les seves 69 km de litoral.\nAmb aquestes característiques està clar que és difícil perdre en aquest territori paradisíac, però només des de fa uns 60 anys, quan els sofisticats, bohemis i acabalats turistes americans, alemanys, anglesos, francesos, suïssos o italians van desembarcar en ella amb ganes de banyar-se nus i de passar-s'ho bé bevent herbes o usant-les com millor els semblava.\nEn aquells anys de segle passat la xarxa de comunicacions de l'illa estava formada fonamentalment per camins de terra, exceptuant l'artèria principal que, com una columna, travessa Formentera d'est a oest. I que la PM-820 recorre la distància més llarga de l'illa (20 km), entre el port de Sa Savina i el far de Sa Mola.\nLa PM-820 arriba fins al far de Sa Mola © Alamy\nAquesta carretera, que es va acabar de construir en els anys 20 de segle passat, segueix sent la principal de l'illa, amb un carril per sentit, carrils bici i sense un sol semàfor, sol tres de rotondes. És bàsicament una llarga recta que es desplega per l'interior i travessa les principals localitats: Sant Francesc Xavier, Sant Ferran de ses Roques, Caló de Sant Agustí i al Pilar de la Mola.\nLes úniques corbes de la PM-820 les trobem a l'pujar cap al Cap de la Mola, vuit o deu girs enllaçats, fàcils de traçar tret que et creus amb algun autobús turístic. Aquest pot ser l'únic problema a l'circular a l'illa. Aquestes corbes i els centenars de ciclomotors i bicicletes que roden en els mesos d'estiu que, de vegades, et fan sentir que estàs en un circuit.\nEnmig de l'tram muntanyós, al km 14, 3, és imprescindible aturar-se al restaurant El Mirador, que fa honor al seu nom perquè l'espectacle és impressionant: es veu tota l'illa i a el fons Es Vedrà, el famós monticle d'Eivissa .\nL'última part d'aquesta carretera és una recta sobre una plana, amb el far de Sa Mola a el fons, que acaba abruptament en penya-segats tallats a pic sobre el mar. Com si fos la proa d'aquesta illa ancorada a la Mediterrània.\nEn el teu periple et trobaràs amb centenars de bicicletes © Getty Images\nA peu de el far et trobes dos punts de recàrrega per a vehicles elèctrics, l'assalt de segle XXI. El Consell Insular està intentant en els últims anys humanitzar la circulació al seu territori. No s'han desdoblat les carreteres, ha habilitat 32 rutes verdes que sumen més de 100 km i aposta clarament per la mobilitat elèctrica. En tota l'illa hi ha 24 punts de recàrrega, possiblement la major concentració per km d'Espanya.\nLa carretera principal de Formentera té dues variants. La primera, la PMH 820-1 de 9, 2 km, posa rumb cap al sud. Arrenca a Sant Francesc i acaba al Cap de Barberia, on hi ha el far de el mateix nom que es va fer famós en la pel·lícula Lucía i el Sexe. S'ha convertit en una de les imatges més icòniques de l'illa, carn de selfies.\nLes hortes tancades amb murs de pedres i els pins que travessem en la primera part de la carretera, desapareixen de cop i volta per deixar pas a un paisatge rocós on només creixen alguns matolls.\nFAM I DESPOBLACIÓ\nEncara que a Formentera hi ha restes megalítiques d'uns 2.000 anys a. C. (Ca Na Costa) i per ella van passar fenicis, grecs, romans, musulmans i molts pirates, fins i tot víkings, potser avantpassats dels actuals turistes, cap es va quedar. Només els romans i els àrabs van estar una mica més i van deixar alguna herència. Els primers, la balança o la llum d'oli de peix, i els segons, la sínia, els molins de vent, els aljubs o la ceràmica.\nQuan el cinema posa de moda llocs © DR ( 'Lucía i el sexe')\nFormentera ha estat una illa bastant deshabitada al llarg de la seva història. Fins ara.\nEl paradís actual va ser un infern per als habitants de segles passats, que havien alimentar-se amb els escassos figues i ametlles que donava la terra, petites hortes o la pesca. La fam i les pestes provocaven periòdicament el desplaçament de tots els formenterers a l'illa veïna.\nDurant segles va quedar reduïda a un lloc on els eivissencs es proveïen de fusta, carbó vegetal fet amb els pins que antigament donaven ombra a Cap de Barbaria, pedres, sal i esclaus. Els esclaus eren els pirates que caminaven despistats per Formentera i als que tiraven el llaç de tant en tant.\nSes Illetes, LA platja © Alamy\nLa variant nord de la carretera principal, la PM 820-2 traça un cercle d'uns 7, 4 km entre Sa Savina i Sant Ferran de ses Roques. Travessa l'espectacular parc natural de ses Salines, continuació de què hi ha al sud Eivissa, i la platja de ses Illetes, un sorral blanc amb aigües transparents de color turquesa.\nD'aquesta xarxa bàsica surten alguns carrers o 'avingudas' i, sobretot, molts camins que ens acosten a platges, com la de Migjorn al sud o Cala Saona, on hi ha espectaculars postes de sol. Molts dels accessos cal fer-los a peu.\nCala Saona i els seus capvespres © Ana Montenegro\nFormentera està obstinada a mantenir-se com un paradís, encara que fa uns anys semblava una província d'Itàlia. El turisme chic i hipster de francesos, alemanys i alguns italians es va trencar a principis dels 90. La crisi econòmica va fer que els alemanys venguessin els seus negocis i els italians van entrar en massa impulsats per la fama que van donar a l'illa les vacances dels seus futbolistes més famosos.\nRESTES DEL PASSAT\nAvui l'origen dels visitants està més equilibrat i les limitacions per construir grans hotels, unit a l'escalada de preus, ha fet que es preservi un estil més sofisticat.\nDe fet, Formentera conserva encara alguns dels locals que frecuentaronn els primers hippies. Fonda Pepe, a Sant Ferran, on es diu que van beure herbes, i altres coses, Bob Dylan, Jimi Hendrix, King Crimson i alguns membres de Pink Floyd i Led Zeppelin, es manté gairebé igual.\nL'Hostal La Savina, que avui regenta la quarta generació de propietaris, va ser el primer a la vora de la mar i l'Hotel Entre Pins es remunta a 1967.\nLa majoria dels allotjaments són apartaments, cases rurals i hotels boutique com el Gecko Hotel, a Migjorn, amb un bonic restaurant sobre la platja.\nXiringuitos en què regalar-se a el plaer de menjar © Alamy\nMenjar a Formentera no és barat, però té un grapat d'excel·lents locals, encreuament entre xiringuito i restaurant chic, que combinen les calderetes i amanides locals amb el menjar italià.\nLLIBRES A LA SORRA\nFormentera apareix citada en una de les novel·les més surrealistes i desconegudes de Jules Verne, Héctor Servadac, en la qual un grup de persones de diferents països recorren el sistema solar a lloms d'un cometa després d'una catàstrofe a la Mediterrània.\nL'escriptor francès, a diferència dels seus descendents, mai va trepitjar Formentera i no està clar com la coneixia, però allà va situar a Palmyrin Rosette, quan arriba el cometa. L'illa es ho agraeix amb una placa al far de Sa Mola.\nSurrealista és també Za Za, emperador d'Eivissa, de Ray Loriga, en la qual iots, drogues de disseny i nous rics parodien una munió neuròtica i accelerada.\n6 (de 12) formes de morir a Formentera i Altres juny (de 12) formes de morir a Formentera, de Javier González Granado, és una col·lecció de curiosos relats dedicats a un mes de l'any ia un mort tràgic, amb picades d'ullet a l'actualitat i el passat de Formentera.\n¡Meravella! © iStock


Roger de Gràcia presentarà 'Bocamoll' - Notícies Comunicació - Notícies Comunicació - e-notícies\nComunicació · 7 de Setembre de 2009. 08:23h.\nEl programa de TV3 sobre la llengua i la cultura catalanes\nRoger de Gràcia, al centre, presentarà Bocamoll\nRoger de Gràcia presenta el programa “Bocamoll” a partir de dilluns. El concurs sobre la llengua i cultura catalanes estarà en antena de dilluns a divendres a les 19.25. Sílvia Pons n'és la directora. L'espai es va posar en marxa el 10 de desembre del 2007.\nRoger de Gràcia és ja una cara coneguda de TV3, on ha presentat programes com “OIKmntns?”, “Caçadors de paraules” i “Objectiu Pastorets”, i ha participat en “La columna”, “Nit vint-i-cinc”, “La nit del cor” del 2007”, “La Marató de TV3” i “La setmana de TV3” sobre la lectura, entre d’altres.\nEl programa juga, sobretot, amb la llengua i la cultura catalanes amb "una finalitat amena, lúdica i divertida". Dóna una "visió oberta que combina temes locals i temes internacionals, urbans i rurals, moderns i tradicionals. Conté una gran varietat de proves que requereixen agilitat, rapidesa i ganes de passar-s’ho molt bé".\n"Utilitza els recursos i el llenguatge audiovisual estàndard, remarca la funció lúdica de la llengua, potencia la participació activa dels espectadors i mostra una imatge moderna adaptada als nous temps, tant en look com en continguts (sms, música, argot ...)", explica TV3.\nEls concursants són d’edats i formació diferents i la procedència geogràfica i lingüística és molt variada, la qual cosa "enriqueix el concurs". Un dels avantatges del concurs és que els continguts són aptes "per a un ampli perfil de concursants, i això permet una gran diversitat de participació".\nA través de la pàgina web també es pot jugar. La web conté totes les proves i ofereix la possibilitat de jugar de manera individual o de manera col·lectiva en xarxa.


Grandvalira inaugura el Fornatura, un circuit per descobrir la flora i la fauna | BonDia Diari digital d'Andorra.\nDj., 13/08/2009 - 19:38\nGrandvalira inaugura el Fornatura, un circuit per descobrir la flora i la fauna\nGrandvalira compta amb una nova activitat per a tota la família.\nEs tracta del circuit de natura Fornatura, que permet als visitants conèixer la flora i la fauna de la zona a través dels cincs sentits. El director de Qualitat i Medi Ambient de Grandvalira-Ensisa, Ton Naudi, va explicar ahir que la zona del Forn té una gran riquesa natural i paisatgística i que per això s’ha decidit fer el circuit en aquest punt. Aquest recorregut, que es pot completar en uns 40 minuts, es pot fer lliurement o en companyia d’un guia.\nD’aquesta manera, a través de l’oïda, de l’olfacte o el tacte els visitants del circuit podran anar descobrint al llarg del recorregut els seus habitants. Així, es poden sentir els cants dels ocells o els sorolls que fan les marmotes en olorar una grandalla. Aquests són només alguns dels jocs pedagògics que proposa el circuit, en què aquest any Grandvalira ha invertit 90.000 euros.\nLa idea, segons Naudi, era oferir un circuit de natura anant una mica més enllà del que és un recorregut clàssic d’aquestes característiques. Així, van pensar en la possibilitat d’incloure diferents jocs a través dels quals tots els membres de la família poguessin gaudir de la ruta i alhora aprendre alguna cosa.\n“La zona del Forn és molt rica en flora i en fauna i és interessant que els visitants rebin explicacions, ja que una persona sola és difícil que ho descobreixi”, va afegir Naudi.\nEl circuit es pot fer de manera totalment lliure i, si es vol fer amb guia, s’ha de fer a unes hores determinades. D’aquesta manera, la primera visita guiada serà a les dotze del migdia, la segona a les dues de la tarda i la darrera a les quatre de la tarda. Aquesta última sortida guiada és especial, ja que inclou un berenar de pastor amb productes típics com ara donja o bringuera. Arribat a un determinat punt del recorregut, que ja s’ha habilitat amb aquesta finalitat, el guia estendrà a terra el tradicional mocador farcell i d’aquesta manera els visitants podran gaudir d’aquest berenar.\nUn altre dels atractius del circuit, a banda dels diferents panells amb explicacions de la flora i la fauna i les diferents sorpreses que els excursionistes trobaran al llarg del recorregut, és un punt en què es poden contemplar diferents pics d’Andorra, com ara el Comapedrosa, el Casamanya i el bony de les Neres.\nEls responsables encara no han determinat quin serà el cost exacte de l’activitat, però les visites guiades ja es podran fer a partir de dilluns i des d’avui mateix ja es pot recórrer el circuit de manera lliure. I a l’hivern aquesta activitat també es mantindrà, ja que la zona escollida per al Fornatura és un circuit de raquetes.\nLa intenció de Grandvalira és, de cara a l’any que ve, acabar de complementar aquest circuit amb més informacions sobre la flora i la fauna dels Pirineus, tal com va comentar Naudi.


DA reivindica una altra majoria i ‘renuncia’ a la Massana per ser “generosos” amb Ciutadans Compromesos - Altaveu el diari digital d'Andorra\n25/02/2019 (22:45 CET)\nDemòcrates per Andorra (DA) ha celebrat aquesta nit un congrés extraordinari per validar les set llistes que presenta a les eleccions del 7 d’abril. La formació ‘taronja’ ha renunciat a fer candidatura pròpia a la Massana perquè, com ha explicat, per exemple, l’aspirant a cap de Govern, Xavier Espot, hi ha afiliats de DA que estan immersos al projecte de Ciutadans Compromesos (CC) i perquè hi ha “coincidències ideològiques i programàtiques” amb la plataforma parroquial massanenca, ara amb vocació de partit. CC també ha presentat llista aquest vespre amb Carles Naudi i Raül Ferré al davant i amb una voluntat de “no anar contra ningú” i contribuir a “l’estabilitat i la governabilitat” del país sense donar “xecs en blanc a ningú” i mantenint la independència al Consell General. És a dir, no entrant a cap grup parlamentari aliè.\nA la seva manera, tant demòcrates com els ‘ciutadans massanencs’ han fet el ple. Els dos locals -DA ha celebrat el congrés extraordinari al centre congressual d’Ordino i CC en un establiment de restauració de les Fontetes- on han celebrat sengles presentacions han omplert. I s’hi han vist suports significatius. O més que suports, presències significatives. Tot el Govern o gairebé a Ordino, on també hi havia un dels màxims impulsors de Virtus Unita, Josep Duró, i tot el comú -que canviarà Raül Ferré per Olga Molné com a cònsol menor- a l’acte de CC, que també ha estat seguit en part per Joan Carles Camp, segon de Pintat a la ‘terceravia’ o l’exconseller general demòcrata Daniel Armengol. Totes dues formacions s’han volgut mostrar equidistants respecte l’altra. Però han donat a entendre que hi ha molta connexió entre elles.\nCom ha remarcat Espot, DA ha fet un gest de “generositat” vers Ciutadans Compromesos per evitar una “confrontació”, i encara que ha assegurat el candidat demòcrata que evidentment no esperen cap retorn immediat -és a dir, no preveuen que obertament CC demani el vot per DA a la llista nacional- sí que aspiren a tenir el suport massanenc si són la llista més votada. Espot i el president del partit, Eric Jover, han assegurat que les candidatures estan dissenyades per intentar retenir la majoria absoluta. “Andorra es mereix una nova majoria de Demòcrates”, ha arribat a dir durant la seva intervenció a l’escenari ordinenc l’encara ministre d’Educació en funcions. I el repte és assolir-la, com ha corroborat el seu company en el gabinet al capdavant d’Afers Socials, Justícia i Interior.\nCarles Naudi es dirigeix als assistents a la presentació de la llista de CC al costat de Josep Maria Rossell, Assumpta Casanovas i Raül Ferré (d'esquerra a dreta). | ALTAVEU\nDe la seva banda, Carles Naudi i Raül Ferré, però també el cònsol de la Massana i president de CC, David Baró, han volgut remarcar molt i molt el caràcter “independent” de la formació. La voluntat de “no anar contra ningú” i contribuir a que “el país i la parròquia” avancin. Naudi ha insistit en què CC és “la materialització de diverses sensibilitats polítiques i ideològiques” i tot i lamentar que com a mínim una part dels liberals massanencs hagin deixat el teòric vaixell parroquial comú no hi ha volgut insistir massa. De fet, la voluntat de Naudi i CC ha estat “evitar un ball de bastons”. “Garantir la governabilitat” també ha estat una de les frases que més han repetit els dirigents de la formació parroquial.\n'Reforç massanenc' a la llista nacional de DA\nEls demòcrates presenten dos massanencs, que alhora reflecteixen dues sensibilitats ideològiques i, sobretot, familiars diferents, entre els primers deu llocs de la llista nacional. Ester Molné i David Montané faran que la Massana tingui un pes superior a la nacional que altres parròquies, si es pot dir d'aquesta manera. En conjunt, tal com han expressat després de l'acte congressual Espot i Jover, les candidatures demòcrates, a parer dels dos dirigents de la formació, representen clarament la realitat de la societat andorrana. "Hem de defensar un projecte nacional", ha remarcat el candidat a cap de Govern mentre que el president de la formació remarcava el fet que cal "bastir" novament una majoria demòcrata a la cambra parlamentària "per generar noves oportunitats" per a la ciutadania en el seu conjunt.\nEspot ha parlat obertament de "candidatures guanyadores" en aquells territoris on es presenten, alhora que ha remarcat que "cada parròquia" té un recorregut electoral "diferent". "Basem les properes eleccions en el nostre projecte polític", ha remarcat el candidat demòcrata sense voler entrar a fer travesses, menys encara sense conèixer ni el nombre ni el contingut exacte de llistes que hi haurà. Espot ha afirmat que espera una campanya "constructiva" -de fet, ha contraposat suposadament el tarannà de Ciutadans Compromesos al de la resta de forces pel fet de dir que no aniran en contra de ningú- i ha demanat foragitar "les afirmacions gratuïtes o desagradables" perquè "no contribueixen a elevar la categoria de la política nacional".\nTerritorialment, la majoria de duets electorals ja es coneixien, o s'han anat avançant els darrers dies. Si hi havia algun dubte, durant el congrés s'ha confirmat que Marc Pons abandona el comú d'Andorra la Vella per ser el número 2 de la llista de la capital amb Enric Tarrado liderant-la. L'exconsellera Sílvia Riva finalment no va enlloc i serà, juntament amb Meritxell Verdú, vencedores el 2011 per sorpresa, la presentadora de la llista. Per la resta, en els llocs titulars, el que ja se sabia. Ara, calia està pendent a algunes posicions que poden entrar en joc en el cas que DA hagi de formar Govern.\nL'Altaveu ja va avançar que Berna Coma és la primera suplent a Ordino, on Joan Martínez Benazet és ministrable. Juan Carlos Ramos seria el recanvi de Jordi Torres Falcó a Encamp en el cas que el titular d'Ordenament Territorial repeteixi a l'executiu. Encara que és poc previsible, però no descartable del tot, que Sílvia Calvó repeteixi al Govern ni que DA guanyi, ha estat una sorpresa relativa que Miquel Aleix hagi sortit de les llistes -ell així ho volia- i la primera suplent d'Escaldes sigui Montserrat Capdevila, excònsol menor i major i que semblava allunyada de tota activitat política.\nUn altre suplent de llarga trajectòria és qui tanca la llista territorial a Sant Julià, el fins ara president del grup parlamentari demòcrata Ladislau Baró. I en una de les parròquies on més maldecap ha donat la confecció de la candidatura, finalment és Aitor Osorio qui finalment ocupa la primera plaça de suplent i, en cas de victòria de DA a Canillo, previsiblement hauria d'accedir al Consell General a final d'any perquè el compromís amb Meritxell Palmitjavila, líder de la candidatura, és que assumeixi les regnes de la candidatura per reconquerir el comú canillenc.


El túnel ferroviari més llarg i profund del món – Curiositats.cat\nArquitectura\tsuïssa, ticino, túnel, uri\nEl túnel ferroviari més llarg i profund del món\nToni ⋅ 2 juny 2016\nDues dècades després de l’inici de les obres del túnel de base de Sant Gotard, l’obra d’enginyeria més ambiciosa, arriscada i immensa de la història d’Europa està completada. D’exclusiu ús ferroviari, de 57 quilòmetres de longitud i enterrat, en ocasions, a més de 2.000 metres per sota de la superfície, el túnel ja s’ha inaugurat i ha estat creuat per un tren per primera vegada.\nA les seves esquenes es remunta ara la història d’un pas llegendari, el futur del transport de mercaderies a Europa i vint anys de treballs excavant la roca alpina per arribar fins a aquí.\nQuè creua exactament el túnel?\nEls cantons d’Uri i Ticino, o el que és el mateix, el sud de Suïssa, altament muntanyenc i fronterer amb Itàlia, i el nord, de caràcter més pla i fronterer amb Alemanya. El pas de Sant Gotard és una històrica ruta alpina que durant segles es va creuar per les altures i que només a la fi del segle XIX es va travessar per sota, superant l’imponent massís per tren.\nEls túnels tenen la finalitat de facilitar el pas dels Alps i establir una ruta directa apta per a trens d’alta velocitat. Una vegada finalitzats, el temps actual de viatge de gairebé quatre hores entre Zuric i Milà es reduirà a dues hores i mitjana.\nLes boques del túnel estaran prop de les ciutats de Erstfeld (nord) i Bodio (sud).\nFont: Viquipèdia i Magnet\n« Beluga XL, un avió que transporta avions\t» Rècord mundial d’escuradents en una barba\nTime limit is exhausted. Please reload CAPTCHA. 5tres1vuittres


PS+Independents demana un altre color polític a la capital per negociar les transferències i oposar-se a l’heliport | Partit Socialdemòcrata\nLa sala d’actes del centre cultural La Llacuna ha quedat petita per acollir la reunió de poble de la candidatura de PS+Independents a Andorra la Vella. Durant la trobada, els membres de la llista han posat en relleu la importància que a la capital hi hagi un color polític diferent al de Liberals i Demòcrates per poder defensar amb tota la intensitat necessària els drets dels seus ciutadans en la negociació per la reforma de les competències i les transferències. A més, han advertit que un comú dels ‘taronges’ o un on repetís Jordi Minguillón de cònsol major no tindria prou força per oposar-se a la construcció de l’heliport nacional a la zona de la Comella.\nEl primer a intervenir a l’acte ha estat el conseller general del Partit Socialdemòcrata, Pere López, que ha acusat DA de “jugar a un doble joc” a l’hora de dir que vol reformar el sistema de transferències quan, en realitat, no hi ha gaire voluntat per les repercussions que això comportaria. Per això, ha defensat que “cal un altre color polític a Andorra la Vella”. De forma similar s’ha expressat posteriorment la cap de llista, una Dolors Carmona que ha remarcat que un habitant d’Andorra la Vella rep “un terç” del que estan rebent en concepte de transferències els d’Ordino o Canillo. “El ciutadà d’Andorra la Vella es mereix el mateix tracte que a les altres parròquies”, ha reclamat.\nLa possible ubicació d’un heliport a la Comella també ha estat posada sobre la taula. López ha recordat que “el Govern el vol tirar endavant” i que “el ministre Alcobé va dir al Consell General que era l’emplaçament millor valorat”. Al mateix temps, s’ha mostrat convençut que, en cap cas, la candidata de DA, Conxita Marsol, “tindrà força per oposar-se al projecte”. De forma similar s’ha expressat Carmona, que ha refermat “el posicionament ferm i clar” en aquesta qüestió de la candidatura. “Ens comprometem, si entrem al comú, a enviar el primer o el segon dia una carta al Govern on mostrarem el nostre desacord a la cessió dels terrenys”, ha avançat.\nLópez i Carmona també han coincidit en criticar el “ball de cadires” viscut a l’hora de confeccionar altres llistes. El parlamentari ha fet menció a una de les imatges dels darrers dies: “Tenim una ministra que està cantant nadales i fent campanya amb els liberals”, ha comentat, per després expressar que la solució passa per “un projecte progressista com el nostre”. De la seva banda, la candidata a cònsol major ha defensat tots els membres de la llista tot assegurant que “cap d’ells ha fet moviment estranys per aconseguir una cadira”.\nA la reunió de poble també ha participat Lídia Samarra, la número 2 de la candidatura. Ella ha estat l’encarregada d’explicar varis dels projectes claus del programa com ara el perfil web per potenciar la participació ciutadana o la voluntat de canviar d’ubicació la casa pairal. “Els avis es mereixen molt més que el lloc on estan ara”, ha afirmat. Una altra proposta ha estat la creació “d’un centre d’interpretació de la cultura popular” o l’impuls a la plaça del Poble.\nPer finalitzar l’acte, Carmona ha fet una crida a aconseguir que “la parròquia torni a ser socialdemòcrata i progressista”, com ho havia estat tradicionalment. Aquesta serà, ha assegurat, la forma que “Andorra la Vella torni a ser el que havia estat fa uns anys” i, per això, ha fet una crida al “vot útil”.


Posen en dubte el futur d'alguns presentadors de Telecinco\nEls programes de Jorge Javier Vázquez, Emma García, Carlota Corredera i María Teresa Campos han registrat una disminució dels índexs d'audiència\nper Redacció dilluns, 27 de febrer 2017 - 14:21h\nEmma García a 'Mujeres y Hombres y Viceversa' | Telecinco\nDarrerament, Telecinco ha entrat en una dinàmica negativa a causa de la disminució d'audiència, principalment als programes de la premsa del cor i 'realities'. Algunes estrelles de la cadena, com Jorge Javier Vázquez, Ana Rosa Quintana, Emma García, Carlota Corredera o María Teresa Campos, veuen com els seus llocs de treball trontollen per culpa de la mala situació de la cadena principal de Mediaset. Els seus programes han passat de ser líders destacats d'audiència a lluitar més del que és habitual per aconseguir ser-ho, i en alguns casos fins i tot han estat àmpliament superats per la competència.\nMaría Teresa Campos ja ha vist reduïda la seva presència els caps de setmana, per exemple, perquè Telecinco va decidir prescindir de 'Qué tiempo tan feliz' durant la tarda de dissabte per la seva poca audiència. En el cas de Carlota Corredera, la cadena ha perdut el lideratge de la seva franja que sí que aconseguia amb Marta Torné, i la seva participació en els programes de la cadena també s'ha reduït considerablement després que durant una bona temporada aparegués en molts espais. 'Mujeres y hombres y viceversa' també ha patit una baixada d'audiència últimament, tot i que en principi no sembla que el lloc d'Emma Garcia pugui estar en perill. El mateix passa amb Ana Rosa Quinta y Jorge Javier Vázquez, els dos puntals que sostenen els matins i les tardes de Telecinco i que, de moment, no sembla que hagin d'anar gaire lluny de la cadena.\nAixò sí; possiblement Telecinco té alguna estratègia per millorar els seus resultats, com ara intentar augmentar l'audiència amb 'Supervivientes' o emetre productes de ficció i confiar en un èxit igual a 'La que se avecina'. A més, té alguns programes que l'ajuden a aconseguir el lideratge durant la seva franja d'emissió, com és el cas del programa de Bertín Osborne i de 'Got Talent'.\nCOMPTE: Avisar per WhatsApp de radars i controls et pot sortir car\nVÍDEO: Una model esclata en directe davant els tocaments d'aquest 'especialista'


Ja es coneixen els primers famosos que participaran a Supervivientes 22 febrero, 2018\nJa es coneixen els primers famosos que participaran a Supervivientes\nLa nova edició de 'Supervivientes' agafa forma setmanes abans del seu inici. De moment, són ja dues les candidates que han confirmat la seva participació en el concurs. Es tracta de Raquel Mosquera, perruquera i ex concursant d'altres realities com 'Mira Qui Salta', i de Maria Lapiedra, col·laboradora del programa 'caça-papallones'.\nD'altra banda, també es coneix el descart d'altres dos candidats dels quals hi havia rumors sobre la seva possible participació en aquesta edició del programa que presenta Jorge Javier Vázquez. Un d'ells és Kiko Matamoros, excol·laborador de 'Sálvame', que no participarà malgrat que li havien ofert "el màxim de la història del reality". La filla de Rocío Carrasco i de i David Flores, Rocío Flores, tampoc estarà en el concurs. Ha estat ella mateixa la que s'ha autodescartat per ser la seva col·laboració "incompatible amb els estudis".\nExceptuant a descartats i confirmats, hi ha una àmplia llista de possibles aspirants a concursar. Alguns d'ells són el nuvi de Chabelita Alberto Illa, l'ex miss Espanya María Jesús Ruiz, els col·laboradors de 'Sálvame' Gustavo González Chelo García Cortés i Gustavo González, a més de l'ex marit de Maria Lapiedra, Mark Hamilton.\n< p> Segons ha pogut saber ' cotilleo.es ', la productora del reality està en negociacions amb Carlos Lozano, que assegura que "acceptaria concursar" en funció de les condicions que li ofereixin. Tampoc es descarta la participació de la parella d'economistes, Silvia Charro i Simón Pérez, que van fer un vídeo en què apareixien nus i en el qual anunciaven la seva candidatura a participar en el programa.


La creativitat de la campanya 'Socialment Responsables', candidata a millor anunci en premsa escrita dels X Premis Corresponsables | Valencia Extra\nLa creativitat de la campanya ‘Socialment Responsables’ llançada per la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica en l’anterior legislatura ha sigut seleccionada entre les set finalistes per als X Premis Corresponsables de l’observatori de comunicació ‘ObservaRSE’ com a candidata a millor anunci en premsa escrita en la categoria de Comunicació Corresponsable.\nL’anunci d’aquesta Conselleria competia amb altres 21 candidatures de diverses entitats públiques i privades i ha quedat en quarta posició en la primera fase dels mencionats premis, que es correspon amb la votació per part dels usuaris i les usuàries que han volgut participar a la mateixa.\nAixí, amb un 8’70 % dels més de 4.000 vots totals enregistrats, ha aconseguit fer-se un lloc a la fase final.\nAra, un jurat acadèmic de 75 membres procedents de tots els països de parla hispana decidirà al setembre quina de les set candidatures que han superat la primera fase rep el reconeixement com a Millor anunci en premsa escrita en la categoria de Comunicació Corresponsable, guardó que es recollirà – en cas de guanyar-se- en una gala que se celebrarà a l’octubre i que en qualsevol cas inclourà una acreditació per a la resta de finalistes.\nInicialment, els X Premis Corresponsables van rebre més de 600 candidatures d’entitats de fins a 14 nacions diferents per a les huit categories dels premis: Grans empreses; Pimes; Microempreses, minipimes i autònoms; Administracions i entitats públiques; Entitats sense ànim de lucre (categories Gran i Mitjana i menuda); Premi Corresponsables Ramón Mullerat a la trajectòria personal en la difusió de la Responsabilitat Social i la sostenibilitat; i Comunicació Corresponsable.\nÉs en aquesta última en la qual s’emmarca la candidatura de la Conselleria de Participació, Transparència, Cooperació i Qualitat Democràtica, ja que aquesta secció compta amb tres subcategories: millor anunci en premsa escrita; millor campanya de xarxes socials; i millor vídeo corporatiu o audiovisual.\nDesprés d’haver-se presentat les corresponents candidatures per a cada secció, més de 4.000 persones van contribuir a seleccionar les millors de cada categoria per a, finalment, deixar que un jurat professional decidisca quines tres seran les premiades en cada apartat.