Entrevista a Toni Saigi: "Al jazz, ara, hi ha una comunitat molt maca. Encara que tinguem fama d'elitistas, cada cada cop hi ha més gent amb el cor enorme." - BSO - Productora Musical Barcelona\nA Toni Saigi no li interessa la fama ni omplir estadis, prefereix la proximitat dels clubs de Jazz, on cada nit es viu una cosa diferent a l’anterior. Avui, hem quedat amb ell perquè ens parli de la seva música i ens expliqui la seva visió sobre aquest gènere i l’escena barcelonina.\nQuè és el Jazz per tu?\nEl jazz és la manera que he trobat a la música de poder-me expressar com jo vull. No és tant que a mi m’agradi el jazz sinó que és la música que em diu: ‘ei! pots improvisar tant com vulguis, pots dir el que tu vulguis’. Cadascú descobreix la seva forma d’expressió en la música. Hi ha gent que no necessita improvisar tant o que li agrada tant un tipus de música i no pot tocar una altra cosa.\nEn el meu cas, només necessitava un estil on poder fer sempre el que vulgui. Poder, per exemple, tocar amb el colze o fer el que vulgui i, per sort, a la gent, a sobre, li agrada quan ho faig. Si no hagués aconseguit que a la gent també li agradés, tant la gent amb la qual toco com amb el públic, doncs llavors potser passaria del jazz.\nEs pot innovar en aquest estil o està tot fet? Hi ha barreres dins del gènere que no es poden passar?\nSempre es pot innovar perquè cada persona té alguna cosa a dir i cada opinió serà una cosa nova. Que l’estil innovi, ja és una altra cosa. El jazz ja s’ha creat és de les músiques que més s’ha modificat, que més coses se li han posat al darrere: jazz-funk, jazz-latin, jazz-nosequè. Jo crec que s’ha provat molt tot i ara el que hem de fer és mirar que aquesta música no mori i continuar-la portant a llocs interessants, que la toquem bé i la respectem.\nSobre el tema dels límits, els músics de jazz tenim un argot i a alguna gent els hi diem ‘la policia del jazz’. Hi ha gent molt purista que de seguida et diu que el que toques no és jazz. Però al final, és el que deia al principi, si toco aquest estil és perquè no n’hi ha de barreres, perquè puc tocar com jo vulgui. Sempre es parteix dels standars però, a partir d’aquí, sempre dependrà d’amb qui toquis, de com estiguis aquell dia, què vulguis expressar. És fantàstic, diria que no hi ha cap barrera sempre que tinguis respecte pel que significa i per la seva tradició. Primer s’ha d’entendre el passat i escoltar.\nD’entrada, et diria que jo no treballo, que és una cosa que em va ensenyar el meu pare quan arribava amb un somriure a la nit i a sobre treia alguns diners de la butxaca i jo no entenia res. Jo volia fer el mateix, estar content i a sobre guanyar uns diners.\nM’he dedicat molts anys a ser sideman, acompanyar a altres músics. Sempre m’han trucat perquè els agrada la meva manera de veure la música dins d’altres projectes. I a part de ser sideman també tinc el meu projecte principal que és ‘Tronik’ que és on menys faig el que jo vull (riu). Clar, són les meves composicions i és una cosa més concreta però que sempre ha sortit de forma fàcil i molt fluïda.\nAra ja fa uns 6 anys vaig començar a compondre, sense pensar en res, però un dia vaig imaginar-me amb un grup. Em van venir tres noms al cap que van ser el Jaume Ferrer al saxo, el Carlos Falanga a la bateria i el Marc Cuevas al contrabaix. Vaig quedar un dia amb ells, vam tocar els temes i ho van tocar tot com jo ho tenia al cap. I a partir d’aquí, sempre ha anat així. He tingut èpoques que he estat més content o menys i, depèn de com estigui, em surten composicions o no però quan en torno a tenir 8 o 9 els crido i gravem i així anem fent.\nHas treballat d’aquesta mateixa forma en aquest disc? Què el diferencia dels altres?\nClar, just em plantejava això. Amb el primer, saps que, facis el que facis, és una cosa nova i no pots jutjar res previ. Realment, el segon té una línia súper continuada, a més a més, ara tinc nous temes i farem el tercer. Sempre seguim la mateixa fórmula amb la diferència que del primer al segon ja fèiem concerts i llavors hi ha temes del segon album que ja els tocàvem en directe abans de gravar.\nQuins referents marquen la teva música?\nD’entrada, i això ho porto a la sang i al cor, el meu pare i el meu germà. Per més que toquem estils diferents, els tres estem connectats. És per mi el bàsic i el que ha fet que les coses vagin bé i tots els músics ens diuen que es diverteixen molt tocant amb nosaltres.\nQuan vaig començar a compondre i a fer bolos, em deien que m’ assemblava molt a Thelonious Monk i no ho entenia perquè era un músic que gairebé no havia escoltat i que no m’agradava. A partir d’aquí, el vaig començar a escoltar més i em vaig adonar que érem molt semblants. Em va començar a enamorar i vaig sentir una connexió. Ell va morir fa anys, però em sento connectat amb ell.\nI, a banda d’això, he de reconèixer que no escolto música. M’agrada escoltar-la amb gent, em torna boig però sol ho faig com a obligació. Sé que, com a músic he d’enriquir-me, però em costa. Sóc més de tocar.\nQuè és per tu l’èxit? A on vols arribar?\nQuan jo tenia vint anys, admirava a alguns músics i em deia a mi mateix: ‘t’imagines que un dia em criden per tocar amb ells i que a sobre s’ho passen bé amb mi i jo amb ells?’ Per mi això era l’èxit. Ara, ha passat i estic molt content.\nL’èxit per a mi també és poder tocar sempre, o sigui, fer bolos del meu estil i poder estar a primera línia i que la gent vulgui tocar amb mi. De moment s’està complint, però vull que segueixi fins a la mort, fins als 85 anys o esperem 120 (riu).\nI l’altre èxit també seria que a la gent li agradin els discos que faig encara que mai relaciono l’èxit amb la fama o alguna cosa similar. Si hagués necessitat això, m’hagués sortit de dintre fer un altre estil. Si arrases amb el jazz i arribes a moltíssima gent, vol dir que alguna cosa no estàs fent bé.\nNo creus que el jazz es pugui tocar en un camp de futbol i pugui ser massiu?\nD’entrada, quan diem que el jazz és una música minoritària, és perquè, quan toques en un club de dos metres quadrats, on et veuen cinc persones molt a prop teu, i veus que escolten cada nota se sent alguna cosa especial. Després toques én una sala gran i, per més que estigui molt ben amplificada, no sents el mateix. Estem autocondemnats.\nLo ideal seria que li agradés a molta gent i tocar en un club cada nit i que la gent es barallés per poder entrar (riu).\nQuin és l’ambient del Jazz a Barcelona?\nDesprés de la pandèmia, a la gent jove li ha interessat venir al concerts però, en general, el públic és gent gran. Ara, quan he portat amics a escoltar un bolo o la gent, pel que sigui, s’ha apropat, sempre surten encantats.\nQuan toques en clubs d’aquí a Barcelona i no tant en festivals, com al bar Robadors, si que ve gent jove. Allà sempre passen coses noves.\nEn relació als músics, és un món petit i ens coneixem tots. Les jazz sessions ens ajunten moltíssim i sempre coincidim allà. Tots som més o menys col·legues i hi ha molt bon rotllo. Abans, al jazz hi havia més competició i amb aquesta última generació, en aquests últims deu anys, ha canviat radicalment. Els músics que no van voler canviar han desaparegut. Ara hi ha una comunitat molt maca. Encara que tinguem fama d’elitistes, cada cop hi ha gent amb el cor més gran.\nTambé ara es veuen més noies. En el jazz n’hi havia molt poques, potser una o dues. I jo crec que, encara que sigui una mica lent, s’està obrint molt i estan marcant el camí perquè cada vegada en siguin més.\nQuin tema dels que has fet tu et representa més en el moment actual?\nDoncs el que em representa més és l’últim que he fet, que es diu ‘W’. La meva música va totalment lligada a la meva vida, sempre expresso el que sento en el moment. ‘W’ va per la Wara que és la noia que m’ha fet petar el cervell. És important per a mi, perquè portava uns anys sense compondre perquè sempre necessito un motiu, ha de passar alguna cosa.\nQué es per tu BSO?\nPer mi és família. Tinc la meva família que és la meva mare, el meu pare i el meu germà i una família annexada que és BSO. Per mi sempre ha sigut això. És una cosa que sempre he admirat i respectat moltíssim i cada vegada que vinc aquí em sento com si hagués estat en un lloc entrenant-me durant 10 anys.\nA on podem anar a veure’t?\nEstarem a la sala Soda el 22 de juliol.


Un software per a estimar el risc de patir càncer de mama arribarà a centres educatius i d'investigació | Valencia Extra\nUn software per a estimar el risc de patir càncer de mama arribarà a centres educatius i d'investigació\nFISABIO, UPV i ISCIII acorden amb l’ITI distribuir gratis un ‘programari’ que estima el risc de patir càncer de mama\nLa Fundació per al Foment de la Investigació Biomèdica de la Comunitat Valenciana (Fisabio), la Universitat Politècnica de València (UPV) i l’Institut de Salut Carles III (ISCIII) han subscrit un acord amb l’Institut Tecnològic d’Informàtica (ITI) per a distribuir en entorns d’investigació biomèdica i educatius el programari ‘DM-Scan’, un programa informàtic que ajuda a determinar el risc de patir càncer de mama.\nEl conveni habilita a l’ITI a distribuir l’eina informàtica de forma gratuïta amb finalitats d’investigació i educatius. L’aplicació informàtica és fruit del treball coordinat d’investigadors de Fisabio, la Politècnica de València i l’Institut de Salut Carles III, detalla la Generalitat en un comunicat.\nL’objectiu és estendre la seua utilització en aqueixos sectors per a conéixer amb precisió quin ús fan d’ell els professionals, quan es recorre a ell i amb quines dificultats es troben, per a solucionar-les de forma personalitzada i, en última instància, perfeccionar el programa.\nEn la seua versió 4.0, ‘DM-Scan’ ofereix noves prestacions, com el processament de mamografies d’alta resolució. També utilitza metodologies de visió artificial, reconeixement de formes i aprenentatge automàtic.\nOPTIMITZAR ELS PROGRAMES DE GARBELLAT Als HOSPITALS\nL’eina quantifica la proporció de teixit fibroglandular en relació amb la grandària de la mama, en diferenciar-lo del teixit dens del gras (la mama està composta bàsicament de teixit adipós i teixit fibroglandular).\nOfereix així una mesura contínua i més objectiva que la que els facultatius poden tindre a partir de la inspecció visual. Per aquest motiu ‘DM-Scan’ puga ser una eina òptima per a l’estimació del risc de patir càncer de mama.\n“La quantificació de la densitat de la mama de cada dona, s’ha incorporat en els últims anys, com a pràctica habitual en els programes de garbellat de càncer de mama, ja que existeix evidència que està relacionada amb el càncer de mama”, ha explicat la coordinadora del Grup d’investigació Equitat en Càncer i Salut Pública de Fisabio-Salut Pública, la doctora Dolores Salas.\nDisposar d’una eina automàtica per a classificar la densitat de la mama “pot facilitar el treball del personal facultatiu i homogeneïtzar la classificació de la densitat mamària, la qual cosa repercutirà sens dubte a millorar la qualitat dels programes de garbellat de càncer de mama”.\nAquest programari és el resultat d’una col·laboració iniciada fa anys amb l’estudi ‘DM-Spain’, una investigació sobre factors que modifiquen la densitat mamogràfica en considerar la importància d’aquest fenotip com a marcador de risc de càncer de mama en la qual van participar 3.500 dones de set programes de detecció precoç de càncer de mama (Aragó, Balears, Castella i Lleó, Catalunya, Galícia, Navarra i València).\nLa directora del Centre Nacional d’Epidemiologia en l’ISCIII i coordinadora de l’estudi DM-Spain, la doctora Marina Pollán, ha indicat que l’equip d’investigadors va advertir de la necessitat de disposar d’una eina com aquesta, ja que les utilitzades en altres estudis similars en diferents països presentaven “importants limitacions”.\nAixí va nàixer la col·laboració de Fisabio i l’ISCIII amb la UPV i “gràcies a la informació recollida en ‘DM-Spain’ i a la professionalitat i bon fer dels investigadors de la Politècnica, s’ha pogut desenvolupar i validar l’eina”.\nUN 30% DELS CÀNCERS EN DONES SÓN DE MAMA\nEl de mama és el tumor més freqüent en les dones (representa el 30 per cent de tots els càncers que afecten les dones). La incidència més gran de casos es produeix en el grup d’edat de 45-69 anys.\nA més, el càncer de mama ocupa el primer lloc en mortalitat per tumors en dones, suposant un 15 per cent de les morts per càncer. Malgrat això, és el tumor amb la supervivència més alta en les dones, ja que s’estima que, al cap de 5 anys, la supervivència de les dones diagnosticades de càncer de mama és del 86 per cent.


Jacaranda Apartments Eivissa Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAvenida Punta Arabi, Santa Eularia des Riu, Eivissa, Espanya, 07849 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Jacaranda Apartments\nEl Jacaranda Apartments Ibiza està situat a la tranquil·la destinació turística de platja d'es Canar, 25 km al nord de la ciutat d'Eivissa. Hi ha WiFi gratuïta a les zones comunes. Tots els apartaments disposen de cuina totalment equipada amb forn i nevera. Els estudis no tenen cuina, però inclouen nevera petita, microones i bullidor. Alguns apartaments tenen un sala d'estar i de menjador amb sofà llit. Tots inclouen 1 ampolla de vi de benvinguda gratuïta. L'ús de l'aire condicionat comporta un suplement. Els clients del Jacaranda Apartments Ibiza poden utilitzar les instal·lacions del Jacaranda Lounge Beach Club, que inclou una piscina gran i una piscina infantil, de forma gratuïta durant la temporada baixa i a meitat de preu durant la temporada alta. També hi ha una terrassa, amb gandules i carpes de lloguer. A l'establiment també hi ha la cocteleria Jacaranda, un restaurant xinès i un supermercat amb fleca.\nNúmero de Identificación Fiscal: APM.0785\nL'establiment no ofereix servei de recepció les 24 hores del dia. Cal que informeu l'establiment de la vostra hora prevista d'arribada per organitzar el lliurament de les claus. Les instal·lacions del Jacaranda Lounge Beach Club obren de maig a octubre. Cal fer el registre d'entrada i recollir les claus a: jacaranda lounge reception office, 07849 es canar, sta eulalia, ibiza. Els clients han de presentar un document d’identitat amb fotografia i una targeta de crèdit durant el registre d’entrada. Les peticions especials són segons disponibilitat i poden comportar suplements. Número de llicència: APM0785\nAuriol, Regne Unit


Maison Bleue Arles França - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 225 allotjaments a Arles.\n395 Chemin Des Garennes, Pont de Crau, Arles, França, 13200 - Veure al mapa\nMés informació sobre Maison Bleue\nDissenyat tant per oci com per negoci, Maison Bleue està situat idealment a Pont de Crau; una de les localitzacions més populars de la ciutat. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nMaison Bleue ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Aquest hotel ofereix nombroses instal.lacions en el lloc per satisfer el més exigent dels clients.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Maison Bleue.


Vaga de 24 hores al servei públic | Ràdio Calella Televisió\nVaga de 24 hores al servei públic\nTreballadors del transport públic, professors, metges i altres funcionaris estan cridats a la vaga de 24 d’hores d’avui dijous 28 d’octubre per denunciar l’abús de temporalitat a l’administració i contra el decret del Govern espanyol per solucionar la situació. L’ha convocat la Taula Intersindical de Catalunya, integrada per la USTEC, Intersindical Alternativa de Catalunya (IAC), CGT, CNT, CoBAS, Coordinadora Obrera Sindical i Solidaritat Obrera. CCOO, UGT i la Intersindical CSC no s’hi han adherit. Treball ha publicat el decret de serveis mínims fins la mitjanit.\nA l’educació infantil i primària, es garanteix la presència de la meitat dels docents. A les llars d’infants i centres d’educació especial, també el 50% de la plantilla.\nPel que fa al transport públic, Treball ha decretat el 85% del servei habitual a Rodalies i Regionals de Renfe, dels Ferrocarrils de la Generalitat, del servei de metro i autobús de TMB i del TRAM.\nA la sanitat pública, la Generalitat garanteix el normal funcionament dels serveis d’urgències, les unitats especials i les operacions quirúrgiques inajornables, així com els tractaments de quimioteràpia i radioteràpia en situacions urgents i de necessitat vital. També en el desenvolupament de la campanya de vacunació i el funcionaments dels equips especialitzats en la Covid. A l’atenció primària, els serveis mínims són del 25% de la plantilla.\nSegüent Laura Camps es classifica per la final a Maranello\nAnterior “Amb nom de dona” homenatja la primera regidora de l’Ajuntament de Calella\nAmor optarà a la reelecció a les municipals del 2019\nGran victòria de la UEHC en un partit que perdia de quatre gols a la mitja part


Pastoral de joves | CatalunyaReligió.cat\nSáb, 20/08/2011 - Lluís Serra\nLa JMJ aconsegueix integrar tres elements determinants: Jesucrist, l’Església (amb la presència dels seus màxims representants institucionals) i els joves. Aquesta aposta em sembla interessant. Els cristians adults no s’improvisen. Les llavors sembrades a la infància i a la joventut donen els fruits al seu temps, tot i les condicions adverses de l’ambient que ens envolta. La comunitat cristiana ha de ser molt sensible als tres col·lectius que s’han vist allunyats de la fe o que han presentat més dificultats d’integració: els obrers, els joves i les dones. Una mica, per aquest ordre en el temps. Aquests tres col·lectius reflecteixen els nostres problemes, però no els de Jesús. Crist va cridar que el seguís gent que es guanyava la vida amb la seva feina (pescadors, cobradors d’impostos…), es va relacionar sense complexos amb les dones (la samaritana, Maria de Magdala…), va fer propostes arriscades a joves (el jove ric, Joan evangelista…) i es va envoltar de nens, als que sempre va defensar.\nEl tresor de l’Església és Jesús, al qual hem descobert amb la força de l’Esperit. Llenguatge directe, sense gaires elucubracions que no porten enlloc. Experiència de vida, sense perdre’s en les tortuositats teològiques. Paraula de Déu, sense deixar-nos atrapar per estudis sociològics i estadístiques decebedores. Aquesta és la pastoral que els joves necessiten: algú que els arribi al cor amb el seu amor, misericòrdia i compromís. Quan s’estima una persona, les exigències morals que se’n desprenen resulten òbvies. Si es vol començar amb moralismes, es fa una mala pedagogia de la fe. Jesús, només després de salvar a la dona adúltera de ser lapidada, li diu: «Jo tampoc no et condemno. Vés-te’n, i d’ara endavant no pequis més» (Jn 8,11). Dir-ho abans no du enlloc. Encara més, pot ser contraproduent. Com si la llei importés més que la persona. Jesús no condemna. La pastoral juvenil pot caure en dos errors greus: aplaudir els joves per guanyar-se’ls fàcilment amb propostes insubstancials i criticar-los perquè amb el seu estil de vida estan abocats a la superficialitat i a l’egoisme. Marc (Mc 10,21) escriu, referint-se al diàleg del Mestre amb el jove ric: «Jesús se’l mirà i el va estimar.» La seva proposta és radical: «Només et falta una cosa: vés, ven tot el que tens i dóna-ho als pobres, i tindràs un tresor al cel. Després vine i segueixme.» La falta de resposta no es va deure a la seva joventut, sinó al seu amor per les riqueses. L’evangelista ho indica amb claredat: «Va quedar abatut i se n’anà tot trist, perquè tenia molts béns.»\nLa clau de la pastoral juvenil la tenim en Jesús: mirar els joves i estimar-los. I una altra cosa: fer-los propostes de seguiment. D’ells depèn la resposta, perquè Jesús sempre respecta la llibertat.\nEls fruits de la JMJ, que s’endinsen al misteri de Déu i del cor humà, escapen a avaluacions tècniques, que faran tant els partidaris acèrrims com els detractors sistemàtics de les jornades. Potser, alguns d’aquests joves recolliran el missatge d’aquí a vint anys, quan els arribi la crisi espiritual a la meitat de la vida. Llavors, es formularan l’interrogant i buscaran en Jesús el sentit de la seva vida. No els caldrà cap gurú ni perdre’s en els supermercats d’espiritualitat. Tindran la llavor al cor.\nEncara avui ressonen les paraules de Jesús al fill de la viuda de Naïm: «Jove, aixeca’t» (Lc 7,14). Jesús crida els joves a la vida, a l’amor i a la llibertat.


L'advocat de La Manada assegura que "només" preveu que quedin en llibertat\nPer contra, l'advocat de la víctima confia que se'n prorrogarà la presó provisional\nRedacció 18/06/2018 - 22.04 Actualitzat 18/06/2018 - 22.24\nL'Audiència de Navarra ha de decidir si deixa en llibertat o prorroga l'ordre de presó per a La Manada, els cinc condemnats a 9 anys per abusos sexuals -no pas violació- als Sanfermines del 2016.\nEl tribunal ha escoltat els recursos de les parts aquest dilluns i, a la sortida, l'advocat de quatre dels condemnats s'ha mostrat optimista.\nAgustín Martínez ha assegurat que "només es pot pensar" que quedaran en llibertat, i ha recordat que el vot particular del jutge contrari a condemnar-los- va parlar d'una fiança que rondaria els 6.000 euros.\n"Crec que només es pot pensar en una interlocutòria que els deixi en llibertat amb la corresponent fiança i amb les corresponents previsions que estableixi la delimitació de drets que pugui fixar el tribunal".\nL'advocat considera que no hi ha risc de fuga ni de reiteració delictiva i ha anunciat que, si se'ls manté a la presó, recorrerà la decisió al Tribunal Constitucional.\nBen diferent és l'opinió de l'advocat de la víctima, Miguel Ángel Morán, que s'ha mostrat "confiat" que atendran la seva petició de prorrogar l'empresonament. Els lletrats de l'Ajuntament de Pamplona i del govern de Navarra també han secundat la petició.\nEl mateix tribunal que va condemnar els acusats ha de decidir sobre la seva situació. La decisió es podria fer pública aquest dimarts o dimecres.


L'Àrea Metropolitana de Barcelona (AMB) i els municipis de Barcelona, l'Hospitalet de Llobregat, Sant Adrià del Besòs, Esplugues de Llobregat i Cornellà de Llobregat han definit i acordat les condicions i característiques de la zona de baixes emissions de l'àmbit de les Rondes de Barcelona i les condicions de les restriccions d'aquesta àrea en casos d'episodi de contaminació a l'hivern i primavera 2017-2018.\nA partir de desembre\nA partir de l'1 de desembre del 2017,en situació d'episodi de contaminació ambiental, els turismes que no disposin d'etiqueta ambiental de la DGT (Zero, Eco, C i B), no podran circular en aquesta Zona de Baixes Emissions. Concretament, els vehicles afectats per aquesta restricció, sense etiqueta, corresponen als turismes de benzina anteriors al 2000 (anteriors Euro 3) i els dièsel anteriors al 2006 (anteriors Euro 4). A l'hivern-primavera 2017-18 es fa una exempció temporal a les furgonetes (EURO 1 a EURO 4) i només es restringeix el trànsit a les furgonetes anteriors a Euro 1 (anteriors a 1997). Igualment, en aquest període, en cas d'episodi, podran circular les motos, mentre no s'hagin lliurat les etiquetes de la DGT per a aquests vehicles. Els vehicles d'emergències, vehicles de persones amb mobilitat reduïda i serveis essencials podran circular independentment de la seva etiqueta de la DGT.\nPer no crear confusió a la ciutadania, és molt important diferenciar entre avís preventiu de contaminació, que segons les estadístiques pot donar-se fins a 20 dies l'any i no implica restriccions, i l'episodi de contaminació. Aquest darrer pot donar-se, segons les estadístiques, un màxim de 3 cops l'any amb durades entre 1 i 3 dies i, a diferència de l'anterior, sí que va lligat a les restriccions de la zona d'interior de rondes per als turismes que no disposin d'etiqueta ambiental de la DGT (Zero, Eco, C i B).\nLa tinenta d'alcaldia d'Ecologia, Urbanisme i Mobilitat, Janet Sanz, ha assegurat que "la lluita contra la contaminació és una prioritat de ciutat i una prioritat de salut pública". "No podem permetre'ns els actuals llindars d'emissions, cal prendre mesures valentes i estructurals per revertir aquesta situació i no aplicar-les seria una irresponsabilitat" ha afirmat. Sanz, ha recordat que l'Ajuntament de Barcelona està treballant amb el Programa de mesures contra la contaminació atmosfèrica, amb 58 actuacions concretes i ha reclamat la implicació de totes les administracions i municipis per fer front a aquesta situació. "Excedir els llindars de contaminació establerts té uns efectes directes sobre la salut de les persones que la comunitat científica associa amb més de 3.000 morts prematures anuals a l'entorn metropolità. La UE ens avisa reiteradament amb amenaces de sancions i els nostres conciutadans ens demanen respostes. Els continus incompliments d'altres administracions no ens serviran perquè des de l'AMB no eludirem la nostra responsabilitat" ha exposat el vicepresident de Transport i Mobilitat de l'AMB, Antoni Poveda.\nConcretament, la zona de baixes emissions de l'àmbit de les Rondes de Barcelona on, entre d'altres mesures, s'establiran aquestes restriccions en cas d'episodi ambiental de contaminació inclou Barcelona (excepte els barris de Collserola i la Zona Industrial de Zona Franca), gairebé tot el municipi de l'Hospitalet, les àrees de Cornellà i Esplugues de Llobregat que es troben a l'interior de rondes, i gairebé tot el municipi de Sant Adrià de Besòs.\nA partir de l'1 de desembre de 2017, un cop declarat l'episodi de contaminació per part de la Generalitat, les restriccions de trànsit s'estableix entre les 7.00 i les 20.00h de dilluns a dijous, amb els divendres pendents d'ajustar, de l'endemà de la declaració fins al dia de declaració de final d'episodi. Per tant, els vehicles esmentats podran circular, mentre duri l'episodi només en la franja horària de les 20.00h a les 06.59h de dilluns a dijous, i tots els caps de setmana i festius. Encara està pendent d'ajustar-se l'horari de la restricció dels divendres.\nL'acord definitiu entre els consistoris i l'AMB determina que les excepcions permanents per a les restriccions a partir d'1 de desembre de 2017, en cas d'episodi de contaminació en la zona de l'àmbit de Rondes de Barcelona, seran les següents:\nVehicles d'emergència (policia, bombers, ambulàncies)\nIgualment, hi ha excepcions transitòries durant l'hivern-primavera 2017- 2018 (que es reevaluaran per al següent protocol 2018-2019), en casos d'episodi per als següents vehicles:\nLa senyalització viària, presentada recentment al III Consell de Mobilitat de l'AMB, s'instal·larà entre els mesos d'octubre i novembre a les sortides de les Rondes i els àmbits urbans inclosos a la Zona de Baixes Emissions per indicar-ne la seva delimitació i quins vehicles queden autoritzats en situacions de restricció de circulació dels vehicles més contaminants.\nPer completar l'efectivitat d'aquesta zona de baixes emissions, l'AMB i l'Ajuntament de Barcelona demanen a la Generalitat i al Servei Català de Trànsit (SCT) la senyalització corresponent en les vies de la seva competència, com és el cas de la B-23, C-31, C-32, C-33 i C-58, d'acord amb els compromisos de limitacions de vehicles adoptats per la Generalitat de Catalunya. Això facilitarà que no es generi un tap d'ampolla en les sortides de les rondes i les zones d'inici de les restriccions.\nEl proper mes de setembre es crearà una Comissió Permanent, que estarà formada per l' AMB i pels cinc ajuntaments metropolitans implicats (Barcelona, Sant Adrià de Besòs, l'Hospitalet de Llobregat, Cornellà de Llobregat i Esplugues de Llobregat) i que controlarà el desplegament operatiu de la Zona de Baixes Emissions: determinació dels punts i operativa de control, coordinació entre les Guàrdies urbanes, operativa de senyalització i comitè de crisi.\nTambé es formalitzarà un Protocol d'Activació de Restriccions ZBE Àmbit Rondes de Barcelona. Aquest permetrà, en el moment en què la Generalitat activi l'episodi de Contaminació, posar en marxa totes les actuacions previstes per l'AMB i cada municipi, inclosa l'operativa de restriccions, tant a nivell tècnic com de comunicació a premsa i ciutadania.\nAmb l'aprovació d'avui, es defineixen les condicions i característiques de la Zona de Baixes Emissions de l'àmbit de les Rondes de Barcelona i les restriccions d'aquesta àrea en casos d'episodi de contaminació. Tal com estableix el programa de mesures de l'Ajuntament de Barcelona i l'acord assolit pels 36 municipis metropolitans en el plenari de l'AMB, aquestes restriccions que s'apliquen ara només en cas d'episodi ambiental de contaminació esdevindran progressivament permanents, començant pels turismes EURO 1 i les furgonetes pre EURO1 al gener de 2019 i fent-se extensives a tots els vehicles sense etiqueta de la DGT el gener de 2020, on estaran desplegades totes les mesures d'impuls de transport públic, aparcament, i altres mesures alternatives i compensatòries previstes.


Kyle Chayka: Sobre l’abundància digital - MetaData\nKyle Chayka: Sobre l’abundància digital\nDilluns, 31 de gener de 2022 18:30 h\nHall del Centre de Cultura Contemporània de Barcelona (CCCB)\nEn els últims anys la digitalització s’ha convertit en la punta de llança d’una economia globalitzada que fa invisible les seves condicions de producció. El metavers proposat per Facebook, per exemple, vol crear una realitat virtual paral·lela on tot allò que desitgem estigui al nostre abast des del menjador de casa. Però, segons Chayka, el somni d’un món immaterial on acumular objectes i experiències digitals sense límit difícilment s’escaparà de les lògiques del consumisme que trobem a l’altra banda de la pantalla.\nEl periodista de The New Yorker, Kyle Chayka, expert en tecnologia i cultura, parla amb la sociòloga Liliana Arroyo, especialista en innovació social digital, sobre les contradiccions i els límits d’un món cada dia més digitalitzat. Com aprendre a desitjar menys en un present marcat per la hiperproducció i l’acceleració? Quines noves formes pren la cultura en una realitat creixentment tecnològica?\nEn el seu llibre Desear menos (Gatopardo Ediciones, 2022), Chayka rebutja els cants de sirena de l’abundància digital i proposa recuperar la connexió amb el món que ens envolta a través dels ensenyaments del minimalisme. Com aprendre a desitjar menys en un present marcat per la hiperproducció i l’acceleració? Quines noves formes pren la cultura en una realitat creixentment tecnològica?


XERRADA VIRTUAL MLTV&ESC – COCAT\nVols participar en un projecte de voluntariat de mitja o llarga durada i/o t’agradaria saber més sobre COCAT i sobre aquest tipus de projectes: doncs tenim bones notícies!\nEl 23 de març de 18h a 19h organitzem una xerrada virtual per parlar sobre els projectes de mitja i llarga durada i el Cos de Solidaritat Europeu (ESC). També serà una oportunitat per conèixer-nos i resoldre els dubtes que tingueu!\nSi vols fer un voluntariat de llarga durada aquest any, no dubtis a connectar-te a la xerrada.\nUniu-vos a la xerrada fent clic al següent enllaç.\nTambé podeu accedir marcant el número de telefon corresponent al teu país amb el seu PIN corresponent.\nSi sou d’Espanya, podeu marcar el número +34 872 55 94 77 i el PIN 389 629 894#.\nSi encara us queden dubtes, podeu descarregar-vos l’infosheet complet amb tota l’informació necessària fent click aquí.


Empresa - Rosersa\nRosersa, societat municipal\nRosersa és una societat municipal de l’Ajuntament de Roses, que gestiona els diferents serveis encomanats per l'Ajuntament com a mitjà propi, segons les condicions reguladores dels encàrrecs de gestió.\nAquests serveis son els següents:\nManteniment i consergeria edificis municipals\nMòduls lavabos platges i automàtics\nSenyalització de codi viari\nA Rosersa adquirim el compromís d'oferir un servei de qualitat en el manteniment, conservació i millora dels espais, instal·lacions i serveis que gestionem, amb l'objectiu de millorar la qualitat de vida dels residents i visitants.\nServeis Municipals de Roses, SAA\nSegons una sessió plenaria i extraordinari de data 14 de març de 1996, s'acordà la constitució de l'empresa Serveis Municipals de Roses SA (Rosersa) i aprovà els Estatuts de la societat que es va publicar en el BOP de Girona en data 6 d'abril de 1996. La societat va quedar constituïda mitjançant escriptura pública el diua 24 d'abril de 1996. La societat inicia les seves activitats aquest mateix any. Els Estatuts Socials s'han modificat en l'any 2017 per tal d'adaptar-los a la Llei de societats de capital, Llei de contractes del sector públic, Llei de règim jurídic del sector públic i Legislació local.\nL'empresa neix amb uns criteris clars, que responen a l'eficiència, flexibilitat i l'estalvi dels costos en el pressupost municipal. També neix amb la voluntat de donar resposta a les necessitats dels ciutadans, d'una forma més directe i propera.\nOrgans que regeixen la societat\nEl ple de l’Ajuntament actua com a Junta General\nFrancesc Giner Ballesta\nLluís Espada Cantó\nMiquel Gómez Minobis\nXavier Coll Vilà\nCarmen Tena Aladid\nIvan Gascón Costa\nLuis Alejandro Fernández Martín\nFrancisco Luis Muñoz Cameo\nMariel·la Roig Guitart\nGerent: Guerau Carrion Ferrer\nDirector tècnic: Toni Montal Regí\nEncarregat de la secció de instal·lacions: Miquel Tardio Peña\nEncarregat de la secció de construcció: Antonio Quilez Pérez\nEncarregat de la secció de Jardineria: Josep Serra Cusí\nEncarregat de la secció de Forestal: Dani Pi Carrion


PROTECCIÓ DE DADES: GEMAP compleix amb les directrius de la Llei Orgànica 15/1999 de 13 de desembre de Protecció de Dades de Caràcter Personal, el Reial Decret 1720/2007 de 21 de desembre pel que s’aprova el Reglament de desenvolupament de la Llei Orgànica i més normatives vigents en cada moment, i vetlla per garantir un correcte ús i tractament de les dades personals de l’usuari. Per això, amb cada formulari de recollida de dades de caràcter personal, en els serveis que el serveis que l’usuari pot sol·licitar a GEMAP, farà saber a l’usuari de l’existència i acceptació de les condicions particulars del tractament de les seves dades en cada cas, informant-lo de la responsabilitat del fitxer creat, la direcció del responsable, la possibilitat d’exercir els seus drets d’accés, rectificació, cancel·lació o oposició, la finalitat del tractament i les comunicacions de dades de tercers en el seu cas. Així mateix, GEMAP informa que dóna compliment a la Llei 34/2002 d’11 de juliol, de Serveis de la Sociedad de la Informació i del Comerç Electrónic i li sol·licitarà el seu consentiment al tractament del seu correu electrònic amb finalitats comercials en cada moment.\nPROPIETAT INTEL·LECTUAL I INDUSTRIAL: GEMAP per si mateixa o com a concessionària, és titular de tots els drets de propietat intel·lectual i industrial de la seva pàgina web, així com dels elements continguts en la mateixa (a títol enunciatiu, imatges, so, àudio, vídeo, software o textos; marques o logotips, combinacions de colors, estructura i disseny, selecció de materials usats, programes d’ordinador necessaris pel seu funcionament, accés i ús, etc.), titularitat de GEMAP o bé dels seus llicenciats. Tots els drets reservats. En virtud del disposat en els articles 8 i 32.1, paràgraf segon, de la Llei de Propietat Intel·lectual, queden expressament prohibides la reproducció, la distribució i la comunicació pública, inclosa la modalitat de posada a disposició, de la totalitat o part dels continguts d’aquesta pàgina web, amb fins comercials, de qualsevol suport i per qualsevol mitjà tècnic, sense l’autorització de GEMAP. L’USUARI es compromet a respectar els drets de Propietat Intel·lectual i Industrial titularitat de GEMAP. Podrà visualitzar els elements del portal i fins i tot imprimir-los, copiar-los i emmagatzemar-los al disc dur del seu ordinador o en qualsevol altre suport físic sempre que, de manera única i exclusiva, sigui per a ús personal i privat. L’USUARI haurà d’abstenir-se de suprimir, alterar, eludir o manipular qualsevol dispositiu de protecció o sistema de seguretat que estigui instal·lat a les pàgines de GEMAP.\nEXCLUSIÓ DE GARANTIES I RESPONSABILITAT: GEMAP no es fa responsable, en cap cas, dels danys i perjudicis de qualsevol naturalesa que poguessin ocasionar, a títol enunciatiu: errors o omissions en els continguts, falta de disponibilitat del portal o la transmissió de virus o programes maliciosos o lesius en els continguts, malgrat haver adoptat totes les mesures tecnològiques necessàries per evitar-ho.\nMODIFICACIONS: GEMAP es reserva el dret d’efectuar sense previ avís les modificacions que consideri oportunes al seu portal, podent canviar, suprimir o afegir tant els continguts i serveis que es prestin a través de la mateixa com la forma en què aquests apareguin presentats o localitzats en el seu portal.\nENLLAÇOS: En el cas que en GEMAP es disposessin enllaços o hipervincles cap a altres llocs d’Internet, GEMAP no exercirà cap tipus de control sobre aquests llocs i continguts. En cap cas GEMAP assumirà responsabilitat alguna pels continguts d’algun enllaç pertanyent a un lloc web aliè, ni garantirà la disponibilitat tècnica, qualitat, fiabilitat, exactitud, amplitud, veracitat, validesa i constitucionalitat de qualsevol material o informació continguda en cap d’aquests hipervincles o altres llocs d’Internet. Igualment la inclusió d’aquestes connexions externes no implicarà cap tipus d’associació, fusió o participació amb les entitats connectades.\nDRET D’EXCLUSIÓ: GEMAP es reserva el dret a denegar o retirar l’accés a portal i / o els serveis oferts sense necessitat de preavís, a instància pròpia o d’un tercer, a aquells usuaris que incompleixin les presents Condicions Generals d’Ús.\nGENERALITATS: GEMAP perseguirà l’incompliment de les presents condicions així com qualsevol utilització indeguda del seu portal exercint totes les accions civils i penals que li puguin correspondre en dret.\nMODIFICACIÓ DE LES PRESENTS CONDICIONS I DURADA: GEMAP podrà modificar en qualsevol moment les condicions aquí determinades, sent degudament publicades com aquí apareixen. La vigència de les citades condicions anirà en funció de la seva exposició i estaran vigents fins que siguin modificades per altres degudament publicades.\nLEGISLACIÓ APLICABLE I JURISDICCIÓ: La relació entre GEMAP i l’USUARI es regirà per la normativa espanyola vigent i qualsevol controvèrsia se sotmetrà als Jutjats i tribunals de la ciutat de Madrid participació.


Seguretat i probabilitat\nWritten by Pere Brunet on 30 December 2015 . Posted in Seguretat i defensa\nArticle de Pere Brunet publicat al seu bloc del Diari Ara: Fractal, La ciència i els per quès del que ens envoltaLa ciència i els per quès del que ens envolta\nFa pocs dies, les autoritats locals de Los Àngeles van tancar totes les escoles públiques i van deixar al carrer un total de 640.000 nois, que no van poder anar a classe. S’havia rebut una amenaça per correu electrònic. Només feia dues setmanes de l’atemptat que hi havia hagut a San Bernardino, ciutat que es troba a un centenar de quilòmetres de la capital. A les seves declaracions, el superintendent de la policia escolar de Los Àngeles, Ramon Cortines, va dir que no volia córrer cap risc “portant els nens a un lloc o a qualsevol part d’un edifici fins que sàpiga que és segur”. Interessant resposta. Quan i com podem saber que un lloc determinat és segur?\nAixò va ser als Estats Units, però el que va passar a París tampoc va ser massa diferent. Poc després dels atemptats del passat 13 de novembre, els organitzadors van decidir anular, entre molts altres actes, un congrés científic internacional que s’havia de celebrar a París i al qual havien d’anar alguns companys. És un tema que vaig viure de prop. Val a dir que els que van tenir por i van forçar el tancament van ser els nord-americans, mentre que molts europeus ho veien tot amb més tranquilitat i no l’haguessin anul·lat: si la probabilitat de patir un atemptat terrorista que ens acabi afectant personalment és petita, la probabilitat que al cap de pocs dies hi hagués hagut un segon atemptat que hagués afectat el congrés MIG 2015 era absolutament menyspreable. Probablement més petita que la probabilitat de morir per causa d’un terratrèmol quan passegem pel carrer. Però el president Hollande va voler treure profit de la situació, i ho va fer amb ganes i determinació. Va dir que era un acte de guerra comès per l’exèrcit terrorista de l’Estat Islàmic, i que França reaccionaria amb tots els mitjans. Va anunciar nous atacs a Síria, va dir que França estava en guerra, i va deixar molt clar que França necessitava fer més bombardeigs. Va declarar l’estat d’emergència i el tancament de fronteres. Tot plegat, segons deia, per fer França més segura. Doncs bé, al cap d’una setmana, uns amics vam decidir anar a veure esglésies romàniques a la Cerdanya Francesa. En entrar a França per Bourg Madame, vam veure els controls, ben explícits, a la frontera. A la tornada, però, vam decidir anar per una carretera secundària i poc coneguda que porta directament a Puigcerdà des de la Tour de Carol passant per la Vignole. Doncs bé, en aquesta carretereta, la que jo hagués escollit si hagués volgut entrar o sortir de França clandestinament, no hi havia cap control. Cap. Sorprenent, oi? Volen realment treballar per la seguretat, o volen simplement mostrar grans desplegaments policials amb cobertura mediàtica per a fer-nos creure que es preocupen de la nostra seguretat?\nA mi m’agrada l’actitud de la senyora Miniver, que defensa aferrissadament que cal mantenir el concurs anual de flors i roses tot i les amenaces de la guerra, la barbàrie i el feixisme. Perquè hi ha una cosa ben fàcil que podem fer després dels actes terroristes: continuar vivint com si res no hagués passat, no fer cas dels qui ens volen vendre més seguretat, i analitzar-ne les causes amb assossec i esperit crític. Perquè és pot viure normalment, no tenir por, tenint temps per pensar i anant a fons en l’anàlisi de les situacions: la ciència ens explica que els temes relacionats amb el risc i la seguretat han de ser analitzats amb molta cura i el cap fred.\nL’anàlisi estadística i probabilística és una eina molt recomanable quan intuïm que ens volen enganyar. Tornem a la frase d’abans: “No vull córrer cap risc portant els nens a un lloc o a qualsevol part d’un edifici fins que sàpiga que és segur”. L’absurd es deriva del fet que la seguretat absoluta no existeix. La vida és risc, i sabem que hem de viure en el risc. Però els riscs són reals i mesurables, no il·lusoris. Si tenim una idea del nivell de risc que comporten alguns dels perills que ens envolten, el lògic és protegir-nos d’allò que ens representa un risc més elevat, a més d’intentar reduir-lo. Si som al ras i ens sorprèn una forta tempesta, anirem ràpidament a protegir-nos de la pluja i no pensarem en si tenim gana, perquè el risc de refredar-nos i fins i tot acabar amb una pneumònia és molt més alt que el de morir de fam. En canvi, en situacions properes a actes terroristes, hi ha una forta tendència a pensar en termes de riscs il·lusoris que capgiren l’escala objectiva (probabilística) de riscs. És com si en mig de la tempesta amb llamps i trons ens fes por morir de fam.\nPodem estudiar la probabilitat que tenim de morir l’any vinent per diverses causes. Evidentment, aquest és un valor que depèn de si som dones o homes i de la nostra edat. Imaginem que volem estudiar el conjunt de dones amb edat entre els 35 i els 44 anys. Si consultem les dades de l’Institut d’Estadística IDESCAT veiem, per exemple, que l’any 2010, el total de dones d’aquesta franja d’edats era de 607.340, i que el total de morts va ser de 139+259 = 398. La probabilitat que una dona d’entre 35 i 44 anys (sense tenir cap més informació) morís l’any 2010 va ser per tant de 398/607340 = 0,000655 o sigui, d’un 0,065%. Ara bé, de les 398 morts, 342 van ser per malaltia, o sigui per fallida del propi cos, mentre que 6 van ser per accidents de tràfic, 20 per suïcidis i només tres van ser degudes a violència causada per altres persones. És clar que la probabilitat de morir per fallida del propi cos va ser d’un 0,056%. Ara, com que aquestes dades són molt estables a curt termini, podem inferir que l’any vinent, la probabilitat que una dona d’aquest rang d’edats mori de malaltia és també del 0,056%. En canvi, per a calcular la probabilitat que tenim de morir a conseqüència d’un atemptat terrorista, ens cal utilitzar un altre tipus de dades perquè el grau d’incertesa és molt més gran (vegeu la nota al final). Però ho podem fer, i obtenim que aquesta probabilitat és inferior al 0,000466%. En d’altres paraules: per aquest grup concret de persones, podem afirmar que la probabilitat de morir l’any vinent per fallida del propi cos és molt i molt més gran (com a mínim, 0,056/0,000466 = 120 vegades, però a la vista del mapa de dalt segur que podríem parlar de més d’un miler de vegades) que la de morir, aquí a Catalunya, pels efectes d’un acte terrorista.\nEl mapa de la imatge de dalt, que he obtingut d’aquesta notícia, mostra la distribució d’atemptats terroristes l’any passat. La pàgina web explica que a tot el món, l’any 2014 hi van haver 32.658 morts per atacs terroristes. Però la majoria de morts no van tenir lloc a Occident, sinó en cinc països que centren el 57% dels atemptats mundials i el 78% de les morts: Afganistan, Iraq, Nigèria, Pakistan i Síria. Observeu Europa, observeu Amèrica del Nord, i compareu amb Àfrica i Àsia. Per què tenim por? Qui ha de tenir por i qui no n’hauria de tenir? Com poden dir, a Europa, que estem en guerra, que hem d’incrementar els bombardeigs, i que cal declarar l’estat d’emergència? És com si les persones de les classes dirigents d’Etiòpia tinguessin por de morir de gana. Són afirmacions que em permetreu que qualifiqui de pornogràfiques.\nUn dels aspectes que cal tenir en compte és que la virtualitat dels mitjans de comunicació fa més propers els actes terroristes, genera riscs il·lusoris i incrementa la por. Una cosa és la probabilitat de patir danys físics o morir a causa d’un atemptat, una altra és la probabilitat de patir un atemptat a la nostra pròpia ciutat o regió, i una de molt diferent és la de veure els vídeos d’aquests actes, una i altra vegada, per televisió. La primera és insignificant mentre que la darrera és del 100%. I totes, si no ens parem a pensar, generen por.\nDavant la falsa seguretat que ens ofereixen, aparent, interessada i que només fa que alimentar l’espiral de guerres i violència, la seguretat reflexiva és ben barata perquè ens la fabriquem nosaltres mateixos. Si tenim ben clara l’escala de probabilitats, estarem molt més tranquils i no actuarem irracionalment ni demanarem més i més seguretat “externa”. Només cal pensar-hi uns minuts cada matí, tot recordant la probabilitat que tenim de morir l’any vinent per fallida del nostre cos, i comparant la probabilitat que tenim de sucumbir a un atac terrorista amb la que tenen les persones que viuen a Nigèria o a Síria. Sabem que cal viure en el risc, però el risc no és terrorista, i menys al món occidental. Les probabilitats ens ajuden a viure amb aquesta seguretat “interna” que ens podem donar nosaltres mateixos. Com diu en Manuel Vicent, hem de continuar fent la vida de cada dia i no cedir els nostres drets individuals a la policia, perquè aquesta és la manera més ràpida de perdre’ls…\nHem de saber controlar el llangardaix que tenim dins nostre, com diu en Neil Shubin. La Sara Berbel explica que la psicologia social ha evidenciat que en moments de crisis agudes, les persones instintivament prefereixen líders autoritaris que mostrin clarament la direcció en la qual anar perquè això disminueix la por i les angoixes que procura la incertesa. Però justament, aquest és el problema, ben conegut. Ho aprofiten molts líders per fer-nos creure que ells ens garantiran la seguretat. Per això, en lloc d’esperar que els governants ens ajudin a disminuir la por, ens ho hem de fer nosaltres. En lloc de demanar seguretat “externa”, hem de construir l’edifici de la nostra seguretat “interna”. Crec sincerament que una educació més científica i basada en les probabilitats pot tenir efectes revolucionaris, perquè una anàlisi ben senzilla com la que aquí hem presentat ens pot vacunar contra els falsos missatges, contra la propaganda de la por i contra la terrible escalada de guerra i violència que ens estan venent. A més, el cap fred i l’absència de por ens ajuden a desemmascarar l’engany i els veritables interessos econòmics i geoestratègics que trobem amagats darrera la guerra contra el terrorisme, guerra que podria legitimar el buidament total i fins i tot l’eradicació de les societats democràtiques, segons explica l’Enric Luján. A la vista dels resultats dels estudis probabilístics, la disjuntiva entre invertir en armament i seguretat contra el terrorisme o bé invertir en seguretat mèdica que ens ajudi contra possibles fallides del propi cos, té una resposta inequívoca. En la meva opinió, i a més d’una educació més científica i basada en les probabilitats, caldria convertir l’escalada militar en una desescalada, tot reduint sistemàticament els pressupostos d’armament i destinant aquests recursos (total o parcialment) a la recerca mèdica, a la millora del medi ambient i a incrementar la qualitat d’una atenció sanitària universal. Són tres mesures de cost total zero (o negatiu) que incrementarien la seguretat real i objectiva de la gent.\nPer cert, en Bill McKibben diu que l’acord de París s’ha quedat molt curt, i que fins i tot si tots els signants complissin les seves promeses, el planeta s’escalfaria 3,5 graus centígrads respecte als nivells preindustrials. Una xifra molt, però molt excessiva.


Què és la azoospermia? - Causes, diagnòstic i tractament\nPer Andrea Rodrigo (embriòloga), Dr. José María Sánchez Jordán MD (ginecòleg), Marta Barranquero Gómez (embriòloga), Rebeca Reus (embriòloga), Dr. Sergio Rogel Cayetano MD (ginecòleg) i Cristina Algarra Goosman (psicòlega).\nQuè és i com es diagnostica l'azoospèrmia?\nQuines són les causes de la azoospermia?\nÉs possible la azoospermia per vasectomia?\nExisteix tractament preventiu per a la azoospermia?\nEs pot ser pare amb azoospermia secretora?\nLa azoospermia és una alteració espermàtica caracteritzada per l'absència total d'espermatozoides després de l'ejaculació. Al no haver-hi espermatozoides, l'embaràs natural no serà possible.\nAproximadament, la azoospermia és la causa d'entre el 3% i el 10% dels casos esterilitat masculina.\nLa azoospermia és un trastorn que no té símptomes perceptibles per a l'home, així que per al seu diagnòstic és necessari realitzar un espermograma. Aquesta prova consisteix a recollir una mostra de l'ejaculat després de masturbació i amb un període d'abstinència de 3-5 dies. La mostra de semen obtinguda serà examinada en el laboratori per a comprovar, entre altres coses, la concentració i mobilitat dels espermatozoides.\nEl resultat de la prova es compara amb els valors de referència de l'Organització Mundial de la Salut (OMS) i s'establirà un diagnòstic:\nUna altra prova diagnòstica útil per a la azoospermia és determinar els nivells de l'hormona FSH. Aquesta hormona és produïda pel cervell i és la responsable que es realitzi l'espermatogènesi (formació d'espermatozoides) en els testicles. Si els valors de FSH són alts, significa disminució o absència de cèl·lules mare dels espermatozoides. A més, es pot analitzar la concentració de testosterona i fructosa per a aconseguir un diagnòstic més exacte.\nSi desitges obtenir més informació sobre el diagnòstic de la azoospermia, pots continuar llegint el següent article: Com es diagnostica la azoospermia?\nPer a determinar el tipus de azoospermia, és necessari realitzar una biòpsia testicular. Una altra manera d'establir el tipus de azoospermia és mitjançant una anàlisi hormonal. Si es troben alterats els nivells de les hormones implicades en l'espermatogènesi, es tractarà de azoospermia secretora. No obstant això, aquest mètode no és tan fiable com la biòpsia per a saber si existeixen espermatozoides disponibles per a realitzar el tractament de reproducció assistida.\nCauses de la azoospermia obstructiva\nLa relació entre azoospermia i varicocele és bastant comuna. En concret, l'home sofrirà azoospermia en un 5% dels casos de varicocele. No obstant això, el varicocele ha de ser molt sever perquè ocorri azoospermia.\nEl varicocele es defineix com la dilatació de les venes que formen el cordó espermàtic i afecta directament a l'espermatogènesi, és a dir, a la producció d'espermatozoides. Com més sever sigui la dilatació de les venes, més afectada serà la producció d'espermatozoides i més elevat serà el risc de patir azoospermia.\nEn pacients azoospérmicos secretors que han corregit el seu varicocele mitjançant cirurgia (varicocelectomía), s'ha arribat a aconseguir una recuperació del 50% del teixit testicular i la mobilitat espermàtica en l'ejaculat es recupera en un 55% dels casos.\nLa vasectomia és un mètode d'esterilització masculina amb el qual s'aconsegueix l'absència d'espermatozoides en l'ejaculat. Es tracta d'induir la azoospermia obstructiva voluntàriament a través del tall dels conductes deferents, impedint així el pas dels espermatozoides del testicle a la uretra.\nAbsència d'espermatozoides després de la vasectomia\nCom que els conductes deferents estan bloquejats, els espermatozoides quedaran emmagatzemats en el epidídimo i, amb el temps, seran reabsorbits pel propi organisme.\nPer a poder iniciar un tractament és imprescindible conèixer el tipus de azoospermia del qual es tracta, és a dir, si és una azoospermia secretora o obstructiva. A més, cal destacar que alguns tipus de azoospermia no tenen solució i no serà possible obtenir cap espermatozoide.\nEn aquells homes diagnosticats de azoospermia obstructiva, la realització d'una biòpsia testicular podria ser una solució per a l'obtenció d'espermatozoides. A més, la microcirurgia, eliminant l'obstrucció i unint els conductes, la epididimovasostomía o la vasovasostomía també permetria tractar la azoospermia i poder aconseguir espermatozoides en l'home.\nEn canvi, el tractament hormonal serà triat per als pacients amb azoospermia secretora.\nOpcions terapèutiques de la azoospermia\nLa major part de les vegades el problema de azoospermia és per una causa constitucional, ja sigui per fallada genètica o per afectació congènita, l'home neix sense línia germinal. En aquests casos, la azoospermia no es pot prevenir.\nAltres causes de azoospermia ocorren a conseqüència del mal testicular (traumatismes, radiacions, cirurgia, tòxics, tumors…). En aquestes situacions, els hàbits de vida saludables (dieta equilibrada, esport no extrem, evitar tòxics) pot prevenir la azoosopermia. Així mateix s'ha de protegir el testicle de l'home en procediments que impliquin l'absorció en la zona de radiacions ionitzants.\nSí, és possible. La azoospermia secretora és l'absència d'espermatozoides en l'ejaculat. Quan ens referim al fet que és secretora és quan aquesta absència es deu a la falta de producció espermàtica en els testicles (espermatogènesis). Aquesta alteració espermàtica pot ser reversible o irreversible.\nEn el cas d'obstrucció dels deferents és possible recuperar espermatozoides mitjançant biòpsia testicular de manera que es puguin rescatar les cèl·lules germinals masculines i realitzar una ICSI (Injecció intracitoplasmàtica).\nPreguntes dels usuaris: 'Existeix tractament preventiu per a la azoospermia?', 'És el mateix l’azoospèrmia que l’aspèrmia?', 'Es pot ser pare amb azoospermia secretora?', 'Quins són els símptomes de l’azoospèrmia?', 'Quin tipus d’azoospèrmia és més greu en relació a la infertilitat?', 'És possible aconseguir l'embaràs mitjançant inseminació artificial en els casos d’azoospèrmia?' i 'Es pot aconseguir l'embaràs natural amb azoospèrmia secretora?'.\nJonah 19/12/2021 a les 8:27\nHola, la azoospermia pot ser heretada?\nCristina Algarra Goosman (Psicòlega)\t29/12/2021 a les 12:32\nLa azoospermia pot ser congènita (de naixement) o adquirida, és a dir, que s’ha desenvolupat al llarg de la vida.\nNo és senzill conèixer l’origen congènit per una afecció genètica. El que si es pot determinar és el tipus de azoospermia present. Si aquesta és deguda a una fallada testicular o un mal funcionament en la producció d’hormones per una alteració de la hipòfisi. Sent el tractament per a cada tipus de azoospermia, obstructiva o escretora, diferent.\nMateo 01/12/2021 a les 22:24\nHola, portem dos anys intentant tenir un fill i ara resulta que vaig al metge i em diu que no tinc espermatozoides, dos anys perduts, perquè no sé que fer ara, vull tenir un fill ràpid\nCristina Algarra Goosman (Psicòlega)\t29/12/2021 a les 12:26\nDavant un diagnòstic de azoospermia existeixen diferents tractaments per a aconseguir espermatozoides i realitzar una FIV- ICSI.\nDepenent de la mena de azoospermia es pot realitzar un tractament farmacològic en el cas de azoospermia secretora, o d’altra banda una biòpsia oberta per a recuperar espermatozoides dels testicles en el cas de la azoospermia obstructiva.


INFORME: APPLE ADQUIREIX L'EMPRESA DE RA METAIO - SERVEIS DE PROGRAMARI\nInforme: Apple adquireix l'empresa de RA Metaio\nApple ha adquirit l'empresa de realitat augmentada Metaio, que l'any passat va estrenar un sistema d'imatge tèrmica per utilitzar-lo en auriculars AR.\nUn document legal?? tuitejat per un proveïdor alemany de mitjans digitals confirma la recent transferència de 29.121 dòlars (31.955 dòlars) en accions de Metaio a Apple.\nCom assenyala TechCrunch , l'empresa amb seu a Munic va començar a insinuar un canvi important aquest mes quan va cancel·lar la seva conferència d'usuaris a San Francisco i després va eliminar els seus comptes de Twitter. Una visita a Lloc web de Metaio també revela que els productes i les subscripcions ja no estan disponibles per als nous usuaris. L'assistència per correu electrònic finalitzarà el 30 de juny.\nNi Apple ni Metaio van respondre immediatament a la sol·licitud de comentari de Garon. No obstant això, Cupertino va proporcionar la seva declaració estàndard a TechCrunch: 'Apple compra empreses tecnològiques més petites de tant en tant i, en general, no parlem del nostre propòsit o plans'.\nQuan el bloc tecnològic va enviar un periodista a l'oficina de Metaio a San Francisco, 'un empleat nerviós es va negar a parlar amb ell i va tancar la porta a la cara', va dir TechCrunch.\nA part del seu prototip Thermal Touch (a la foto), que connecta càmeres d'infrarojos i estàndard a una tauleta i fa un seguiment de la signatura de calor que queda quan toqueu una superfície, el programari de realitat augmentada de Metaio ha estat utilitzat per Audi , Nod Labs i Lego .\nPer què Jump for Cardboard de Google és un canvi de joc\nAl març, hi va haver rumors que Apple estava explorant la realitat augmentada. També s'ha assegurat una patent per a una pantalla muntada al cap semblant a Samsung Gear VR, completa amb una ranura per a iPhone.\nMentrestant, una patent recentment concedida consells una pantalla flexible amb petits forats que podeu veure i escoltar. Si es posessin en ús, els usuaris podrien suposar que aguanten el dispositiu, ja sigui un telèfon intel·ligent, una tauleta o una altra cosa completament, per veure imatges projectades digitalment i objectes del món real alhora.\nPros i contres de la unitat d'estat sòlid\nAsus f556ua-ab32 portàtil full-hd de 15,6 polzades, core i3, 4 GB de RAM, 1 TB de disc dur amb Windows 10\nulleres de visió ultra nocturna spynet\ncartutxos de tinta canon pixma ts6320


Dembélé fa un pas més per a la recuperació i es reincorpora als exercicis de grup - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nDembélé fa un pas més per a la recuperació i es reincorpora als exercicis de grup\nEl davanter francès Ousmane Dembélé, operat del bíceps femoral de la cama dreta el 19 de setembre passat, va participar ahir per primera vegada des de l'operació en una part de l'entrenament amb la resta del grup. Démbélé va participar en un rondo, una de les rutines habituals de tècnica individual que des de fa anys utilitzen els equips blaugrana. Posteriorment, el francès ha continuat amb la seva feina de readaptació i va dur a terme un circuit, segons el club blaugrana.\nTot i que l'evolució de la lesió de Dembélé ha estat correcta i sembla que la recuperació va més ràpid de l'esperat, el Barça no vol tenir pressa amb ell i el tècnic, Ernesto Valverde, ja va avançar que no hi compta fins passades les festes de Nadal. A qui no tenia present és Arda Turan, que ahir va tornar a entrenar després de recuperar-se d'un flegmó.\nMascherano, a l'espera\nDos dels jugadors que ahir van seguir les recuperacions respectives van ser Rafinha, de llarga durada, i Javier Mascherano. Precisament, l'argentí és objecte de controvèrsia per la seva voluntat de deixar el Barça en el mercat d'hivern i així tenir més minuts per afrontar el mundial. El problema és que la lesió d'Umtiti provoca que sigui més necessari que mai. Ahir, el president del club, Josep Maria Bartomeu, va assegurar, en declaracions al diari argentí La Nación, que «no volem que marxi, però som un club humà i ens asseurem a escoltar-lo».


2019/2019_05_09_Expo_aniversari_Farinera.jpg dijous, 9 de maig de 2019\nPersonatges Elvira Cardos, Directora CC La Farinera\nS’ha recreat cada estança amb motius teatrals, artístics o musicals. També s’ha fet una tria d’imatges de diferents espectacles realitzats a les sales de l’equipament. Els altres 3 apartats de l’exposició estan dedicats al moviment que va reivindicar La Farinera entre 1977 i 1999, a les festes populars del Clot i a la rehabilitació de l’edifici. Aquest dissabte dia 11 es fa la festa del 20è aniversari als diferents espais de l’equipament. L’exposició està organitzada pel Centre Cultural, la Federació d’Entitats i el Taller d’Història del Clot-Camp de l’Arpa i estarà fins al 15 de juny. La mostra vol transmetre l’esperit que l’equipament ha tingut durant tot aquest temps.\nElvira Cardos, directora CC La Farinera\n“Tenim un bon arxiu, per sort. Ens ha permès fer un repàs de com es feien abans les coses i com es fan ara. I tampoc hem seguit cap criteri de dir posarem la gent més coneguda que ha passat per La Farinera, ja que no és això el que volíem transmetre. El que volem transmetre és l’essència del que seria l’equipament a trets globals.”


Consell – Pàgina 15 – El Pi\nEL PI AL CONSELL DE MALLORCA DEMANARÀ LA RETRANSMISSIÓ DELS PLENS A IB3\nEl Pi ha registrat una moció per demanar que la televisió pública exerceixi com a tal i retransmeti els plenaris de tots els Consells insulars. 16 de maig de 2016 “És una vergonya que aquest Govern es preocupi més ...\n16.05.2016 Admin 0 0\nEL Pi AL CONSELL DE MALLORCA ACONSEGUEIX EL TANCAMENT DE LA PLANTA DE COMPOSTATGE DE D’ARIANY\nEl Pi al Consell de Mallorca, després de presentar una proposta de resolució i una moció fa rectificar la cambra insular. 12 de maig 2016 Antoni Pastor, portaveu d'El Pi al Consell de Mallorca ha demanat el tancam ...\nEL Pi EXIGEIX RESPECTE A LA VICEPRESIDÈNCIA DEL CONSELL DE MALLORCA A LA FEINA DELS GRUPS I A LA INSTITUCIÓ\nEl Pi ha demanat, durant el Ple, una qüestió bàsica per a l’exercici de responsabilitats públiques: el respecte per a la institució de la qual careix Podemos. 12 de maig 2016 “Després de gairebé un any a la institu ...\n13.05.2016 Admin 0 1\nEL Pi-PROPOSTA PER LES ILLES BALEARS EXIGEIX EL TANCAMENT IMMEDIAT DE LA PLANTA DE COMPOSTATGE DE D’ARIANY\nEl Pi al Consell de Mallorca considera que una qüestió que és de vital importància pels veïnats no pot esperar 2 anys. 10 de maig de 2016 Antoni Pastor, Portaveu d'El Pi al Consell de Mallorca demanarà el tancament ...\nEL Pi RECLAMA MÉS EFICÀCIA I MÉS MUNICIPALISME AL CONSELL DE MALLORCA\nUna de les primeres demandes que farà El Pi serà que es creï un impost de circulació “temporal” als vehicles principalment de lloguer que arriben a l’illa en vaixell. 8 d’abril 2016 El Pi - Proposta per les Illes B ...\nEL Pi – PROPOSTA PER LES ILLES BALEARS DEMANARÀ AL CONSELL DE MALLORCA QUE S’INCLOGUI DINS EL PLA PER 2017 LA CARRETERA MA-6100 DE SES SALINES A LA COLÒNIA DE SANT JORDI\nEl Pi defensarà al proper Ple del Consell de Mallorca una de les reivindicacions històriques del municipi: la millora de la carretera de Ses Salines a la Colònia de Sant Jordi. 5 de maig 2016 Ja fa anys que el muni ...


By Comunicacio Notícies Sense categoria 30 July 2021\nACTIVITAT ORQUESTRA SIMFÒNICA ILLES BALEARS (PDF)\nABONAMENT TEMPORADA 21-22.pdf\nLa Simfònica presenta la temporada “més ambiciosa” amb 23 concerts d’abonament en tres espais\nL’Auditòrium de Palma, el Trui Teatre i el Teatre Principal de Palma acolliran en total sis actuacions més que en la temporada actual / Els creadors i els artistes de les Illes Balears guanyen presència amb una major varietat de gèneres i estils\nEl conseller de Fons Europeus, Universitat i Cultura, Miquel Company, ha presentat avui la temporada «més ambiciosa» de l’Orquestra Simfònica Illes Balears amb «nous formats i llocs» i un centenar d’actuacions al voltant de totes les Illes Balears de setembre a maig. D’aquestes actuacions, la Simfònica oferirà 23 concerts d’abonament —sis més que en l’actual— en tres espais: Auditòrium de Palma, Trui Teatre i Teatre Principal de Palma. La resta correspon a concerts extraordinaris, òperes, cicle de cambra (#SonamPerTu), cicles socials i programes educatius repartits per Mallorca, Menorca, Eivissa i Formentera.\n“Aquest programa amb un centenar de concerts marca l’inici de la nova història de la Simfònica coincidint amb el començament de les obres de la nova seu, La Capsa de Música”, ha explicat el conseller. “Promovem la presència de la Simfònica a totes les Illes, diversificam la seva presència en nous espais escènics, enfortim la presència dels creadors i artistes de les illes i donam presència a tots els gèneres i estils possibles”, ha afegit sobre els objectius de la temporada. A més, Company ha avançat que la Direcció General de Cultura i la Fundació Orquestra Simfònica Illes Balears estan tancant la programació\nd’un projecte comú per estrenar obres de compositors balears i fer valdre l’Arxiu Samper.\nEls tres cicles d’abonament de producció pròpia ofereixen una gran diversitat de programació amb “noms il·lustres del panorama internacional de la música clàssica”.\nL’abonament de l’Auditòrium de Palma acollirà un total de vuit concerts amb la participació del guitarrista Rafael Aguirre, la Coral Universitat Illes Balears, el tenor Josep Bros o la soprano Aylin Pérez, entre d’altres.\nL’abonament del Trui Teatre es compon d’onze concerts amb noms com els de la violinista Leticia Moreno, el violoncel·lista Truls Mork, la pianista Judith Jáuregui o el violinista Francisco Fullana, que interpretaràLes quatre estacions de Vivaldi sota la direcció de Jonathan Cohen.\nPel que fa a l’abonament del Teatre Principal de Palma, el públic podrà gaudir en quatre concerts de l’estrena de l’obra Germania500 del jove compositor mallorquí Antoni Mairata, la direcció de Leonard Slatkin, la pianista Alexandra Dovgan i el violoncel·lista Alban Gerhardt.\nUna temporada històrica\nEl director gerent de la Fundació Orquestra Simfònica Illes Balears, Pere Malondra, ha explicat que els concerts a la part forana de Mallorca, a més de la temporada a Manacor, s’ampliaran amb un cicle al Teatre Principal d’Inca, i també amb actuacions a altres espais escènics de l’illa o festivals habituals com Santanyí, entre d’altres.\nA Menorca, la Simfònica estarà present a la programació lírica; també serà protagonista amb el tradicional concert de la Diada de Menorca en gener i actuacions en diferents formats i llocs de l’illa. “No podem oblidar la ja tradicional col·laboració lírica que realitzem amb els Teatres Principals de\nPalma i Maó al costat dels Amics de l’Òpera de Maó. Cinc produccions que són part important de la programació, assegurant la qualitat i la viabilitat de les dues temporades gràcies a la presència de la Simfònica”, ha confirmat Malondra.\nMitjançant el cicle «Sonam Per Tu», que tant èxit ha obtingut en l’última temporada, Eivissa i Formentera seran protagonistes de diverses visites durant la temporada per oferir concerts en espais de gran valor arquitectònic.\nEl director titular de la Simfònica, Pablo Mielgo, ha explicat que en la programació de la temporada tindrà un paper important la difusió de la música a través dels projectes educatius, amb programes escolars de diversa temàtica específica des d’infantil fins a secundària. “També reprendrem dos projectes importants per a les futures generacions: l’Acadèmia Simfònica i la Petita Simfònica, per donar suport a joves i nens de les Illes que desenvolupen la seva tasca musical a centres d’ensenyament musical de les Balears.”, ha assegurat Mielgo. També es reprendrà, pel mes de desembre, el cicle “En Societat”, amb el qual es portarà la música a hospitals, presons, residències de tercera edat, i altres ubicacions on la música és una de les millors teràpies.\nEls preus dels abonaments seran de 225 € (Cicle Auditòrium de Palma), 270 € (Cicle Trui Teatre) i 90 € (Cicle Teatre Principal de Palma). Les entrades individuals tendran un cost de 30 € (Trui Teatre i Teatre Principal de Palma) i de 35 € (Auditòrium de Palma). Els abonaments es posaran a la venda a partir del 23 d’agost i les entrades individuals a partir del 6 setembre (Trui Teatre), 13 de setembre (Auditòrium de Palma) i 25 de setembre (Teatre Principal de Palma).\nLa venda d’abonaments i entrades s’activarà a la web de la Simfònica (www.simfonicadebalears.com) i les taquilles dels equipaments.


La càrrega fiscal a Catalunya – CATzona\nLa càrrega fiscal a Catalunya\nSense comentaris a La càrrega fiscal a Catalunya\nEl think tank Institut Ostrom destaca, coincidint el dia de l’alliberament fiscal a Catalunya, recorda que Catalunya és la comunitat autònoma amb major pressió fiscal de l’Estat i destaca que “un contribuent solter i sense fills amb ingressos bruts anuals de 30.000 euros paga 325 euros més anualment en IRPF a Catalunya que a Madrid”.\nL’entitat també subratlla en un comunicat que Catalunya “és l’única comunitat, conjuntament amb el País Valencià, que ha augmentat la càrrega impositiva el darrer any 2020” i, en aquest sentit, afegeix que “des de l’1 de gener de 2021, el tipus marginal màxim de l’IRPF a Catalunya és del 51%”.\nAquest dimecres 21 de juliol s’ha assolit el dia de l’alliberament fiscal a Catalunya, el dia en què es calcula que els contribuents catalans han complert, de mitjana, totes les seves obligacions tributàries de l’any. Segons el think, els ciutadans del país han trigat uns 201 dies a cobrir tots els seus tributs a l’administració, amb 102 dedicats a cotitzacions socials, 56 a l’IRPF i 25 a l’IVA.\nEl salari mitjà brut català, al voltant dels 24.000 euros, es queda, segons Ostrom, en uns 16.000 euros nets. L’institut defensa que un treballador amb el salari mitjà disposa únicament del 50% del seu salari brut per al consum, tot i que inclou a la xifra total la contribució a la Seguretat Social dels empresaris, que posen el cost salarial mitjà per treballador en uns 31.500 euros anuals.\nEl president de l’Institut Ostrom, Eric Herrera, Catalunya corre el risc que “els recursos generats per les famílies durant el confinament hagin de destinar-se a pagar més impostos en comptes de contribuir mitjançant inversió”. L’empresari considera que “cal reforçar la incidència redistributiva de la despesa pública, amb especial èmfasi en les polítiques d’infància, rendes i activació laboral”.\n← El viatge de Bezos i el de Puigdemont → La llum no dona treva i seguirà per sobre dels 100 euros el megawatt


La campanya enfila la recta final i els partits celebren els actes centrals amb el millor de les files, el president del govern espanyol, Pedro Sánchez acompanyava als candidats Salvador Illa i Òscar Ordeig. Àngels Chacón i Marc Solsona es van dirigir als votants des de Mollerussa. Oriol Junqueres feia costat a Pere Aragonès i Marta Vilalta\nÀngels Chacón, Marc Solsona en l'acte de campanya a Mollerusa\nChacón critica una "cogovernança fictícia" amb el govern espanyol sobre els fons europeus\nLa cap de llista del PDeCAT a les eleccions del Parlament, Àngels Chacón, ha criticat una "cogovernança fictícia" amb el govern espanyol sobre els fons europeus i ha assegurat que la formació anirà al Congrés dels Diputats a "exigir el que pertoca" per a Catalunya. La candidata també s'ha adreçat al candidat del PSC als comicis, Salvador Illa, i al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, i els ha reclamat un referèndum pactat i una llei d'amnistia. "Tothom sap, a escala internacional també, que a Espanya hi ha presos polítics", ha assegurat en un acte de campanya a Mollerussa (Pla d'Urgell). Chacón ha demanat "coratge" al govern espanyol i ha assegurat que la "millor i única solució" són les urnes.\nLa candidata del PDeCAT ha assegurat que el partit "defensarà" els interessos de la ciutadania de Catalunya al Congrés dels Diputats. "No pot ser que els fons europeus, que han d'ajudar a la recuperació, siguin opacs. No sabem quins criteris sectorials, territorials, no se'ns dona veu. D'aquesta manera, no", ha lamentat la candidata.\nLa cap de llista del partit demòcrata ha comparegut aquest divendres al matí davant el Congrés dels Diputats per reclamar suport en l'últim dia en què es permet votar per correu i ha assegurat que el vot del PDeCAT "val per dos", per la independència i pel "bon govern". Per altra banda, Chacón ha assegurat que el partit "no normalitzarà la repressió" i ha reclamat un referèndum pactat i una llei d'amnistia.\nLa candidata també s'ha adreçat "directíssimament" al president del govern espanyol, Pedro Sánchez, i li ha demanat "coratge" per resoldre políticament una qüestió política. L'exconsellera d'Empresa i Coneixement també ha defensat un país lliure, però ha destacat la importància de la gestió "del mentrestant".\nEl futur alcalde Francesc Viaplana dona el seu suport als candidats Elisa Farré, Antoni Flores i Marta Vilalta en l’acte presentat a La Seu d’Urgell\nFrancesc Viaplana, vicealcalde de La Seu d’Urgell i actual diputat del Parlament de Catalunya, després de no presentar-se en aquestes últimes eleccions per dedicar-se plenament al consistori local, ha agraït el suport dels companys de partit en tot moment i ha donat el seu suport als membres que formen part de la candidatura a la demarcació de Lleida, especialment als companys pirinencs, Elisa Farré i Antoni Flores.\nElisa Farré és la candidata de la comarca de l’Alt Urgell i com a persona que s’estima la comarca, s’ha presentat amb la voluntat de treballar pel futur d’aquesta: “Cal cuidar el nostre jovent, perquè aquest serà el futur de la comarca. Hi ha d’haver sortides de futur per als joves del Pirineu, prenguin el camí formatiu que prenguin. Haurem de treballar perquè tinguin possibilitats de desenvolupar el seu projecte”.\nTot seguit, Joan Talarn i Marta Vilalta han parlat de com el partit treballa dia a dia per tirar el país endavant, sense retrets, sense excuses, sent útils per a la ciutadania. Això és el que cal ara mateix, resoldre els problemes actual, causat per la pandèmia i les resultants crisis econòmica i social.\nEl cap de llista d'ERC a les eleccions al Parlament, Pere Aragonès, ha demanat aquest dissabte fer "impossible" que l'extrema dreta condicioni les institucions catalanes i "inviable" qualsevol suport per "activa o passiva". En un acte de Jovent Republicà a Barcelona, Aragonès ha donat per fer que el candidat del PSC, Salvador Illa, acceptarà els vots de la ultradreta per ser president de la Generalitat i evitar que ho sigui ERC. "Volen fer un Valls amb Vox", ha afirmat en referència al pacte que va fer possible la investidura d'Ada Colau. El republicà ha reclamat combatre la ultradreta i no "blanquejar-la" perquè "és el primer pas per acceptar els seus vots", ha dit en al·lusió als socialistes. "No els deixarem decidir més", ha dit a Vox.\nIlla avisa que "els vots del canvi que no vagin al PSC seran vots perduts"\nEl cap de llista del PSC al 14-F, Salvador Illa, ha demanat als indecisos que desitgin "obrir una nova etapa a Catalunya" que concentrin el seu vot en la candidatura socialista. "Els vots del canvi que no vagin al PSc seran, en certa mesura vots perduts", ha alertat Illa, que ha dit que "no faran res més que fer possible una nova aliança entre ERC i JxCat". "Sabem que no se suoprten, però tornarien a governar plegats", ha advertit, en un míting a Lleida. El candidat socialista també ha fet una crida a la mobilització i ha dit que cal "anar a votar per avançar per sobre d'ideologies i partidismes, i votar pel millor projecte de vot, concentrant el vot al PSC".\n"Molta gent no ens ha votat mai, o ens van votar en cert moment i ara ho tornaran a fer perquè és urgent obrir una nova etapa a Catalunya", ha manifestat el candidat. I s'ha dirigit "a la gent que dubta, que encara està decidint, però que té clar que vol un canvi: el 14-F només hi ha un vot que garanteixi el canvi, i cal posar dins del sobre la papereta del PSC", ha exclamat.\nFent una al·lusió velada a Ciutadans, el candidat ha insistit que si guanya es presentarà a la investidura. "Per a molts és un vot prestat, però podeu confiar", ha dit, dirigint-se "als qui van creure en el canvi el 2017". "Aquest cop el vot sí que tindrà utilitat, servirà per a canviar coses i si guanyem, em presentaré a la investidura", ha dit.\nEl líder del PSOE i president del govern espanyol, Pedro Sánchez, s'ha preguntat si el sou de president de la Generalitat és "un premi a la pitjor gestió o un incentiu a la confrontació i a la divisió". Després que el candidat del PSC, Salvador Illa, anunciés que es rebaixaria el sou un 30% si era investit president, Sánchez ha qüestionat "com és possible que mentre la política abandonava Catalunya a la decadència, el sou de president pugés i pugés?". "Catalunya necessita un president que s'ocupi dels problemes i no que els multipliqui", ha reblat, en un míting amb Illa, a Lleida. El dirigent socialista ha clamat per un canvi perquè "Catalunya està empatxada de la política que només porta dogmes, ineficàcia i divisió".\nTremosa reivindica els atractius de Lleida, l’Alt Pirineu i Aran com a motor de l’economia sostenible i de reequilibri territorial\nEl cap de llista de Junts al territori de Lleida, l’Alt Pirineu i Aran, Ramon Tremosa, ha reivindicat aquest dissabte les terres de Ponent, Pirineu i Aran com “una de les millors destinacions turístiques del món” i també com un motor de l’economia sostenible i de la distribució territorial equilibrada.\nTremosa ha defensat el sector turístic de Lleida, l’Alt Pirineu i Aran com un gran generador de llocs de treball de qualitat, ben retribuïts i reconeguts, alhora que ha reivindicat la necessitat que el turisme s’hi desenvolupi en convivència respectuosa amb la ciutadania i l’entorn. Per al cap de llista de Junts és indispensable fer polítiques que afavoreixin la desconcentració dels espais per aconseguir una distribució equilibrada del turisme arreu de les comarques alhora que s’estableixen fórmules per garantir que el turisme no es concentri en unes determinades èpoques de l’any.\nHo ha dit durant la seva visita a Corçà i al congost de Mont-rebei, que ha definit com “el gran cañón català”, acompanyat de diversos membres de la llista i d’una representació del consistori d’Àger encapçalada per la seva alcaldessa, Mireia Burgués.\nTremosa s’ha compromès a protegir el sector turístic “amb ajuts directes i efectius”, a treballar per garantir que els fons europeus per a la reactivació de l’activitat econòmica es destinin al turisme per reflotar-lo de la creu crisi en què es troba immers. Entre altres mesures, l’equip de Junts preveu elaborar un Pla Territorial de Turisme per disposar d’una eina potent de planificació i ordenació sostenible de l’activitat. Al mateix temps, proposen impulsar un hub de Tecnologies Avançades adequades per al sector del turisme per dotar-lo d’eines que el facin més competitiu.\nLa CUP proposa la creació d’un parc d’habitatge públic que arribi al 15% del total d’habitatges del país\nLa CUP, des de l’oficina de Lleida de l’Agència d’Habitatge de Catalunya, ha manifestat que l’habitatge és indispensable per tenir una vida digna, per al desenvolupament personal i per a accedir als serveis bàsics i públics. Sense habitatge no hi ha empadronament i sense empadronament no hi ha drets. L’exclusió habitacional té moltes cares.\nPosen d’exemple que, només a la ciutat de Lleida, hi ha vora 500 pisos buits, segons l’Agència Catalana d’Habitatge, una de les xifres més elevades de tota Catalunya, només superada per Tarragona i l’Àrea Metropolitana de Barcelona. D’aquests, un 10% són propietat de la SAREB (49).\nEls anticapitalistes han donat dades sobre els desnonaments: Catalunya lidera el rànquing de desnonaments arreu de l’estat espanyol. El segon semestre de 2020 se’n van fer 3.443. A Lleida, 442, dels quals la majoria eren per impagaments de lloguer. Ni les promeses de la moratòria dels governs autonòmics ni espanyols ni la pandèmia han aturat aquesta situació dramàtica. A Lleida hem vist mes rere mes com els Mossos han assistit els desnonaments de famílies vulnerables sense alternativa habitacional.\nEs per això que proposen impulsar un parc d’habitatge públic, en que l’horitzó mínim desitjable és el 15% dels habitatges del país, a expropiar i mobilitzar els pisos buits a través de sancions als tenidors i a vetllar pel compliment de la regulació dels lloguers.\nSoler proposa “tallar d'arrel el malbaratament del procés” i destinar aquests diners en serveis públics que solucionin els problemes reals de tots els catalans\nEl número u de Ciutadans (Cs) a les eleccions al Parlament per Lleida, Jorge Soler, ha afirmat avui que “ha de tallar-se d'arrel el malbaratament del procés per poder destinar tots aquests recursos als serveis públics de tots els catalans”. A més, Soler ha urgit a reduir el número de conselleries, alts càrrecs i assessors de manera que tota aquesta despesa pública pugui ser usada amb eficiència per a poder solucionar els problemes reals de Catalunya, com la sanitat, l'atur o el tancament de negocis a causa de la crisi.\nEn aquest sentit, Soler ha afirmat que “el govern separatista ha disparat el nombre de conselleries i alts càrrecs del Govern”, i ha urgit a emprar tota aquesta despesa en mesures per a millorar el sistema sanitari, de protecció social i en educació. Per això, Soler ha explicat que en els seus primers 100 dies de govern es comprometen a fer una "auditoria de la despesa supèrflua derivada del procés” per a incrementar l'eficiència de la despesa pública i dedicar-la als sectors que més la necessiten, com el sanitari.\nEl conseller d'Educació, Josep Bargalló destaca l'experiència de les escoles rurals\nRamon Tremosa, 'Hi ha dos tipus de catalans: els que han passat la Panadella i els que no l'han passat'


Investiguen a una altra clínica d'estètica en quedar en coma una dona que es va sotmetre a una intervenció | Consumer\nInvestiguen a una altra clínica d’estètica en quedar en coma una dona que es va sotmetre a una intervenció\nLes clíniques de bellesa tornen a ser notícia. La Conselleria de Sanitat de la Comunitat de Madrid va obrir ahir una recerca amb l’objectiu d’esclarir el cas d’una dona de 30 anys de nacionalitat colombiana que roman en estat greu després de sofrir una parada cardiorrespiratòria només una hora després de sotmetre’s a una operació de cirurgia estètica en un centre sanitari madrileny. La Conselleria assegura que la clínica compta amb tots els permisos.\nEl personal del centre va ser qui va cridar als serveis d’urgència, que van trobar a la pacient “entubada i en situació de parada”. Una vegada reanimada va ser traslladada a l’hospital de la Princesa de Madrid, on va ingressar en estat greu i en coma cerebral després d’haver passat tres minuts i mitjà sense oxigen. La família de l’afectada va dir que, segons els havien assegurat a l’hospital, els propers cinc dies seran determinants per saber si ha sofert algun dany cerebral.\nUna amiga de la víctima va denunciar que la clínica on es va dur a terme la intervenció no els ha donat cap explicació de l’ocorregut, ja que afirmen que “no saben el que ha pogut succeir”. La dona va decidir acudir a aquesta clínica per sotmetre’s a una liposucción per recomanació d’una altra de les seves amigues, i li van assegurar que li farien un “preu especial” si després d’aquesta intervenció decidia augmentar-se el pit. “Ens van dir que l’operació anava a ser molt ràpida, i que la farien amb anestèsia epidural i sedació, amb el que no hi hauria cap risc”, va explicar l’amiga, Pilar Hernández. Finalment, Hernández va assenyalar que ja han posat aquest assumpte en mans dels advocats, que presentaran una denúncia contra aquest centre.\nFuentes de la clínica van explicar que la dona -que va superar “les proves preoperatorias necessàries”- va sofrir l’aturada cardíaca 55 minuts després de la intervenció. Malgrat que és un dels centres autoritzats de la Comunitat de Madrid, la Conselleria de Sanitat obrirà una recerca per confirmar que tot està en regla.\nLa por a les operacions d’estètica s’incrementa cada dia, ja que, segons el Defensor del Pacient, els centres d’estètica han augmentat un 150% en els últims cinc anys, i més de la meitat funciona de forma irregular perquè no tenen cirurgians plàstics titulats, manquen d’Unitat de Vigilància intensiva (UCI) o no disposen de llits ni equips de reanimació.\nA Espanya, estan registrats uns 600 cirurgians plàstics, únics professionals amb l’especialitat mèdica i la titulació oficial necessària, però el Defensor del Pacient assegura que hi ha més de 3.000 metges intrusos que realitzen aquestes operacions.\nclínica estètica investigación-ca


PHP disposa de la funció mail() per enviar un correu electrònic a un servidor SMTP que s'encarregarà de lliurar el correu al seu destinatari.\n· Opcions de correu\n· Enviant un e-mail senzill\n· Enviant emails amb HTML\n· Adjuntant arxius i altres opcions\nPerquè la funció mail funcioni correctament, haurem de tenir configurats en el nostre fitxer de configuració de PHP les opcions de correu. Si no tenim accés a l'arxiu de configuració de PHP podrem definir les opcions de correu utilitzant aquest codi abans d'usar mail:\n001 // Direcció del servidor SMTP, en l'exemple smtp.example.com, comunament localhost\n002 ini_set ( SMTP , "smtp.example.com" ) ;\n003 // Port del servidor SMTP, comunament 25\n004 ini_set ( smtp_port , "25" ) ;\n005 // Direcció FROM, des de la qual s'envia el correu electrònic\n006 ini_set ( sendmail_from , "emisor@example.com" ) ;\nEnviant un email senzill\nLa funció mail, que ens serveix per enviar el nostre correu, té els següents paràmetres\ndestinatari. Qui rep el correu, en l'exemple farem servir destinatari@example.com\nassumpte. L'assumpte de l'email\ncos. El contingut de l'email\nencapçalats. Diferents configuracions del correu electrònic separades per \_n en l'exemple el fem servir per definir l'emissor (from)\n001 // Definim l'emissor\n002 ini_set ( 'sendmail_from' , 'emisor@example.com' ) ;\n003 // Enviem el correu de "Nom Emissor m"\n<emisor@example.com>" a "destinatario@example.co\n004 mail ( "destinatario@example.com" , "Assumpte del\ncorreu" , "Cos del missatge" , "from: Nom Emissor\ncorreus electrònics Enviant amb HTML\nPer enviar emails a HTML en lloc de text simple com en l'exemple anterior, farem servir les capçaleres de l'email (paràmetre 4 de mail) per indicar que el contingut del mail és HTML amb aquestes opcions:\nEl charset (iso-8859-1) es pot canviar per utf-8 si tenim problemes amb els accents, les opcions les posarem juntament amb el from (o emissor) que ja hi havia i separant cadascuna amb \_n\n001 ini_set('sendmail_from', 'emisor@exemple.com') ;\n002 // Afegim opcions als encapçalats\n003 mail("destinatari@exemple.com", "Assumpte del correu"\n004 , "Cos del <b>missatge</ b>"\n, "MIME-Version: 1.0 \_ nContent-type:\ntext / html; charset = iso-8859-1 \_ nfrom:\nNom Emissor <emissor@example.com>" )\nAdjuntant arxius i altres opcions\nLes capçaleres ens permeten, a més d'indicar l'emissor i si és HTML, indicar altres opcions del format del correu com per exemple els fitxers adjunts. Si ho desitges pots llegir informació sobre enviament d'emails amb PHP i opcions addicionals


Decret 58/1992, de 13 d'abril, del Govern Valencià, pel qual es regula el procediment per a l'alteració del nom dels municipis - Viquitexts\nDecret 58/1992, de 13 d'abril, del Govern Valencià, pel qual es regula el procediment per a l'alteració del nom dels municipis\n(S'ha redirigit des de: Decret 58/1992, de regulació de l'alteració del nom dels municipis valencians)\nDECRET 58/1992, de 13 d’abril, pel qual es regula el procediment per a l’alteració del nom dels municipis. [92/2329]\nPublicat al Diari Oficial de la Generalitat Valenciana (DOGV) núm. 1.775, del 5 de maig de 1992\nDECRET 58/1992, de 13 d'abril, del Govern Valencià, pel qual es regula el procediment per a l'alteració del nom dels municipis. [92/2329]\nEn el marc del que estableixen els articles 3.2. de la Constitució espanyola i 7 de l'Estatut d'autonomia de la Comunitat Valenciana, la Generalitat Valenciana ha de garantir l'ús normal de les llengües oficials a la Comunitat Valenciana i atorgar una especial protecció i respecte a la recuperació del valencià.\nLa competència respecte a la denominació oficial dels municipis del seu territori la té atribuïda en l'article 31.8 de l'Estatut d'autonomia.\nCorrespon al Govern Valencià, d'acord amb el que estableix l'article 15 de la Llei 4/1983, de 23 de novembre, d'Ús i Ensenyament del Valencià, determinar els noms oficials dels municipis.\nFent ús d'aquesta facultat, el Decret 74/1984, de 30 de juliol, va regular el procediment per a l'alteració del nom dels municipis.\nEs considera necessari establir una nova regulació en la matèria que adeqüe determinats aspectes del procediment d'alteració del nom dels municipis a la legislació de règim local vigent i a l'estructura organitzativa de l'administració de la Generalitat Valenciana, a conseqüència de la creació del Consell Valencià de Cultura per la Llei 12/1985, de 30 d'octubre, i de la Direcció General de Política Lingüística, mitjançant la Llei 7/1990, de 28 de desembre, de Pressupostos de la Generalitat Valenciana.\nFinalment, s'amplien les garanties del procediment en introduir un tràmit d'audiència en els casos de discrepàncies de l'òrgan competent per a emetre l'informe amb la proposta d'alteració de denominació presentada per l'ajuntament.\nPer tot això, de conformitat amb el que disposen els articles 16, apartat g), i 35, apartat c), de la Llei 5/1983, de 30 de desembre, de Govern Valencià, a proposta del Conseller d'Administració Pública i la deliberació prèvia del Govern Valencià en la reunió del dia 13 d'abril de 1992,\n1. Aquest decret regula el procediment per a l'alteració del nom dels municipis de la Comunitat Valenciana. La nova denominació del municipi s'haurà d'adequar a la seua tradició històrica i lingüística.\n2. Els municipis no podran usar noms que no hagen estat autoritzats d'acord amb els tràmits reglamentaris previstos en aquest decret.\n3. La denominació del municipi podrà ser en castellà o en valencià, o en les dues Llengües. Els municipis que tinguen denominació en les dues Llengües hauran d'utilitzar el seu nom en forma bilingüe.\n4. No S'autoritzarà l'alteració del nom quan el proposat siga idèntic a un altre existent o puga produir confusions en la identificació de les administracions públiques.\nL'expedient d'alteració del nom dels municipis s'iniciarà mitjançant acord de l'ajuntament en ple, adoptat després de l'informe de la secretaria i amb el quòrum exigit per l'article 47.2.d) de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, amb instrucció de l'expedient on es raone i es justifique adequadament el canvi que es proposa amb els informes de particulars o d'entitats amb autoritat sobre el tema.\nL'acord d'alteració del nom del municipi, adoptat segons determina l'article anterior, seguirà els següents tràmits:\na) Exposició al públic pel termini d'un mes, mitjançant anuncis en el bulletí oficial de la província i en el tauler d'edictes de l'ajuntament, perquè els interessats puguen formular reclamacions.\nb) Resolució de les reclamacions presentades amb el quòrum assenyalat.\nc) Si no hi ha reclamacions, s'unirà a l'expedient el corresponent certificat acreditatiu expedit pel secretari de la corporació, i no caldrà adoptar un nou acord.\nd) Remesa de l'expedient a la Conselleria d'administració Pública, després de completada la tramitació.\n1. Vist l'expedient tramés per l'ajuntament i els informes justificatius sobre l'alteració de denominació, la Conselleria d'Administració Pública sol•licitarà informe a l'òrgan competent en matèria de política lingüística de la Generalitat Valenciana qui, en els casos que considere oportú, elevarà consulta al Consell Valencià de Cultura.\n2. L'òrgan competent en matèria de política lingüística haurà de trametre informe en el termini d'un mes a partir de la data de sol•licitud formulada per la Conselleria d'administració Pública.\n1. Si l'informe emès és favorable a l'alteració de la denominació del municipi, la Conselleria d'administració Pública elevarà proposta de resolució al Govern Valencià, que resoldrà.\nEl decret del Govern Valencià es notificarà a l'entitat local i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\n2. La Conselleria d'administració Pública comunicarà l'alteració de la denominació del municipi a l'administració de l'Estat perquè l'anote en el Registre d'Entitats Locals i la publique en el Butlletí Oficial de l'Estat.\n1. Si l'informe emès és desfavorable a l'alteració de la denominació proposada per l'ajuntament, la Conselleria d'administració Pública el trametrà a l'ajuntament interessat i li concedirà un tràmit d'audiència d'un mes perquè, mitjançant acord plenari i amb el quòrum requerit en l'article 47.2.d) de la Llei 7/1985, de 2 d'abril, manifeste si accepta les alternatives proposades.\n2. Si l'ajuntament en l'acord plenari accepta les alternatives, la Conselleria d'administració Pública l'elevarà al Govern Valencià perquè resolga d'acord amb el que preveu l'article anterior.\n3. En 91 cos que l'ajuntament presente i al·legue la documentació que considere convenient per a defensar la seua proposta d'alteració, la Conselleria d'administració Pública la trametrà a l'òrgan competent en matèria- de política lingüística que va emetre l'informe, el qual s'hi pronunciarà en un termini de 15 dies.\n1. Acabada la tramitació, la Conselleria d'administració Pública elevarà proposta de resolució al Govern Valencià, el qual resoldrà.\n2. El decret del Govern Valencià es notificarà a l'entitat local interessada i es publicarà en el Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nEl procediment establert en els articles anteriors s'aplicarà als canvis de nom dels nuclis de població que constituesquen entitats locals d'àmbit inframunicipal.\nEls expedients d'alteració del nom dels municipis iniciats abans de la data d'entrada en vigor d'aquest decret, s'adaptaran quant a la seua resolució al procediment previst en aquest sense perjudici que es conserven els actes vàlidament celebrats en la seua tramitació, particularment en allò que fa referència a acords municipals i a informes emesos per òrgans consultius.\nEs derogat el Decret 74/1984, de 30 de juliol, del Govern Valencià i totes les disposicions que s'oposen a allò que estableix aquest-decret.\nS'autoritza el Conseller d'administració Pública perquè dicte les disposicions que calguen per al desplegament d'aquest decret.\nAquest decret entrarà en vigor l'endemà de la publicació en el ‘'Diari Oficial de la Generalitat Valenciana.\nValència, 13 d'abril de 1992\nObtingut de «https://ca.wikisource.org/w/index.php?title=Decret_58/1992,_de_13_d%27abril,_del_Govern_Valencià,_pel_qual_es_regula_el_procediment_per_a_l%27alteració_del_nom_dels_municipis&oldid=83192»\nDarrera modificació: 26 març 2015 a les 13:55\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 26 març 2015 a les 13:55.


El Celler de Can Roca cedeix la corona de millor restaurant del món a Itàlia - Empordà\nEl Celler de Can Roca cedeix la corona de millor restaurant del món a Itàlia\nLa revista "Restaurant" dóna a l'establiment gironí el segon lloc d'un rànquing encapçalat per l'Osteria Francescana\nTÀNIA TAPIA / ACN | GIRONA 19.06.2016 | 06:30\nEls germans Roca van celebrar el resultat amb els altres cuiners guardonats. acn\nEl trasllat a Nova York de la gala de la revista Restaurant no va funcionar com a talismà per als germans Roca per revalidar la primera posició en el rànquing de millors restaurants del món, que ha passat a encapçalar l'Osteria Francescana de Mòdena. Aquest establiment italià, que fins l'any passat ocupava la segona posició, va desbancar el Celler de Can Roca en el lideratge de la prestigiosa llista durant una cerimònia que va mantenir la incògnita fins al final. El podi el van completar el restaurant Eleven Madison de Nova York i el danès Noma, que el 2014 va ocupar la primera posició en lloc del restaurant dels germans Roca i que l'any passat va quedar tercer i enguany va caure fins a la cinquena posició, just per sota del restaurant peruà Central.\nL'altre representant de la cuina catalana present a la llista va ser el restaurant de tapes Tickets d'Albert Adrià -guanyador el 2015 del Premi al Millor Xef de Pastisseria- que, després que el 2014 entrés en el rànquing per primera vegada, va passar de la 42a posició a la 29a.\nLa gala va constatar també el bon moment de la cuina a l'Estat, amb dos restaurants entre les deu primeres posicions. Concretament, el basc Mugaritz, de Sant Sebastià, que va baixar una posició, passant del sisè lloc al setè; i l'Asador Extebarri, a Atxondo, que va passar de la tretzena posició a la número 10. L'Azurmendi, a Larrabetzu, va pujar tres graons fins al número 16, mentre que l'Arzak, un altre dels clàssics de la cuina basca, va caure quatre posicions fins al lloc 21. El Quique Dacosta, a Dènia, es va situar en la posició 49.\nFa onze anys que el Celler de Can Roca va entrar per primera vegada en aquesta llista i, després d'El Bulli de Ferran Adrià, és el segon establiment català que va aconseguir coronar el rànquing. Els germans Roca van arribar a la primera posició el 2013, superant el danès Noma de René Redzepi. El 2014, els papers es van invertir i l'establiment de Copenhaguen va passar per davant del restaurant gironí, que va quedar en segona posició. Aquell any, els organitzadors van crear el premi al millor pastisser del món, que es va endur Jordi Roca. Un any més tard, el 2015, l'establiment dels germans Roca tornava al capdamunt de la llista.\nLa llista dels 50 millors restaurants del món que elabora anualment la revista Restaurant es configura a través dels vots de 900 experts del món de la gastronomia, que voten set restaurants cadascun. No hi ha cap criteri establert per determinar per quin restaurant votar i cada jutge escull segons la seva experiència personal.