de juny 2011 - It's not a phase - Bloc en català per a gais i lesbianes\nEl programa El Intermedio (La Sexta), presentat pel Gran Wyoming, es caracteritza, entre d'altres coses, per comprometre's amb el col·lectiu LGBT. Ja fa uns mesos va organitzar una caravana a favor de la tolerància a Badajoz, després que l'alcalde d'aquesta localitat realitzés comentaris homòfobs.\nEn motiu del dia de l'alliberament lèsbic, gai, bisexual i transsexual, el programa estava dedicat especialment el dia de l'Orgull gai. De fet, el Gran Wyoming és qui va fer el pregó a Chueca ahir a la nit (no ho va fer de manera presencial, sinó des del plató on realitza el programa). Durant el seu discurs, sempre amb un toc d'humor, va criticar el posicionament de l'Església i d'alguns sectors polítics que s'oposen al matrimoni LGBT.\nTambé veiem com Thais Villas, una de les col·laboradores d'El Intermedio, estava en directe a la Plaça de Chueca de Madrid entrevistant a Boris Izaguirre, Carla Antonelli o Esperanza Izaguirre (una veïna de Chueca que també va llegir un manifest). Ja en dies anteriors diverses col·laboradores del programa havien assistit en alguns esdeveniments de l'Orgull LGBT de Madrid. Aquí podeu veure'n els vídeos!\nLa Sexta continuarà amb el seu suport al col·lectiu LGBT en el seu canal La Sexta3 Todo Cine, on diumenge realitzarà una sessió de cinc pel·lícules amb referències LGBT. Estarem pendents de la programació per poder-vos-en donar més detalls!\nTweet this on your Twitter! 1 comentaris Etiquetes de comentaris: orgull gai\nTweet this on your Twitter! 3 comentaris Etiquetes de comentaris: manifestació, orgull gai\nTweet this on your Twitter! 4 comentaris Etiquetes de comentaris: orgull gai\nDivendres passat ens feiem ressò d'una important i esperançadora notícia: l'estat de Nova York ha legalitzat el matrimoni gai. Després de negociacions i debats sobre si s'havia o no de permetre el matrimoni entre persones del mateix sexe, Nova York ha decidit acceptar-ho, convertint-se en el sisè estat americà en fer-ho.\nEl senat de Nova York ho ha aprovat amb 33 vots a favor i 29 en contra. Ha estat decisiu el vot d'alguns senadors republicans que en el passat s'havien negat a recolzar el matrimoni gai. Ahir llegíem al diari El País que alguns d'ells fins i tot s'arrepentien d'haver-hi estat en contra en el passat i que, havent-ho reflexionat profundament, pensaven que tots els éssers humans haurien de tenir els mateixos drets.\nD'aquesta manera, Nova York s'ha convertit en el sisè estat americà en aprovar el matrimoni homosexual. Evidentment, associacions LGBT de Nova York van celebrar la decisió del senat, dient que els senadors havien escoltat la voluntat dels novaiorquesos (un 60% de la població d'aquest estat estan a favor de la llei que permet el matrimoni gai). Celebritats com Lady Gaga, Cynthia Nixon o Lucy Liu eren cares visibles de campanyes en favor del matrimoni gai a Nova York.\nLa legalització del matrimoni gai a l'estat de Nova York ha suposat un gran pas endavant pels Estats Units, ja que es tracta de l'estat més important i amb més població en legalitzar-ho. Les celebracions després de saber-se els resultats van durar fins a altes hores de la matinada del divendres. Els novaiorquesos, per fi, poden celebrar un gran pas endavant per la igualtat.\nTweet this on your Twitter! 2 comentaris Etiquetes de comentaris: cynthia nixon, lady gaga, matrimoni homosexual\nTweet this on your Twitter! 2 comentaris Etiquetes de comentaris: orgull gai\nNom: Stefani Joanne Angelina Germanotta\nEdat: 25 anys (1986)\nVa néixer a Manhattan, Nova York (Estats Units)\nProfessió: cantant, compositora, ballarina, model, productora\nLady Gaga és una cantant nord-americana que està tenint un gran èxit a nivell mundial. Ha estat nominada a ni més ni menys que 264 premis, dels quals n'ha guanyat 121 (entre ells cinc Grammys, tres BritAwards, un premi GLAAD, dos récords Guinness o diversos premis MTV).\nLa seva carrera va començar amb actuacions ens diversos locals de Nova York (fins i tot va treballar de ballarina en un local gai). L'any 2003 va matricular-se a la universitat de Nova York, concretament a l'escola d'art Tisch. Al cap de poc, però, va signar per una discogràfica on escrivia cançons per altres músics. L'any 2008 va gravar el seu primer disc, The Fame, que va esdevenir un èxit internacional. Fa molt poc va sortir a la venda el seu segon disc, Born this way.\nLady Gaga destaca no només per la seva música, sinó també per la seva tasca com a activista. La revista americana Time la considera com a una de les 100 persones amb més influència a nivell mundial.\nLes seves influències musicals són Queen, Elton John, David Bowie, Madonna, Michael Jackson o Britney Spears. La seva música és una mescla de pop i dance.\nL'any 2009 Lady Gaga va concedir una entrevista a Barbara Walters, que li va preguntar directament sobre la seva orientació sexual (al vídeo, minut 4:58). Lady Gaga va admetre la seva bisexualitat, dient que tot i que fins aleshores només s'havia enamorat d'homes, també havia mantingut relacions amb dones. De fet, segons explica, la seva cançó Poker Face explica com mentre estava en una relació amb un home, tenia fantasies amb dones.\nNo és l'única cançó amb referències LGBT, ja que en el videoclip de Love Game veiem com es fa un petó amb una dona. També ho veiem, per exemple, en la cançó Born this way, en la que fa referència a la comunitat LGBT.\nÉs curiós, tal i com llegíem en el web d'Ambiente G, que la cantant va explicar que als seus xicots (masculins) els hi espanta que Lady Gaga sigui bisexual: "el fet que jo sigui bisexual intimida als homes", diu.\nPel que fa a la seva música, l'activisme, i la comunitat LGBT, Lady Gaga diu que deu gran part del seu èxit als homosexuals ja que "són uns fans molt fidels que sempre han estat al meu costat" També diu que mai deixarà de lluitar colze a colze amb el col·lectiu LGBT per aconseguir la igualtat.\nHa participat en molts esdeveniments i festivals de l'Orgull LGBT (l'últim cop, a l'Europride de Roma, fa pocs dies). De fet, diu que participar al National Equality March va ser "l'acte més important de la meva carrera", explica. L'any 2010 va assistir a la cerimònia dels premis MTV acompanyada de dos persones (un home i una dona) que havien estat excloses de les forces armades americanes pel fet de dir obertament que eren homosexuals. Això va ser per culpa de Don't ask, don't tell (una política sobre homosexualitat que prohibia als homosexuals servir a l'armada americana). Lady Gaga va fer un vídeo al YouTube per demanar als americans que votéssin en contra del Don't ask, don't tell.\nPer tot això, i per la seva música, Lady Gaga s'ha convertit en una important icona gai, convertint-se amb un exemple de visibilitat arreu del món.\nVa aprendre a tocar el piano als quatre anys\nTweet this on your Twitter! 1 comentaris Etiquetes de comentaris: bisexual, famosos homosexuals, lady gaga\nTweet this on your Twitter! 6 comentaris Etiquetes de comentaris: curiositats\nTweet this on your Twitter! 2 comentaris Etiquetes de comentaris: cynthia nixon, famosos homosexuals, lesbiana\nTweet this on your Twitter! 0 comentaris Etiquetes de comentaris: famosos homosexuals, lady gaga\nL'actor i humorista de la popular sèrie americana '30 Rock', Tracy Morgan, va fer unes declaracions que van sorprendre el món, fa uns dies. Va utilitzar l'escenari d'un dels seus shows per fer comentaris i acudits homòfobs, aparentment sense importar-li massa les conseqüències.\nEls assistents al show expliquen que Morgan va dir: "homosexual és una cosa que els nens aprenen als mitjans de comunicació". Després va parlar sobre què passaria si el seu fill li digués que és homosexual: "el millor és que em parli com un home i no amb veu gai, o trauré un ganivet i li clavaré fins a matar-lo". Els comentaris homòfobs no van acabar aquí, i a Tracy Morgan no semblava importar-li el que pogués passar després d'aquestes declaracions: "no m'importa si molesto a alguns homosexuals, perquè si poden tolerar un penis al cul, poden tolerar un acudit".\nLa resposta a nivell mundial va ser immediata. El nom de Tracy Morgan es va convertir en trending topic al Twitter a nivell mundial durant dos dies (dijous i divendres passat). Milers de comentaris demanàven explicacions a l'actor. La direcció de l'auditori on es va fer el show va demanar perdó per la conducta de l'actor. Fins i tot GLAAD (The Gay and Lesbian Alliance Against Defamation) exigia les disculpes de Tracy Morgan, dient-li que la violència homofoba no és una qüestió per fer broma. Human Rights Campaign va dir que disculpar-se no era suficient i que ara Tracy Morgan tenia la responsabilitat d'arreglar tots els danys que ha ocasionat".\nFinalment, Tracy Morgan va disculpar-se ahir dient que va anar massa lluny amb els seus comentaris i que no feien gràcia sota cap context.\nÉs lamentable veure que actors que sovint són referència per a moltes persones fan declaracions d'aquest tipus. Afortunadament, però, és positiu veure com el món es va posar en contra a aquestes declaracions fins que, pressionat, Tracy Morgan va haver de demanar disculpes. Esperem que el fet que sigui un dels protagonistes de la sèrie 30 Rock, premiada als premis GLAAD, li faci tenir més respecte per les persones homosexuals.\nTweet this on your Twitter! 3 comentaris Etiquetes de comentaris: homofòbia, tracy morgan\nTweet this on your Twitter! 1 comentaris Etiquetes de comentaris: associacions homosexuals, música lgbt\nNom: Laurel Lisa Holloman\nEdat: 40 anys (1971)\nVa néixer a Chapel Hill, North Carolina (Estats Units)\nL'hem vist a pel·lícules com The incredibly true aventure of two girls in love, Boogie nights o Tumbleweeds, i en sèries com Angel i, sobretot, The L word.\nLa seva primera pel·lícula va ser The incredibly true adventure of two girls in love (1995). El film narra la vida de dues noies que s'enamoren. Elles, però, provenen de famílies amb poder adquisitiu molt diferent. La pel·lícula explica els problemes que les dues noies han de passar en iniciar la relació.\nUn dels papers que li ha donat més reconeixement i fama a nivell mundial ha estat el de Tina Kennard a The L Word. El personatge de la Tina és, sens dubte, uns dels més importants dins la sèrie, i dels que ha tingut més continuïtat.\nLaurel Holloman (Tina) i Jennifer Beals (Bette) en una escena de The L Word\nSovint es parla de Laurel Holloman com a bisexual. Però a ella no li agraden les etiquetes, i no s'identifica com a bisexual. Ella ha explicat en diverses ocasions que als 20 anys va tenir una aventura amb una dona. Segons explica a la revista Curve la relació no va funcionar. Després va buscar una nova relació amb una altra dona. Però això no va passar.\nAixí que Laurel Holloman només ha tingut una única relació lèsbica. És per això que no es considera bisexual. Ella explica a la revista Diva que la Leisha Hailey (l'Alice a The L Word) la defineix com a "una dona heterosexual que ha tingut un afer bi-curiós". Tot i així, respecte a la bisexualitat ella opina que "quan t'enamores no pots triar de qui, i tampoc ho pots evitar".\nMés tard, l'any 1994, Laurel Holloman es va casar amb un home: en Paul Macherey. I van tenir dues filles: la Lola i la Nala.\nPel seu paper de Tina Kennard a The L Word, la Laurel va guanyar un premi Satellite. Va decidir dedicar-lo a la seva filla. Durant el discurs va dir: "espero que quan ella creixi hi hagi més programes com aquest [The L Word] i que així pugui veure la diversitat de persones que existeix. Jo estaré molt contenta que la meva filla trobi una persona a qui estimi. (...) Estic orgullosa de representar una família alternativa a la televisió".\nLa revista Diva publicava el desembre de 2010 que Laurel Holloman està en procés de separació del seu marit (Paul Macherey). Aquí podeu llegir-ho.\nTambé es dedica professionalment a la pintura. De fet, té un estudi i ven quadres arreu del món. Aquí podeu visitar l'enllaç web del seu estudi (Laurel Holloman Studio)\nLaurel Holloman sol treballar en films independents i alternatius.\nTweet this on your Twitter! 0 comentaris Etiquetes de comentaris: bisexual, famosos homosexuals, laurel holloman\nTweet this on your Twitter! 2 comentaris Etiquetes de comentaris: lip service, personatges homosexuals, sèries homosexuals\nTweet this on your Twitter! 5 comentaris Etiquetes de comentaris: església\nTweet this on your Twitter! 2 comentaris Etiquetes de comentaris: curiositats


Puig planteja alçar el tancament perimetral i retardar el toc de queda la setmana que ve - Levante-EMV\nPuig planteja alçar el tancament perimetral i retardar el toc de queda la setmana que ve\nEl president del Consell adverteix que “no es passarà a zero restriccions”\nValència | 03·05·21 | 18:33\nLa setmana que ve podria alçar-se el tancament perimetral i ampliar-se el toc de queda GVA / A. Iranzo\nEl president de la Generalitat, Ximo Puig, ha plantejat que es puga alçar el tancament perimetral de la Comunitat Valenciana a partir de la setmana que ve —quan es preveu que decaiga l’estat d’alarma i finalitzen les restriccions actuals— i espera que es puga ampliar l’horari del toc de queda.\nAixí ho ha afirmat el president en una roda de premsa que ha oferit aquest dilluns per a presentar el Pla Resistir Plus. Puig ha indicat que a finals de setmana es reunirà la Comissió Interdepartamental per a decidir les noves restriccions pel coronavirus, encara que no ha concretat la data, ja que és una setmana “complicada” pel que fa a l’agenda.\nPuig ha insistit a demanar “prudència” malgrat que la Comunitat Valenciana siga l’autonomia amb “menys risc” de contagi en aquests moments i ha defensat el “treball” que s’ha fet en les últimes set setmanes. No obstant això, ha remarcat que “encara hi moren persones” i que el virus “continua ací”.\nA més, ha insistit en el fet que la desescalada no pot ser “disruptiva”: “No es passarà a zero restriccions”. No obstant això, ha destacat la “posició de gran fortalesa” que ha adquirit la Comunitat Valenciana en les últimes setmanes com a combinació de “tres qüestions fonamentals”: la prevenció per les restriccions, l’avanç de la vacunació i el sistema de rastreig, que permet “encapsular els brots que s’estan produint”.\nEn aquest sentit, ha advocat perquè l’estiu siga un “moment de màxima normalitat” amb la “recuperació de l’economia, però també social” i les relacions socials. Per a això, maig és un mes “clau” que espera acabar amb tots els majors de 60 vacunats i que, per a juny, siguen els majors de 50 els que hagen rebut les dosis.\nAixí, enfront d’“amenaces com la variant índia”, no hi cap “cap discurs triomfalista que estem davant de la fi de la pandèmia”. “Estem millor i estarem molt millor, ho aconseguirem, però amb prudència”, ha manifestat.\nRespecte al marc jurídic per a aplicar restriccions una vegada decaiga l’estat d’alarma, Puig ha destacat que, abans de l’aplicació, el Tribunal Superior de Justícia va avalar les mesures que va plantejar la Generalitat. “Continuarem des de la mateixa convicció i capacitat de prendre totes les restriccions necessàries i només les necessàries, no volem continuar amb les restriccions perquè sí”, ha insistit.\nNo obstant això, la situació epidemiològica a l’octubre —quan es va aplicar el primer toc de queda— era pitjor que l’actual. El dia que va entrar en vigor (26 d’octubre), la incidència acumulada a la Comunitat Valenciana era de 171,01 casos per 100.000 habitants, mentre que ara se situa en 43,82.\nSobre si considera que el TSJ podria mostrar reticències a les mesures, atesa la conjuntura, Puig ha indicat que es plantejaran informes tècnics “ajustats a la realitat epidemiològica” per a sustentar l’argumentació de la Generalitat. Així, treballaran amb la “màxima rigorositat possible” per a veure “quines restriccions són necessàries”.\nTambé ha descartat la possibilitat que, en aquests moments, hi haja un tancament perimetral d’una localitat o un espai concret, encara que ha apuntat que aquesta possibilitat “sempre estarà subjecta a la situació epidemiològica”.\nSobre la situació actual de la Comunitat Valenciana i l’efecte de les mesures adoptades dilluns passat (que van estendre l’horari a l’hostaleria fins a les 22.00 hores), ha apuntat que estem en “una situació molt positiva d’estancament”, encara que els efectes d’una mesura s’aprecien 14 o 15 dies després de prendre-la.


Desambiguació : aquí es refereix "Kyrie". Si esteu buscant altres significats, vegeu Kyrie (desambiguació) .\nKyrie eleison (o Kyrie , ja que generalment s’abreuja) és una pregària de la litúrgia cristiana .\nLa frase original està escrita en grec (Κύριε ἐλέησον) i Kyrie eleison és la transliteració de l’expressió utilitzada en la litúrgia llatina. En la llengua italiana s'ha traduït per a la litúrgia amb el Senyor, misericòrdia ; tanmateix, amb una major adhesió, també es podria traduir com a Senyor, tingueu bondat .\nEn general, la fórmula es pronuncia segons la pronunciacióitacística del grec, que sona així: [ˈkirie eˈlɛjson], o també [ˈkirje eˈlɛjzon]; d'acord amb la pronunciació erasmiana, en canvi hauria de pronunciar-se: ['kyrie eˈleɛːson].\nHi ha expressions similars en alguns salms i dins dels Evangelis : el Kyrie és el testimoni més antic d’ús litúrgic cristià, que es remunta al segle IV a l’església de Jerusalem i al segle V a la missa del ritu romà . S'utilitza com a pregària de lletania i com a resposta a certes invocacions del ritu romà en missa i altres celebracions. També s’utilitza en el ritu ambrosià .\n2 Ús del Kyrie\n2.1 A la missa\n2.2 A les lletanies\n4.1 Cant gregorià\n4.3 Usos en la música contemporània\nEl Kyrie eleison apareix per primera vegada a Orient, a la litúrgia de les esglésies d' Antioquia i Jerusalem , després de mitjan segle IV . Va passar a formar part de la litúrgia romana al primer terç del segle V. El 529 el Concili de Vaison presidit per sant Cesari va introduir el Kyrie eleison a la litúrgia de les diòcesis de Provença , donant la benvinguda a l'ús romà. \nEl Kyrie eleison es va associar amb altres fórmules, que constitueixen una sèrie de pregàries per a diferents necessitats, anàlogues tant a l’ Oratio fidelium de la litúrgia dels presantificats del Divendres Sant com a l’ ektenia del ritu bizantí . Un exemple documentat d’aquestes oracions és la Deprecatio Gelasiana , composta entre aproximadament 466 i 540 : cada pregària es va respondre amb la invocació Kyrie eleison . \nL’ús d’alternar el Kyison eleison amb el Christe eleison era desconegut a Orient i es remunta a l’època del papa Gregori el Gran o potser és encara més antic. \nLes oracions que acompanyaven el Kyrie eleison es deixaven de banda a la missa del dia de la setmana, en què, no obstant això, el Kyrie eleison encara es cantava. Poc a poc les oracions van ser abandonades en totes les misses; en documents del segle VI al IX ja no s’esmenta. \nEl nombre de nou invocacions de Kyrie eleison és testimoniat per primera vegada per Joan l'Arcicantore al segle VII , que també informa que el cant s'havia convertit en prolix i ja no podia deixar-se al poble. Ja a l’ edat mitjana aquesta articulació en nou elements s’associa amb una referència a la Santíssima Trinitat , tot i que també es pot assenyalar que correspon a les nou oracions de l’ Oratio fidelium de la litúrgia dels presanctificats . \nÚs del Kyrie\nUna composició litúrgica per a l'elecció Kyrie .\nA la missa\nEn el ritu tridentí , llegeix a missa que el Kyrie es recita després de les oracions al peu immediatament després de la pista d' ingressos ; en les misses cantades, l’ escola la realitza immediatament després d’haver realitzat l’ introit , mentre que el sacerdot amb els ministres realitza els ritus inicials i recita les mateixes parts de forma subtil. Després de la reforma litúrgica del 1969, ja no hi ha la superposició de cerimònies i oracions fetes pel sacerdot amb ministres i cant.\nA la missa tridentina cada invocació es repeteix tres vegades (segons la interpretació tradicional es dirigeixen tres al Pare, tres al Fill i tres a l’Esperit Sant): aquest nombre és ricament simbòlic: el total de nou és el nombre de cor angelical, i connecta el Kyrie amb l’ himne angelical ( Gloria in excelsis ), que a les festes es canta immediatament després del Kyrie .\nEn el ritu romà reformat per Pau VI, es va perdre el simbolisme lligat a la triple repetició i al número 9 reduint les repeticions a sis (dues per cada invocació). A més, el Kyrie segueix immediatament l'acte penitencial que es pot realitzar en tres formes diferents; si s'utilitza la tercera forma, es converteix en el seu element constitutiu en lloc del Confiteor . En aquest cas, se substitueix per la triple invocació Kyrie eleison - Christe eleison - Kyrie eleison intercalada amb tropes curts que expressen peticions de perdó i conclou per la fórmula absolució sacerdotal que normalment posa fi als actes penitencials. Per a la celebració en italià s’ha traduït l’expressió Kyrie eleison amb Lord, piety i Christe eleison ( Χριστἐ ἐλέησον ) amb Christ, pietat , encara que sempre és possible utilitzar la forma original en grec, de fet amb la tercera edició del Missal romà en l’acte penitencial s’ha d’utilitzar la forma grega.  La ubicació actual del Kyrie té un caràcter penitencial, un aspecte encara més accentuat si s'utilitza la traducció a l'italià, mentre que originalment aquest aspecte era secundari, com també demostra el ric desenvolupament musical que el text coneix a la tradició musical gregoriana. . El significat original és el que conserva el ritu bizantí, traduïble com a Senyor, que ens mostra la vostra benevolència .\nEn el ritu ambrosià, es diu Kyrie a l'acte penitencial i es repeteix tres vegades al final de la missa , abans de la benedicció final. Durant l'acte penitencial hi ha la triple invocació " Kyrie eleison - Kyrie eleison - Kyrie eleison " (sense Christe eleison ) en forma responsorial; abans de la benedicció al final de la missa, es diu immediatament després de la resposta de l'assemblea "I amb el vostre esperit". El ritu ambrosià també inclou una invocació particular, anomenada la cançó del 12 Kyrie , que s’utilitza en lloc de l’acte penitencial després de les processons del Diumenge de Rams i la festa de la presentació del Senyor al temple .\nEn ambdós ritus, el Kyrie es pot utilitzar com a resposta a les intencions de la pregària universal o la pregària dels fidels .\nEn el ritu bizantí en grec, l'aclamació Kyrie eleison és cantada nombroses vegades pels fidels en resposta a les oracions del celebrant ( ektenia ) al començament de la Divina Litúrgia . En la traduccióeslava de l’església vella es converteix en Господи, помилуй ( Hospodi pomiluj ).\nA les lletanies\nEl Kyrie és la primera súplica amb què comencen les lletanies dels sants i les altres lletanies que al llarg dels segles s’han desenvolupat sobre aquest model (per exemple, les letanies al Santíssim Nom de Jesús , les letanies al Sagrat Cor de Jesús , Letanies marianes , les lletanies d’un o més sants). Es recita o es canta alternativament entre el guia i els fidels.\nA la versió clàssica tradicional, el Kyrie s'estructura en tres invocacions que es diuen tres vegades cadascuna:\nKyrie, eleison. Kyrie, eleison. Kyrie, eleison ".\nA les lletanies i a la missa amb la reforma litúrgica posterior al Concili Vaticà II, les tres advocacions es diuen dues vegades cadascuna. A més, amb la reforma es va introduir la fórmula de la llengua italiana, que es pot utilitzar en lloc de l’original. En ambdós casos es recita o es canta entre la guia i tothom.\n“Kyrie, eleison. ℟. Kyrie, eleison.\nKyrie, eleison. ℟. Kyrie, eleison ".\n«Senyor, tingues pietat. ℟ Senyor, tingueu pietat.\nCrist, tingues pietat. ℟ Crist, tingues pietat.\nSenyor, tingueu pietat. ℟ Senyor, tingueu pietat ".\nA partir del 2020, amb la tercera edició del missal romà en italià, es va donar preferència a la versió original com a resposta a la tercera fórmula de l’ acte penitencial , mentre que la possibilitat d’escollir entre les dues fórmules es manté quan s’utilitza la primera i la segona fórmula de l’acte penitencial.\nEn el cant gregorià les partitures de l'elecció Kyrie per a la missa es troben al Kyriale , un llibre litúrgic que, a més de publicar-se per separat, també passa a formar part del Graduale Triplex , el Graduale Simplex i el Liber Usualis . Al Graduale Romanum de 1961 hi ha trenta Kyrie diferents, una per a cada una de les divuit misses del Kyriale , més una perquè el Kyrie de Missa XVII es pot cantar en dos tons diferents, més un altre onze Kyrie ad libitum. Tot i que per a alguns Kyrie hi ha una indicació de la temporada litúrgica o de les festes en què es poden cantar, cadascuna es pot cantar legalment en qualsevol dia de l'any.\nA la missa, Ite missa est també es canta amb el mateix to que el primer Kyrie eleison .\nPer a les letanies, la cançó de la Kyrie eleison és menys ornamentada: la notació es troba al costat de la de les altres invocacions.\nEl Kyrie és una de les parts de les masses polifòniques i també s’inclou al Missa brevis i a la massa del rèquiem .\nCentenars de compositors diferents han musicat Kyrie . Generalment el cant amb diverses veus permet la superposició de les nou advocacions, de vegades la seva multiplicació. En la seva execució durant la missa tridentina , el Kyrie segueix el cant de l' Introito . Junts, aquests dos passatges duren força temps, cobrint la processó d’entrada, les oracions als peus de l’altar, la incensació, la recitació de la introit i el Kyrie en veu baixa.\nPer evitar moments de silenci durant aquests ritus inicials, especialment quan es realitzen amb solemnitat, els compositors han compost '' Kyrie '' de més de deu minuts en alguns casos, en què les invocacions es repeteixen infinitat de vegades.\nUsos en la música contemporània\nA la banda sonora de la pel·lícula Easy Rider (1969) hi ha la pista Kyrie Eleison / Mardi Gras\nAl disc de 1972 Hosianna Mantra del grup alemany Popol Vuh apareix una cançó anomenada Kyrie .\nEl doble LP del cantant Mina el 1980 va ser Kyrie .\nEl grup musical nord-americà Mr. Mister va gravar una cançó anomenada Kyrie el 1985.\nA l'àlbum de 1985 The Spectre Within del grup de metall progressiu Fates Warning , apareix una cançó anomenada Kyrie Eleison .\nLa cançó anomenada Kyrie , extreta de l'àlbum Welcome to the Real World pel grup de pop americà Mr. Mister , va assolir el primer lloc a la llista dels discos més venuts als EUA el març de 1986.\nAl disc MCMXC de Enigma del 1990 i el tema Mea Culpa conté un fragment remesclat del Kyrie de Liber Usualis .\nLaura Pausini canta el Kyrie eleison a la cançó To live (àlbum Tra te e il mare , any 2000).\nAntonella Ruggiero va titular Kyrie (missa luba) un tema del seu àlbum Sacrarmonia Live publicat el 7 de juny de 2004.\nEl grup de power metal Powerwolf va utilitzar Kyrie eleison a la pista We Drink Your Blood , de l'àlbum Blood of the Saints del 2011.\nAdrian Snell , artista i compositor anglès al seu àlbum The Cry A Requiem for the Lost Child interpreta Kyrie Eleison amb el cor de la catedral de Winchester.\nEl cantant islandès Björk va cantar en directe una versió completa de Kyrie , en grec, copte, eslau i anglès, a la lletania Oració del cor de 15 minuts per commemorar el compositor britànic John Tavener .\nAl tema inicial de l'anime Elfen Lied hi ha un vers que diu " Kirie, ignis divine eleison " .\nDiverses versions de la cançó apareixen com a banda sonora de l'anime Death Note .\nLa banda sonora del videojoc de Square Enix , o Final Fantasy XV , conté la cançó Omnis Lacrima , una conducta coral íntegrament en llatí, a la part final de la qual s’exclama " Kyrie Eleison ".\nEl nom d’una cançó cantada pel vocaloide Hatsune Miku és Kyrie Eleison .\nRiccardo Cocciante va utilitzar Kyrie eleison a la cançó Le bells , a l'espectacle Notre Dame de Paris .\nAlan Menken i Stephen Schwartz van agafar el vers d’aquest text sagrat per a diverses bandes sonores de la pel·lícula El geperut de Notre Dame .\nEl compositor Stefano Lentini va utilitzar aquest vers a la banda sonora de la pel·lícula Bakhita , utilitzant elements de la tradició litúrgica occidental i de la tradició musical africana.\nL’àlbum Shadow, Light de Franco Battiato conté una cançó titulada Kyrie extreta de l’obra Archaic Mass .\nAl disc Al otro lado de Hevia hi ha una cançó anomenada Kyrie Eleison .\n(Quan els sants) , extret de la missa en fa menor de Electric Prunes\nAl disc Faith and Courage de Sinéad O'Connor apareix una cançó anomenada Kyrié Eléison .\nEl grup de power metal Revolution Renaissance va compondre una cançó anomenada Kyrie Eleison al seu àlbum Age of Aquarius .\n^ Righetti, pàg. 170\n^ Righetti, pàg. 172\n↑ Conferència episcopal italiana (editat per), Missal romà reformat d'acord amb els decrets del Concili Ecumènic Vaticà II promulgats pel papa Pau VI i revisats pel papa Joan Pau II ( PDF ), tercera edició italiana, Roma, Fundació de la religió Santi Francesco d'Assís i Caterina de Siena, 2020  , pp. 313-318. Consultat el 27 de de febrer de, 2021.\nMario Righetti, Manual d’història litúrgica , vol. III, Milà, Àncora, 1949, pp. 170-174\nWikimedia Commons conté imatges o altres fitxers sobre Kyrie eleison\nKyrie eleison , a Treccani.it - Enciclopèdies en línia , Institut de l'Enciclopèdia Italiana .\n( EN ) Kyrie eleison , a Encyclopedia Britannica , Encyclopædia Britannica, Inc.\nBàsics neumes : Punctum Virga podatus Clivis Clímac Scandicus Torculus porrectus\nEpisema · Liquescence · significant Litterae\nNotació quadrada · Sangallo notació · notació Metense\nMissae Ownum : Introitus gradual Al·leluia Tracte Sequentia Offertorium Communio\nOrdinarium Missae : Kyrie · Glòria · Credo · Sanctus · Agnus Dei\nAdoració Eucarística · Llei de la Caritat · Llei de dolor · de fe Llei · esperançador Llei · Adoro te devote · Àngel de Déu · Anima Christi · Ave Verum Corpus · Benedictus · Comunió Espiritual · angelical Corona · Rosari de la Divina Misericòrdia · De Profundis · Lauda Sion Salvatorem · Laudes Divinae · Descans etern · Novena · Nunc dimittis · Oferta matinal · O salutaris Hostia · Panis Angelicus · Oració abans del crucifix · Pregària senzilla · Pregària a Sant Miquel · Pange lingua · Pregària de Jesús · Acció de gràcies després de la comunió · Sacris solemniis · Miserere mei · Símbol atanasià · Tantum Ergo · Te Deum · Adoro · Veni Creator Spiritus · Veni Sancte Spiritus · Verbum Supernum prodiens · Via Crucis\nLCCN ( EN ) sh85073585\nObtingut de " https://it.wikipedia.org/w/index.php?title=Kyrie_eleison&oldid=121969539 "\nSense fonts: febrer de 2015


01 Infantil - Recursos\nS''estan mostrant 15 elements\nLa vaca Connie Canvi i relacions Jocs matemàtics per fer parelles, trobar coincidències i fer trencaclosques. També té activitats per realitzar amb els pares com pintar i retallar. http://www.lavacaconnie.com/\nJuga amb el cuc a fer seriacions Canvi i relacions Joc per fer seriacions de dos elements, totes amb la forma rodona , però amb textures i dibuixos diferents. Recomanat per P3 http://clic.xtec.cat/db/act_es.jsp?id=3753\nTIC. LLapis i paper Numeració i càlcul Recusos pera mestres per a treballar amb les pantallles digitals. Diferents àrees. http://blocs.xtec.cat/cgalobar/educacio-infantil/\nEl joc de les matemàtiques. Numeració i càlcul Joc matemàtic dividit en tres blocs: lògica , espai-temps i numeració. http://clic.xtec.cat/db/act_ca.jsp?id=3682\nSudokus Numeració i càlcul Joc amb sudokus amb dos nivells diferents. http://clic.xtec.cat/db/act_ca.jsp?id=3571\nSèries Canvi i relacions Joc per fer sèries amb diferents elements, afegint l'element que ens falta o endreçant una sèrie donada. http://clic.xtec.cat/db/act_ca.jsp?id=1294\nSèries geomètriques Canvi i relacions Joc per fer sèries dividit en tres nivells: P3, P4 i P5. Variant el número d'elements. http://clic.xtec.cat/db/act_ca.jsp?id=3605\nJugar amb les matemàtiques Numeració i càlcul Joc matemàtic dividit en tres blocs: comptar, sumar i ordenar. http://clic.xtec.cat/db/act_ca.jsp?id=3344\nJocs de l'Edu 365 Miscel·lània Espai dividit en vuit blocs on podem trobar jocs de matemàtiques com el dominó de quantitats o sèries. http://www.edu365.cat/infantil/index.htm\nPetits passos Miscel·lània Materials didàctic adreçats a l'alumnat d'infantil i a l'atenció precoç. Consta de 8 paquets d'activitats interactives que ajuden a discernir entre diferents conceptes http://www.edu365.cat/infantil/passos/index.htm\nVols jugar? Miscel·lània Pàgina on trobem diferents nivells segons la dificultat. Trobem activitats per poder treballar conceptes com molts/pocs, diferències , els colors i les formes... http://www.xtec.cat/~dvert/index1.htm\nPescant idees Miscel·lània Blog per a mestres infantil amb diferents àrees. http://pescantidees.blogspot.com.es/\nVedoque Miscel·lània Web amb diferents jocs de numeració, activitats logicomatemàtiques... http://www.vedoque.com/index.php?sec=Infantil\nZona Clic Miscel·lània Recull de diferents jocs creats per escoles. http://clic.xtec.cat/db/listact_ca.jsp\nMatemàtique divertides. Miscel·lània Web amb molts jocs dividits en sèriacions, lateralitat, numeració... http://www.xtec.cat/centres/c5003822/sisena_hora/matematiques.htm#seriacions


Oberwarthlodge Mandling Àustria - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 2 allotjaments a Mandling.\nMandlbergweg 4, Mandling, Mandling, Àustria, 5550 - Molt bona ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Oberwarthlodge\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Oberwarthlodge és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Mandling. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nLes instal.lacions i els serveis que proveeix Oberwarthlodge asseguren una estada plaentera als seus clients. Per a la comoditat i comfort dels seus clients, l'hotel ofereix Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Si buscau un allotjament còmode i adequat a Mandling, faci de Oberwarthlodge la vostra llar.\nCal que informeu el Oberwarthlodge de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. En arribar, cal abonar un dipòsit de 300 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament.


La candidatura municipalista Poble Actiu ha mostrat la seva preocupació pel fet que “aquest any els infants i joves poden estar sis mesos sense escola, sumant l’estiu al darrer trimestre d’aquest curs que serà d’ensenyament telemàtic, i és probable que infants i joves no tornin a trepitjar les aules fins al curs vinent”. Davant aquesta situació des de Poble Actiu remarquen que “els efectes que tindrà la pandèmia entre els infants dependran de la nostra capacitat de planificació a nivell municipal. L’estiu serà un escenari importantíssim: les colònies, els casals i els esplais poden ser una gran eina per mitigar els efectes de la pandèmia i les dificultats d’aquests mesos. Per això pensem que cal garantir-hi un accés assequible per a tots els infants, i una oferta àmplia on l’oci sigui un element central per reduir els efectes de la pandèmia.”\nPer aquest motiu, la candidatura municipalista creu que “cal reforçar i ampliar l’oferta d’altres estius anteriors, i aquest ha de ser un repte al què no només faci front la regidoria d’educació, sinó que cal comptar amb els recursos de les àrees de serveis socials, joventut, cultura i esports”. És amb aquest raonament que emplacen a la tinenta d’alcalde, Marisa Vila, “a impulsar un equip de treball entre diverses regidories i amb la implicació dels diferents colors polítics de la ciutat, per començar a treballar immediatament en aquesta resposta a una situació excepcional”.\nUn cop acabat el curs, segueixen, “cal garantir una oferta de programes d’estiu que s’estengui durant el juliol i el setembre, amb activitats que es puguin adaptar a les mesures de post-confinament (grups reduïts en un ampli nombre d’espais), i que garanteixin la participació dels infants i adolescents de famílies més vulnerables, a través de beques i àpats per les més desafavorides i de tarificació social per la resta”. Un repte, apunten, pel que “caldrà comptar també amb el ric teixit associatiu cultural, esportiu i de lleure de la ciutat, que entenem que poden aportar molt al projecte, així com amb professional de diversos àmbits (educadors socials, psicòlegs, tècnics d’integració social, animadors socioculturals, monitors de lleure, docents voluntaris, estudiants universitaris) que permetin un millor acompanyament educatiu i emocional”.


Sarment: Quin ambient es respira al pou de Balsareny?\nDesprés de conèixer la noticia de l’aplicació del pla Phoenix amb el tancament del pou de Balsareny al 2014, els ànims dels treballadors de la plantilla del centre de Sallent i Vilafruns han anant qüestionant una sèrie de decisions que desmantellen el teixit productiu de Potasses del Llobregat.\nNo creiem en el tancament de la mina de Balsareny, així com el fet de desaprofitar els terrenys amb una situació immillorable a peu de la carretera C-16 a Sallent, per posar en funcionament una planta de sal o bé derivats que doni sortida al potencial del subproducte acumulat en milions de tones al dipòsit salí del Cogulló.\nLa tan demanada via fèrria del corredor del Mediterrani a alts nivells i institucions com Foment del Treball, que permeti el transport de mercaderies fins a França i enllaci amb tot Europa, ha de passar inqüestionablement per Sallent.\nNo entenem ni els obrers, ni els empleats, ni tan sols els directius, que s’hagi apostat tan fortament per Súria, sense comptar el desequilibri inversor als municipis de Balsareny i Sallent.\nEsperem i desitgem que tots els ous no es posin a la mateixa cistella. És de més bon portar una cistella a cada mà amb un pes compartit; sinó, el cos treballa malament i pot ocasionar malalties.\nMentrestant l’aire que es respira al interior del pou de Balsareny és cada vegada més dens, carregat d’agents nocius, i les temperatures que s’han de suportar porten fins a l’extenuació els homes dels minadors, les persones de manteniment i el personal de brigada.\nNo volem que la seguretat i la higiene en el treball siguin les germanes pobres. Estem immersos en un programa de sistema OHSAS que és la bandera, conjuntament amb la política de Qualitat i Medi Ambient, de l’empresa IBERPOTASH SA del grup multinacional ICL FERTILIZERS. Aquestes politiques, aplicades a tots els àmbits, son prioritàries.\nPer tant, la direcció d’Iberpotash SA s’ha de comprometre a impulsar i fer complir allò que estableix aquesta política dels sistemes de Gestió Integrada de Qualitat, Medi Ambient i Seguretat.\nNosaltres, els treballadors, tal com diu el nostre conseller delegat José Antonio Martinez Álamo, hem de ser responsables amb el compliment estricte de la política present; i jo afegiria: “futura”.\nIBERPOTASH, SA Centre de Balsareny-Sallent\nEtiquetes de comentaris: 2011-09, Treball


Ryokan Mamesen Taigetsu Aichi Japó - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA Fer un comentari al lloc web\nRyokan Mamesen Taigetsu65, Nitta, Utsumi, Minamichita, Minamichita, Aichi, Japó, 470-3321 - Veure al mapaBé6,7Basada en1comentariRyokan Mamesen TaigetsuVeure més fotosVestíbulVeure més fotosVeure totes les 14 fotosVeure al mapaParticularitats que li encantaranRestaurantsMassatgespaaparcament de cotxesservei de llançadorakaraoke\nHabitació japonesa occidental amb vista sobre l'oceà (Japanese Western - Ocean View)\nHabitació d'estil japonès amb vista sobre l'oceà (Japanese Style Room with Ocean View)\nComparar amb allotjaments semblantsSelecció actualRyokan Mamesen TaigetsuIrago Sea-Park & SpaKaze no Tani no IoriHotel ShofuenValoració dels clientsNotable 7,8 (2 comentaris)Excel·lent 8,4 (1 comentari)Notable 8,0 (1 comentari)BarriMinamichitaTaharaKōtaGamagōriWi-Fi Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTA Wi-Fi GRATUÏTADesdejuni Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòs Desdejuni inclòsSeleccionar datesVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjamentVeure aquest allotjament\nSobre l'allotjamentDescripcióSituat en el cor de Minamichita, Ryokan Mamesen Taigetsu és un lloc ideal des d'on descobrir Aichi. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat. El Ryokan Mamesen Taigetsu, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Els clients de l'hotel poden gaudir de servei postal, aparcament de cotxes, restaurant, màquina venedora, botigues a l'hotel. Ryokan Mamesen Taigetsu té 14 habitacions, totes amoblades amb gust per tal d'oferir comforts com tovalloles, sabatilles, televisió de pantalla plana, aire condicionat, calefacció. Spa, massatge, karaoke de l'hotel, són llocs ideals per a relaxar-se després d'un llarg dia. Descobreixi una encantadora mescla de servei profesional i ampla gama de característiques a Ryokan Mamesen Taigetsu.Mostrar mésCaracterístiquesAccés a InternetWi-Fi gratuït en totes les habitacions Desplaçamentaparcament de cotxesservei de llançadora Coses a fer, maneres de relaxar-sekaraokeMassatgespaÀpats, begudes i refrigerimàquina venedoraRestaurants Serveis i comoditatsBotigueszona de fumadors Accéss'admeten animals de companyia Disponible a totes les habitacionsaparell de televisiócafetera/teteraplat de dutxaarticles de tocadorCaixa forta a l'habitaciósabatillesassecador de cabellempolles d'aigua de cortesiatelèfonbarnussosneveratovallolesIdiomes ParlatsJaponès Mostra MenysPolítiquesEls hostes que van reservar una habitació amb sopar han de fer el registre d'entrada abans de les 07:30 PM o el sopar no es podrà servir i no hi haurà reemborsament.Nens i llits supletorisNens de 0 a 3 any [inclosos]Gratuït si s'usen els llits existents.Els llits supletoris depenen de l'habitació escollida. Consulti la capacitat de l'habitació individual per obtenir-ne més informació.Al reservar més de 5 habitacions, poden aplicar-se diferents condicions i suplements addicionals.Mostrar mésInformació útilEntrada/SortidaHorari d'entrada des de: 04:00 PMHorari de sortida fins a: 10:00 AML'allotjamentNombre de restaurants: 1Nombre d'habitacions: 14Voltatge de l'habitació: 100Mostrar més


Ester Santaló - Pudor de venjança: una anàlisi psicolingüística | NacióDigital\nPudor de venjança: una anàlisi psicolingüística\n«La paraula [venjança] és antiga, però el sentiment de “satisfer-se causant dany a algú en compensació d’una ofensa” (definició del Gran Diccionari de la Llengua Catalana) és inherent al mateix ésser humà.»\nper Ester Santaló, 1 d'abril de 2018 a les 09:45 |\nLa perífrasi “pudor de” està condemnada a morir perquè pateix dos mals. Un, l’estigmatització de la paraula pudor: els parlants prefereixen dir mala olor o simplement olor, oblidant que una flaire bona i una de dolenta no tenen res a veure (i que per això tenim olor versus pudor). El segon mal és el canvi de la preposició DE per A (*olor/pudor a) per influència del castellà. I, a més, ja reblant el clau, alguns parlants fan servir l’expressió catanyola ‘olorar a’ (“Això olora a fems”), obviant que les coses no oloren, sinó que són els éssers els qui aspirem l’aire pel nas per sentir l’olor. Si haguéssim de fer una gràfica evolutiva de l’ús de ‘pudor de’ seria totalment descendent, de pèrdues irrecuperables.\nPel que fa a la segona part de l’expressió que configura el títol d’aquest article, ‘venjança’, cal recordar que aquest és un mot antiquíssim en català, usat per Bernat Desclot a la Crònica, al segle XIII. La paraula és antiga, però el sentiment de “satisfer-se causant dany a algú en compensació d’una ofensa” (definició del Gran Diccionari de la Llengua Catalana) és inherent al mateix ésser humà.\nEl filòsof mexicà L.M.Oliveira té un article monumental titulat “Literatura y venganza” en què classifica aquest sentiment d’odi i rancúnia en tres classes, i les analitza a través de clàssics de la literatura universal. Així, diu que es pot experimentar una venjança reactiva (com la de Hamlet), en la qual tot és rancor, és a dir, ressentiment. El segon tipus és la venjança obsessiva, com la del capità Ahab de Moby Dick, que ja té un component de planificació. Tot i que encara hi ha rancor, aquest segon tipus necessita més raó i estratègia. I, finalment, la tercera és la venjança freda, la més cerebral, la que demana temps i calma. És la d’El comte de Montecristo, dedicat en cos i ànima al seu pla venjatiu. De fet, el nom d’aquest últim tipus prové de l’obra del segle XVIII Les amistats perilloses, de Pierre Choderlos de Laclos, de la qual ha sortit el proverbi “La venjança és un plat que se serveix fred”.\nPer tant, l’odi sostingut i mantingut en el temps canalitza la ràbia cap a un pla de destrucció com a objectiu vital per reparar una ofensa, per restablir un equilibri en aquell honor que s’ha sentit agreujat. La literatura n’és plena d’exemples perquè la història de la humanitat n’ha ofert a cabassos, de mostres de venjança.\nTambé la mitologia parla de la venjança. Els grecs la personificaven en Nèmesi, filla de Nix (la deessa de la Nit). Era, sobretot, una divinitat guerrera, i s’encarregava d’aplicar un càstig a aquells que no havien obeït per tal de restablir l’equilibri entre déus i homes. És curiós com el Diccionario de uso del español de Manuel Seco -però no pas el de la RAE- entra el mot ‘némesis” (ens diu que és femení, la némesis) com a sinònim d’enemic (“Este hombre, una vez más, tuvo que enfrentarse a su némesis”, ens il·lustra un exemple). Aquest ús, explica el Diccionario, prové del desig que pot tenir un individu de concretar una venjança contra el seu enemic.\nRessentiment, rancúnia, odi, ràbia, greuge, càstig, enemic... una rècula de mots tots units per un sol concepte: el de venjança.\nDiu la psicologia que darrere de tots aquests sentiments se sol amagar la sensació que qui els experimenta se sent superior a l’altra persona (la que pensa que va cometre l’error), i que no hi ha més solució que el diàleg i el perdó. Si no s’escull aquesta via de reparació, la rancúnia es menja per dins el qui la sent i tot plegat només deriva en més destrucció d’un mateix i de l’altre.\nÉs per això que quan arriba l’alè de la venjança, no hi ha res que pudi més.\nFilòloga, diplomada en planificació lingüística i màster en gestió de la immigració.Treballa i viu a Olot. A Twitter @santaloester.\nEl monolingüisme també mata\nGerona és cool\nEl «sex-appeal» de l’ortografia\nEl neguit de la diferència\nAmb la correcció deguda\nL'any de l'empatia


Conoce los municipios valencianos sin franjas horarias en la fase 1\nEls altres 45 municipis superen el requisit de tindre més de 100 persones per quilòmetre quadrat\n22/05/2020 - Sergi Pau Cuenca\nD’acord amb l’ordre ministerial de Sanitat que s’ha publicat avui en el BOE, queden eliminades les restriccions horàries en aquells municipis que tinguen menys de 10.000 habitants. A priori tot era bé vist, ja que en el territori valencià hi ha molts municipis de menys de 10.000 habitants que s’acollirien a aquesta mesura, després d’un llarg confinament. No obstant això, el matís que s’ha comunicat avui per part del ministre de Sanitat, Salvador Illa, ha estat com rebre un gerro d’aigua freda, ja que l’eliminació de les franges horàries només es podrà aplicar en aquelles localitats, menors de 10.000 habitants, que tinguen una densitat de població inferior a 100 habitants per quilòmetre quadrat, sempre que, encara es troben en fase 0 i fase 1 del pla de desescalada. En la Comunitat Valenciana, hi ha 57 localitats amb una població d’entre 5.000 i 10.000 persones, de les quals, solament 12 podran dir adéu a les franges horàries, és a dir, el 21%.\nD’aquesta manera, en aquests municipis, els membres d’una família que residisquen en el mateix domicili podran sortir a passejar junts, d’això manera, deixa d’aplicar-se la norma d’un adult per cada tres nens. A més, es flexibilitza la distància per a realitzar aquestes sortides, ja que per als municipis en fase 1 és un màxim d’un quilòmetre i les franges horàries desapareixen.\nDe la mateixa manera, els bars i restaurants podran rebre comensals en els seus locals amb un màxim del 40% de l’aforament i mantenint els dos metres de seguretat entre taules. No obstant això, les discoteques i bars d’oci nocturn romandran tancats. En els municipis de costa, ja es podrà accedir a les platges per a realitzar esports, però amb mesures restrictives.\nLes biblioteques podran obrir-se solament per a activitats de consulta amb un terç de l’aforament, i de la mateixa manera, les sales infantils i les col·leccions de lliure accés encara romandran tancades.\nEn la Comunitat Valenciana, hi ha 57 localitats amb una població d’entre 5.000 i 10.000 persones, però no tots ells compleixen el requisit de densitat de població. Quins d’ells tenen menys de 100 habitants per quilòmetre quadrat i poden eliminar les franges horàries?\nPoblacions que eliminen les franges horàries:\nAiora: 8,52 hab./km²\nBorriol: 86,54 hab./km²\nTurís: 82,32 hab./km²\nAlcalá de Xivert: 40,55 hab./km²\nXixona: 42,1 hab./km²\nDolores: 47,3 hab./km²\nPeníscola: 93,84 hab./km²\nEl Pinós: 62.98 hab./km²\nMonfort del Cid: 95,5 hab./km²\nSogorb: 84,53 hab./km²\nBunyol: 85,37 hab./km²\nCastalla: 86,18 hab./km²\nPoblacions que superen el requisit de densitat i seguiran amb restriccions horàries\nL’Alcúdia de Crespins: 988,01 hab./km²\nBenejússer: 575,9 hab./km²\nTorreblanca: 181,85 hab./km²\nXeraco: 282,92 hab./km²\nBetxí: 268,69 hab./km²\nSant Miquel de les Salines: 105,59 hab./km²\nGata de Gorgos: 297,54 hab./km²\nBenigànim: 174,94 hab./km²\nAlmenara: 214,49 hab./km²\nAlbaida: 120,95 hab./km²\nGuadassuar: 167,51 hab./km²\nNàquera: 156,54 hab./km²\nMoncofa: 420,14 hab./km²\nMuseros: 518,71 hab./km²\nFinestrat: 148,92 hab./km²\nCanet d’En Berenguer: 1.744,01 hab./km²\nBigastre: 1623,41 hab./km²\nOndara: 647,36 hab./km²\nVilanova de Castelló: 355,12 hab./km²\nBanyeres de Mariola: 140,57 hab./km²\nRocafort: 3.045,22 hab./km²\nCox: 429,2 hab./km²\nCallosa d’en Sarrià: 208,4 hab./km²\nAlmàssera: 2.683 hab./km²\nFoios: 1.112,92 hab./km²\nOnil: 154,78 hab./km²\nPedreguer: 253,19 hab./km²\nMontserrat: 162,7 hab./km²\nRedovà: 826,56 hab./km²\nLa Pobla de Farnals: 826,56 hab./km²\nSant Fulgenci: 397,72 hab./km²\nL’Olleria: 256,55 hab./km²\nXest: 118,90 hab./km²\nEl Puig de Santa Maria: 321,57 hab./km²\nCatral: 430,78 hab./km²\nOrpesa del Mar: 340,27 hab./km²\nSant Antoni de Benaixeve: 1.001,72 hab./km²\nRafelbunyol: 2.111,9 hab./km²\nAlmussafes: 827,67 hab./km²\nTavernes Blanques: 2.188,22 hab./km²\nMuro d’Alcoy: 308,17 hab./km²\nMassanassa: 1.674,11 hab./km²\nVilamarxant: 131,81 hab./km²\nSax: 153,34 hab./km²\nAlcàsser: 1089,12 hab./km²\nArriba a València el primer vaixell amb material sanitari contractat per la Generalitat


El ple del Consell de Mallorca reclama MÉS solidaritat i autogovern - MÉS per Mallorca\nSolidaritat amb els refugiats, la igualtat vers la dona i en contra de les prospeccions al mediterrani.\nEl ple del Consell ha mostrat dues línies estratègiques de la institució presidida per MÉS: una vessant solidària, amb declaracions institucionals i compromeses, i una altra que reclama més autogovern per poder-se convertir en l’autèntic govern de l’illa.\nLa consellera de MÉS, i portaveu del grup, Mercè Bujosa, ha explicat que «els països de la Unió Europea han adoptat un acord sense precedents per expulsar els refugiats sense tenir en compte la legalitat internacional». Bujosa, també ha recordat les paraules de Philippo Grandi, l’alt comissionat de l’ONU, que va mostrar la seva preocupació i va denunciar públicament les polítiques dels estats membres de la UE. Aquesta declaració se suma a altres iniciatives impulsades pel Consell en l’àmbit de la solidaritat internacional, entre les quals destaca el viatge del president Ensenyat a Quios, per reunir-se amb les autoritats locals i per conèixer de primera mà la feina que fan acollint a refugiats.\nLes altres dues declaracions institucionals aprovades tracten, totes dues, de temes especialment sensibles i dels quals MÉS ha fet bandera. D’una banda, les dones han estat protagonistes en la declaració institucional que vol retre-li un reconeixement i treballar per a la igualtat efectiva i en contra de la discriminació. Cal recordar que ahir, un dia després del Dia Internacional de la Dona, el president del Consell Miquel Ensenyat va presentar el Pla d’igualtat del Consell de Mallorca.\nLa darrera declaració institucional que s’ha llegit ha estat la de Marea Mar Blava en contra de les prospeccions al Mediterrani. Aquesta iniciativa, que vol frenar la destrucció del nostre mar, ja va ser impulsada per MÉS –primera força en l’àmbit municipal de l’esquerra– mitjançant les mocions que varen presentar als pobles.\nEl ple també ha adoptat dues mesures per reforçar la institució. La primera és donar impuls a l’Agència de Disciplina Urbanística (ADU) ampliant-la amb un altre poble governat per MÉS. En aquest cas, es tracta de Mancor de la Vall, un municipi petit que amb aquesta cessió tindrà la legalitat urbanística cedida i garantida pel Consell de Mallorca.\nUna altra mesura que s’ha adoptat és la reclamació de les competències en transport terrestre al Consell, ja que es tracta d’una institució propera a la ciutadania i que, com defensa MÉS per Mallorca, s’ha de reforçar per tenir un veritable govern de l’illa. L’acord de ple que reclama aquestes competències és primordial, ja que s’emmarca dins el procés de reforçar el consell i que es materialitza en les conferències de presidents on es treballa, per part del govern i dels altres consells insulars, per afermar-los.\nD’altra banda, en l’apartat de les mocions de posicionament polític, destaquen les dues que han defensat els nostres consellers de MÉS. La primera ha estat presentada pel Partit Popular per demanar la protecció del correbou de Fornalutx. En nom de MÉS, el conseller Lluís Apesteguia ho ha rebutjat afirmant que: «Som un partit animalista i el nostre rebuig es fonamenta en el nostre animalisme. Si estàs en contra del sofriment animal, estàs en contra de qualsevol forma de violència. És incoherent estar en contra de les corregudes i no dels correbous».\nLa segona moció ha estat defensada per la portaveu Mercè Bujosa i també l’ha presentat el grup del Partit Popular i era sobre les diputacions i els consell, a partir de la hipotètica supressió de les primeres. Mercè Bujosa no ha dubtat a l’hora de dir als representants del PP que «feien política ficció amb la intenció d’embullar el debat» i d’obviar informació de manera interessada, ja que «els consells i els cabildos no han estat mai qüestionats».


La Seu Universitària de la Marina acull l'exposició "Memorables, insignes i intrèpides. 1870-1931". Actualitat Universitària\nLa Seu Universitària de la Marina a.., insignes i intrèpides. 1870-1931"\nLa Seu Universitària de la Marina acull l'exposició "Memorables, insignes i intrèpides. 1870-1931"\nAlacant. Dijous, 5 d'octubre de 2017\nLa Seu Universitària de la Marina inaugura el pròxim divendres 6 d’octubre, a les 20:00 hores, l’exposició “Memorables, insignes i intrèpides. 1870-1931”. La mostra estarà oberta al públic fins al 27 d’octubre.\nAquesta exposició tracta de la història d’un conjunt de dones que van lluitar per tenir llibertat, drets i justícia. Són històries poc conegudes per la nostra societat, per aquesta raó l’Associació Museu de Fets i Drets de les Dones (AMHDM) ha volgut fer una recopilació de les millors històries, imatges i successos amb la finalitat que no siguen oblidats.\nAquestes dones com bé diu el títol, són “memorables” perquè són dignes de memòria, “insignes” perquè les admirem per l’excel·lència i la singularitat d’aquestes i “intrèpides” perquè van témer al perill. Entre els anys 1870-1931 es va produir un canvi en la situació de les dones en molts països del món, per això que l’exposició se centra en aquesta època, en la qual es van començar a aconseguir les primeres conquestes socials i de drets. Com diuen des de l’associació, “tot el que van aconseguir ja ho hem heretat i el que no, ho hem de seguir treballant i exigint”.\nL’exposició té una temàtica marcada per les coordenades d’espai-temps, per a mostrar fets i protagonistes poc conegudes que van exigir els drets en tot el planeta, al voltant de l’educació, el sufragi i l’equiparació laboral. La informació es presentarà en diferents suports: panells, revistes, llibres, cartells i una peça escultòrica.


Tornen a Burjassot els grups de conversa, gratuïts i virtuals, en valencià – Ajuntament de Burjassot\nTornen a Burjassot els grups de conversa, gratuïts i virtuals, en valencià\n9 novembre 2020|Burjassot\nL’Ajuntament de Burjassot, des de l’Agència de Promoció del Valencià (AVIVA) que dirigeix la regidora Manuela Carrero, i en col·laboració amb Escola Valenciana de l’Horta Nord, tornarà a posar en marxa els grups de conversa en valencià, un programa que s’emmarca en el projecte Voluntariat pel Valencià per a la promoció de l’idioma autòcton i cooficial en l’àmbit autonòmic.\nEn aquesta nova edició, les “classes” se celebraran telemàticament, a causa de l’actual situació sanitària generada per la pandèmia del coronavirus. Les classes estan dirigides a persones de més de 16 anys i empadronades a Burjassot.\nAixí, coordinats per AVIVA, està previst que es formen tres grups de conversa amb veïns i veïnes amb ganes d’aprendre i practicar el valencià parlat, a les quals se sumarà la persona voluntària que exercirà de professor. Els grups de conversa es “reuniran” virtualment els dimarts, de 17:30h a 18:30h; els dimecres de 10h a 11h i els dijous, de 17:30h a 18:30h.\nLes persones que vulguen formar part d’un d’aquests grups de conversa en valencià, hauran d’inscriure’s en el programa, gratuïtament, a través de la web municipal. Les inscripcions s’obriran el dimarts 10 de novembre, a partir de les 9h, i estaran obertes fins que s’esgoten les places disponibles.\nEstà previst que les classes comencen dimarts que ve 17 de novembre i que es prolonguen fins a finals del mes de maig. Les converses es realitzaran a través del programa de videoconferència i missatgeria instantània Jitsi Meet i, per al seu desenvolupament, els veïns i veïnes que s’apunten a aquest programa, rebran un llibre, un quadern d’aprenentatge, una llibreta, un bolígraf i una xapa amb el lema “Parla’m en valencià”.\nclasses, conversa, aviva, valencià, conversación


Ajuda/FAQ - Musicvall, Edicions Musicals C. B. - Web oficial\n1. Registre com a client:\nPer a comprar és obligatori el registre, ja que la nostra web distingeix la procedència dels usuaris i els impostos corresponents.\nPodrà consultar en qualsevol moment el seu historial de comandes i factures per veure les seves compres anteriors.\nOpció de subscriure's al nostre butlletí de novetats i així rebrà notificacions amb les novetats editorials i discogràfiques de la nostra botiga.\nL’usuari, declara que tots i cadascuna de les dades aportades e informacions aportades són correctes, que coneix i accepta en la seva integritat les condicions generals de compra que regiran, a partir del moment de completar el procés de compra.\n2. Com comprar:\nPer comprar un article ha d’afegir-lo a la cistella fent clic en el botó 'Afegir a la cistella'.\nQuan hagi posat tot els articles que vullga comprar pot revisar la cistella fent clic al botó gris “Cistella”.\nEl contingut apareix detallat amb els articles que ha afegit: descripció, quantitat, preu por unitat, total per article, despeses de tramesa i impostos.\nSi vol modificar les quantitats pot canviar el número de la casella quantitat i prémer el botó ‘canviar’. Si vol eliminar un article de la cistella prem el botó ‘eliminar’.\nUn cop revisat el cistell pot passar a comprar fent clic a ‘Ho compre’. A partir d’aquí es segueix amb els passos fins arribar a la passarel·la de pagament de ‘BBVA’ on podràs fer el pagament de manera segura. Un cop acabat retornarà a musicvall.com i li enviarem un missatge de confirmació de comanda al seu correu electrònic.\n3. Preus i impostos\nTots els nostres preus inclouen IVA. Per saber l'IVA corresponent a un producte hauràs d'anar al cistell de la compra un cop hagis escollit el producte e iniciar el procés de compra. Els llibres i partitures tenen un 4% d'IVA. El transport li s’aplica el 18% d’IVA.\nEls ciutadans de països intracomunitaris que declaren com a titular d'empresa i faciliten un NIF vàlid (VIES) estan exempts d'IVA (VAT).\n4. Disponibilitat de productes:\nL'estoc de cada producte es troba detallat a la mateixa fitxa. Si un article no es troba en estoc a la mateixa fitxa, vosté pot reservar-lo enviant-nos un e-mail.\nSi en una mateixa compra hi ha articles en estoc i articles sense estoc nosaltres li demanarem que trie entre tres opcions: anular la comanda tot el que no estiga en estoc, no enviar res fins que no arriben tots els articles, enviar part de la comanda i esperar a un segon lliurament. En la tercera opció no cobrem res pel segon enviament.\n5. Les formes de pagament són:\nLa forma predeterminada de pagament és la Tarja de Crèdit. Tinga la seguritat de que soles vostè, persona titular de la tarja, serà el que estiga realitzant la compra on-line. La nostra web realitza els pagaments a través de la TPV del BBVA amb targes 3D Secure, assegurant les dades aportades mitjançant el certificat de seguritat.\nLa forma de pagament de la tarja 3D Secure consisteix amb l’ús d’una clau secreta que el banc emissor de la tarja li facilitarà, la qual li possibilitarà la compra segura per Internet i li autentificarà i legitimarà com l’únic titular de la tarja que està utilitzant.\nD’aquesta manera es fa impossible el frau en la Red, i es garanteix la total seguritat de les transaccions.\nEl procés de compra és senzill.\na) Inicialment se li sol·licitarà el número de la tarja amb la data de caducitat.\nb) A continuació se li sol·licitarà el número de CVV (dígit de control).\nc) Per últim se li sol·licitarà la clau secreta.\nd) Una vegada el seu banc l’haja identificat la compra s’haurà realitzat correctament.\nPer als ciutadans del territori Espanyol, també es pot optar per la forma de pago de Transferència Bancària. Una vegada realitzat la compra, automàticament s’enviarà un correu electrònic on se li informarà de la seva compra i amb un número de compte bancari per a realitzar el pagament. M’entres el pagament no es realitze la comanda no quedarà acceptada i llista per a la tramesa.\n6. Vull fer un regal\nPer fer un regal has d’afegir els articles a la cistella i una vegada iniciat el pagament de la compra, podràs seleccionar que el producte siga embolicat en paper de regal. Aquest servei té un cost d’1€ + IVA.\n7. L’article que vull no diu l’estoc que n’hi ha.\nQuan un article no es troba en estoc, no expressarà el número d’exemplars. Això significa que no es pot comprar i que si segueix interessat en eixe producte, pot enviar contactar amb nosaltres i li farem la reserva del producte. Li enviarem un e-mail amb el seu número de reserva, i només el producte siga disponible, nosaltres li gestionarem la comanda, sempre i quan vostè s’haja registrat.\n8. Com puc cancel·lar la meva comanda?\nDurant les 24 hores següents a la realització de la comanda pots sol·licitar la cancel·lació escrivint a la direcció facturacio@musicvall.juliomaestro.es demanant l’anul·lació i adjuntant el número de comanda. Passades 24 hores pots sol·licitar-ho i, sempre que el paquet no hagi estat enviat, també procedirem a la cancel·lació. En el cas que hagin transcorregut 24 hores i el paquet ja hagi estat enviat hauràs d’omplir el document de desistiment i enviar-lo en un termini de 7 dies des de la recepció de l’article. En tots els casos descrits la cancel·lació de la comanda suposa la devolució íntegra de l’import de compra, però no de tramesa.\nRespectem el dret a desistiment en tots els productes Per a fer ús del dret de devolució deurà omplir el document de desistiment i enviar-se per correu postal, a l’adressa Musicvall, Edicions Musicals / Apartat de correus 57 / CP 46760 Tavernes de la Valldigna (València – Espanya); per e-mail a facturacio@musicvall.juliomaestro.es. El plaç màxim per a enviar el docuemtn es de 7 díes desde el dia de recepció del producte.\nEls articles deuen tornar-se en perfectes condicions (amb el seu embalatge original i sense haber fet ús d’ells). No s’acceptaran productes danyat o fòra del seu embalatge original. La devolució d’un article supon la devolució total de l’import de l’article menys les despeses de tramesa.\nRespecte als articles defectuosos vostè deurà de revisar abans d’anar-se’n el transportista de que el producte no és defectuós. En cas de ser defectuós, vostè deurà indicar-li al transportista que no destija el producte i ens avisarà per e-mail (facturacio@musicvall.juliomaestro.es) que l’article s’ha rebut defectuós, per lo que procedirem a restituir-li el producte (sense despeses de tramesa) i a emprendre les accions necessàries contra l’empresa de transport.\nLes formes de tramesa que oferim és a través d’empresa de missatgeria (SEUR). Les característiques de les trameses es detallen a continuació:\nESPANYA - EUROPA RESTA PAÏSOS\nAquestes tarifes són aplicades automàticament per la nostra web.\nRecorda que si vols que es lliure la comanda per has d'estar segur que hi haurà algú al lloc de lliurament per a rebre'l o en cas contrari el servei de missatgeria no tornarà fins passades 24 hores.\nSi al dia següent encara no hi ha ningú per a rebre el paquet el client haurà de desplaçar-se a la oficina més propera per a recollir-lo. Al cap de 4 ó 5 dies el paquet és retornat al remitent. Les despeses de lliurament varien en funció del pes de la comanda, del mode de lliurament i destinació.\n11. Lloguer de partitures\nPer sol·licitar el lloguer d'una partitura o dels materials d'una obra del nostre catàleg pots contactar amb nosaltres a la direcció musicvall@juliomaestro.es comunicant el títol de l'obra en la que estàs interesat. Nosaltres ens posarem en contacte amb tu per a tramitar-ho i t'enviarem les tarifes vigents.\nPer a sol·licitar la llicència d'una obra del nostre catàleg pots contactar amb nosaltres a la direcció musicvall@juliomaestro.es comunicant el títol i autor de l'obra, en el que estàs interessat. Nosaltres ens posarem en contacte amb tu i t'enviarem les tarifes vigents a més d'un formulari per a omplir.


Motius - Gorgues de la Garrotxa (i altres)\nLa coincidència de la meva afició a la fotografia, el magnetisme dels rius i una sequera persistent, entre altres raons, vàren fer néixer aquest bloc.\nA la capçalera ja està escrit: “Al final, aquell any de sequera de 2008 va acabar essent bo en pluges. Calia aprofitar-ho. Vaig iniciar un recorregut per descobrir les gorgues de la Garrotxa i encara no m’he aturat”. Però això era el 2008 i ara, uns quants anys després, ha arribat l’hora d’ordenar el material recollit i ampliar la cerca a altres comarques.\nPerò abans de començar l'ampliació, també vull recordar-me a mi mateix i per qui ho estigui llegint, quins han estat els esdeveniments, ocurrències i coincidències que m’han portat a escriure el bloc.\nUn riu al costat de casa\nVaig tenir la sort de néixer a Sant Feliu de Pallerols, un d’aquests pobles on un riu el parteix per la meitat. Cada dia, per anar a l’escola, al firal, a qualsevol lloc, havia de creuar el pont sobre el Brugent.\nEl riu marcava el pas del temps. A la tardor, gràcies els teis (til.lers) que encara hi ha al costat del pont, podíem fer voleiar les seves llavors sobre del riu. L’alçada era prou alta per a distreure’ns abans no toquéssin l’aigua. Després venia l’hivern, i amb el fred extrem potser una part del riu quedava glaçada. Es tractava de mesurar si el gel ocupava més espai que en anys precedents. A finals de primavera, quan l'escola s'acabava, fèiem avions amb les fulles de les llibretes i les tiràvem al riu. No cal dir com quedava el pobre. A l’estiu quasi ens oblidavem del riu. Poca aigua i olors no massa agradables. Preferiem la piscina. Només ens acostàvem al riu per a matar lirons, aquelles rates gegants de clavaguera.\nPerò tot ens ho miràvem des de dalt, baixar arran d’aigua no entrava quasi mai en els nostres jocs. No era un riu net. Totes les cases i vàries fàbriques situades al costat del riu hi abocaven deixalles de varis colors, a vegades vermelles i a vegades blaves o verdes.\nEncara que no tot era brut. El riu Brugent neix a la muntanya de la Salut, a pocs quilòmetres del poble. I era en el tram abans d’entrar-hi que l’aigua era neta, on sí que podíem anar-hi a jugar. Recordo anar-hi a caçar “cangrejos”, a remullar-nos al torrent de Can Manyà, al costat de la bassana de la Riba, un dels camps que el pare conreava. I recordo, especialment, les històries sobre les gorgues a on la gent del poble s’anava a banyar quan aquest encara era net.\nI va arribar un dia que el poble va decidir, amb molt d’esforç, la construcció de col.lectors que recollíssin tota la brutícia que abans anava a parar al riu. Amb el pas dels anys, aquests col.lectors es van extendre fins a Les Planes, on actualment hi ha una depuradora.\nEl resultat final és el que tenim ara. Un riu net amb un bosc de ribera esplendorós i, sobretot, amb la recuperació del conjunt de gorgues monumentals sobre el llit de basalt provinent d’algun dels volcans de la zona, a tot el tram entre Sant Feliu i les Planes, que tornen a ser la delícia de tothom qui s’hi vulgui acostar.\nLa sedositat de l’aigua\nNo és que sigui un professional de la fotografia, ni molt menys, però en sóc aficionat. Al principi, i d’això no fa pas massa anys, qualsevol motiu el trobava engrescador. Gent, paisatges, una fulla, una façana, un grafitti, els gegants, els cavallets, … tot valia per a intentar captar el moment de la millor forma possible.\nDesprés, sense adonar-me, em va arribar una mena d’especialització: l’efecte “seda”. Aquell efecte que pren l’aigua quan deixes l’obturador obert més temps del normal, quan part del recorregut de l’aigua queda imprès a la mateixa foto. Segur que no és la millor foto, però sí la que em va servir de descoberta que també jo ho podia fer. I quin millor lloc per a practicar-lo que en una riera plena de petits saltirons?\nLa majoria de gorgues s’inicien amb un petit salt d’aigua que, en els inicis del bloc, vàren ser la meva obsessió.\nVisc entre volcans … i rieres\nQue els de la Garrotxa vivim entre volcans és conegut per a tothom. Però si ens fixem una mica en l’orografia de la comarca, veurem que, formada per moltes petites muntanyes, és el lloc propici pel naixement de molts rius. I gràcies a l’alta pluviometria, aquestes rieres, tot i ser petites, porten aigua suficient per aguantar les estacions de sequera.\nNo és que mai hagi estat un gran excursionista, però sempre m’ha agradat caminar. I quina millor excusa podia trobar per a visitar i descobrir racons amagats de la comarca? Primer varen ser les gorgues que ja coneixia. Després varen venir les que em comentaven veïns i amistats. Algunes d’elles les he trobat als mapes de l’Alpina, a la web de l’Institut Cartogràfic de Catalunya o, senzillament, preguntant a la gent que trobava anant d’excursió.\nHa estat i és una combinació perfecte: excursions properes a casa per a practicar l’afició de la fotografia descobrint els petits tresors amagats de la comarca. Què més es pot demanar?\nDurant els anys 2007 i 2008 la sequera va ser una de les principals protagonistes dels debats diaris. Van ser anys que es parlava de tot tipus de trasvassaments, els anys que el conseller Baltasar, d’Iniciativa per Catalunya, va admetre haver pregat a la Moreneta que ens enviés pluja, potser els anys que es va parlar més sobre el canvi climàtic i els mals que això estava comportant.\nPerò tot d’una, la sort metereológica va començar a canviar. Recordo, i la següent fotografia serveix de testimoni, que durant el mes de Maig va ploure quasi tots els dies del mes, en més o menys intensitat. Consultant les dades de l’Indescat, a la Garrotxa van caure 165 litres, si fa o no fa, el mateix que en els 3 mesos anteriors.\nNo podia deixar passar l’oportunitat. Les rieres baixaven plenes i el verd, tan característic de la comarca, tornava a la normalitat. Durant un parell de mesos, mentre esperava l’estiu, vaig anar fent sortides a les rieres que tenia més properes, sobretot les de Riudaura i la de Sant Privat. Definitivament, ja en època de vacances, em vaig decidir a obtenir i a compartir una imatge de cada racó.\ni per què no, compartir-ho?\nUna vegada em vàren dir que havia de fer com els boletaires, que ensenyen orgullosos el cistell plè però que mai diuen a on els han anat a caçar. La comparativa em va fer gràcia, però no s’escau amb la meva forma de ser, ni d’entendre que l’entorn només és per a uns quants.\nÉs veritat que amb l’arribada de l’estiu, a més de la platja i a la piscina, cada vegada hi ha més gent que busca fresca i tranquil.litat (o no) a les gorgues. Hi ha des de centres excursionistes que busquen formes diferents d’acabar una caminada, la meva filla que amb les seves amigues i les motos s’arriben a Sant Privat per passar la tarda, families que surten a passar el dia …\nEls entorns són fràgils i cal tenir-ne cura. Però, tot i així, se’ls pot negar la possibiltat de conèixer nous racons? Jo crec que no.\nPerò cal recordar que hi ha camins públics i camins privats. Que, tot i la bona predisposició de la majoria de propietaris dels entorns, aquesta pot canviar si no es respecta la seva propietat o la seva intimitat. Que l'espai dels rius és de tothom, i tothom té dret a gaudir-ne sempre que ho faci en respecte a la natura i a la resta d'usuaris.\nVioleta divendres, de març 18, 2016 11:10:00 p. m.\nEt felicito, estic amb tu que l'entorn és de tots. Gràcies i que ho continuis disfrutant\nRamon Roura diumenge, de març 20, 2016 10:04:00 p. m.\n.... I entre tots n'hem de tenir cura :)\nCAMINANT PEL RIPOLLÈS - Viver i Serrateix - Fa 13 hores


El temps a l'Escala: Previsió Meteorològica pel 10, 11 i 12 de Maig de 2019\nPrevisió Meteorològica pel 10, 11 i 12 de Maig de 2019\nDESPRÉS D'UN DIVENDRES I DISSABTE AMB ALGUN RUIXAT, DIUMENGE DESTACARÀ LA TRAMUNTANA\nDivendres 10 de Maig de 2019:\nEstat del cel: Cel variable de matinada, amb núvols més importants. Al matí s'esvaïran i només quedaran bandes de núvols prims, amb més estones de sol. A la tarda tornaran a aparèixer nuvolades que arribaran a tapar el cel i cap a mitja tarda i vespre descarregaran algun ruixat molt passatger. Molta bonança a migdia i tarda.\nVent: Calma de matinada amb domini de la marinada de llevant a xaloc entre migdia i tarda, de força 2/3. Al vespre i nit tornarà a calmar.\nDissabte 11 de Maig de 2019:\nEstat del cel: Cel variable tot el dia, de matinada i matí amb núvols més esqueixats i ullades de sol, però a migdia i tarda amb núvols més abundants. Entre la tarda i vespre esperem xàfecs, que a darrera hora s'aniran enretirant cap al sud, alhora que entri tramuntana.\nVent: Calma a primera hora de la matinada, amb inici de tramuntaneta al matí , de força 3/4. A mitja tarda quedarà vent fluix i variable. A darrera hora de la nit es reforçarà la tramuntana fins a força 4/6.\nEstat de la Mar: Marejol al matí i migdia, pujant a Maror a mitja tarda i àrees de Forta maror al vespre i nit. Tràgul de gregal d'1m d'alçada al final del dia.\nDiumenge 12 de Maig de 2019:\nEstat del cel: Cel serè tot el dia, només amb algunes senyals de tramuntana de matinada i matí. Bona visibilitat tot el dia, amb humitat ben baixa.\nVent: Tramuntana forta de matinada, amb força 6/8 i ratxes de més de 80km/h. Al matí baixarà a força 5/7, per després tornar a pujar a força 6/8 a partir de migdia i tarda. Al llarg del dia es poden tornar a superar els 80km/h.\nEstat de la Mar: Forta maror tot el dia, amb àrees de Maregassa. Tràgul de gregal de 2m d'alçada\nPublicado por Sergi Corral Buela en 22:46


UN BALCÓ AL POBLE-SEC: de desembre 2018\nManllevo avui les conegudes paraules de la cançó d'Aznavour, canviant l'edat dels joves ignorants: Us parlaré d'uns anys que els de menys de trenta anys no han pogut pas conèixer...\nI es que no fa trenta anys, però sí que en fa vint-i-nou, d'un dels tants intents de revitalització del Paral·lel des de dalt, o sigui, des de les institucions. Darrerament l'ajuntament també ha endegat un nou pla d'usos, per cert, molt qüestionable.\nEra pels volts de Nadal de 1989. Eren els anys d'allò de Barcelona, posa't guapa, eslògan poc normatiu però que va fer forat i va crear tendència. El fet és que molts indrets de Barcelona s'havien deixat malmetre, els humans tenim una mena de tirada a fer i desfer, i si això tan sols afecta indrets i paisatges, encara bo.\nL’any 1989 hi surava una certa, fràgil, enganyosa i suposada alegria econòmica.\nPer l'octubre havíem tingut eleccions generals, s'havien avançat a causa dels problemes laborals que havien fet topar sindicats i govern. Pel desembre de 1988 hi va haver una vaga general molt sonada, la més important de la democràcia i el govern va haver de pactar l'aturada d'algunes reformes lamentables. El PSOE va revalidar la majoria però va perdre molts vots, s'havia desgastat amb corrupteles diverses i en alguns llocs s'ensumava un cert frau electoral. Tot plegat va fer que el 1990 hi tornés a haver eleccions i s'estrenés el senyor Aznar per recordar-nos allò tan vell de: otros vendrán que bueno te harán.\nA Barcelona existia un cert optimisme lligat a l’etapa amb Pasqual Maragall a l’alcaldia, una època mitificada i enyorada. Havien de venir les Olimpíades, també molt mitificades, amb el pas del temps, ja faltava poc, i la parafernàlia esportiva i elss entusiasmes de les noves generacions farien oblidar moltes misèries. Aquell Nadal es va voler dinamitzar el Paral·lel, un fet que s’esdevé de forma cíclica, el mateix que això de fer volar coloms sobre com ha de ser la muntanya de Montjuïc, les diverses reformes educatives o les teories sobre com incidir en la prostitució.\nSota un enllumenat més vistós que el d’enguany es va aconseguir que les aspes del Molino giressin altra vegada. El factòtum va ser el senyor Ardévol, l’empresari, qui va comptar amb la col·laboració de la firma Freixenet, que en aquell temps contractava gent com Paul Newman per a la campanya de Nadal. L’ajuda es va aconseguir gràcies al senyor Josep Ferrer, històric director de la firma.\nL’esdeveniment de les aspes giratòries el van reflectir els diaris i es va editar un vídeo sobre el nou Paral·lel. Es va arranjar la façana de El Molino i es va fer una festassa de categoria. Eren els anys de l’excés de droga per tot arreu i la gent del Poble-sec ens vam manifestar, a l’exterior, a causa d’aquell problema de gruix que havia esdevingut alarmant. Molta gent que podia marxava del Poble-sec, la població envellia, les botigues tancaven i encara no havia arribat la gran onada immigratòria que, s'admeti o no, ha donat una nova vida als nostres carrers.\nEls qui creuen que les coses, avui, son pitjors, que repassin hemeroteques. De fet hi ha qui pensa que la bonança econòmica i la presència aclaparadora de l'heroïna per tot arreu tenen algun tipus de relació ombrívola, però real. Algun dia potser ho aclarirem. La gran majoria de famílies vam conèixer i patir casos propers de joves malmesos pel tema, amb l'afegitó tràgic del VIH.\nA la festa del Molino hi va assistir Pasqual Maragall, amb crosses a causa d’una lesió. El senyor Ferrer, de Freixenet, també estava accidentat. Tots dos van compartir llotja del teatre amb Paco Mir. A l’ajuntament hi havia Mercè Sala, que va tenir molt de pes en l’intent de revitalitzar el Paral·lel. Gent que treballava en d’altres teatres van actuar, entre els quals Moncho Borrajo, i grans dames de l’escena com Alicia Orozco i Vicky Peña, que treballaven al Condal, a l'obra Dancing. El Tricicle va fer la seva coneguda interpretació del tema de Julio Iglesias Soy un truhán, soy un señor. La Manya va rebre ovacions i es va ficar a fons amb l’ajuntament però Maragall era un home amb humor i entomava el que fos. Maragall, durant el seu mandat, va voler passar caps de setmana a tots els barris de Barcelona i va dir que la vista de la ciutat, des de l’actual Mirador del Poble-sec era la millor de totes, sempre que passo per allà recordo les seves paraules.\nAl diari La Vanguardia el nostre incombustible Lluís Permanyer, a qui avui li han sortit molts competidors en això de la crònica urbana, ja havia anunciat, per l'octubre, la reforma del Molino. Josep Sandoval, en el mateix diari, a un espai que es deia La noche al día va explicar amb detall la festa. I així passa la glòria del món, amb alts i baixos, reconstruccions i mitologies, enyoraments i reformes municipals.\nPer cert, el xovinisme barceloní és extraordinari, fa poc escoltava per la ràdio una de tantes crítiques a la gasiveria lumínica dels darrers Nadals ciutadans i algú va mencionar això de Vigo, on es veu que s'hi han lluït. Doncs una noia de la tertulieta va dir que Barcelona es ven sola i que a Vigo no hi ha res per veure i per això han de posar tantes llumetes. Després ens tenen mania i no sabem per què... La manca d'autocrítica i el cofoisme em temo que ja són virtuts nacionals tan nostrades com allò del seny i la rauxa.\nPublicat per Júlia a 14:28 2 comentaris:\nEtiquetes de comentaris: 1989, Barcelona, El Molino, evocacions, Mercè Sala, Pasqual Maragall


06 des. 2016 by elparlante in Blog 0 comments\nDesprés de treballar temes com els embarassos adolescents no planificats, la fotografia participativa i el racisme, el grup de joves de Ciutat Esperança va decidir tractar el tema de l’assetjament entre iguals a l’escola durant aquest darrer any. Ha sigut un procés intens en el qual hem après com funciona el bullying i ens hem endinsat en el món de les emocions i la violència per a poder tractar amb rigurositat aquesta temàtica. El resultat ha estat la creació d’un curtmetratge basat en fets reals: “Historia de much@s”, un curt de ficció que vol conscienciar la comunitat educativa i la societat en general sobre els impactes de la violència entre iguals a l’escola. La peça ha estat creada pel grup de joves de Ciutat Esperança, on també han participat de figurants joves de l’Escola Llop del Taga i del Centre Obert del Centre Cruïlla. A més a més, durant l’estrena, també podreu veure unes entrevistes realitzades pel grup de joves al barri preguntant al veïnat què saben sobre el bullying i un programa de televisió que vam gravar amb la comunitat educativa de Ciutat Meridiana debatent aquest tema. L’estrena s’emmarca en el projecte Ciutat Esperança, realitzat per elParlante amb la col·laboració del Pla Comunitari de Ciutat Meridiana, una […]\nQUAN LA SALUT ÉS UN ASSUMPTE D’EDUCOMUNICACIÓ\n11 nov. 2016 by elparlante in Blog 0 comments\nEls éssers humans tenim greus problemes per estar d’acord en la majoria de temes, però hi ha un que sembla tenir unanimitat: una de les coses que ens preocupa a tots i totes és la salut. No només volem gaudir de bona salut si no que li ho desitgem a les nostres famílies, amics i a la comunitat a la que pertanyem. La majoria de persones prioritzem la salut davant els diners, l’oci, l’amor o el poder. Com la salut es important per a tots i per a totes, la comunicació sobre la salut hauria de ser rigorosa, pròxima, versàtil, creativa, innovadora i estratègica. Dit això, és important entendre que la comunicació corporativa o institucional – que també fem a elParlante – és legítima per a donar a conèixer informacions i accions importants però podria ser insuficient a l’hora de proposar canvis de conducta. En aquest sentit, l’Educomunicació per a la Ciutadania Activa – que inclou temes de salut – és un procés que succeeix on està la gent, permetent que aquesta gent alci la veu i s’apropiï dels projectes per a enfortir les seves capacitats. D’aquesta manera, l’Educomunicació per a la Salut – entesa com una part de la […]\nCOL·LECTIU I+: PRIMER ANIVERSARI D’UN EQUIP DE PROFESSIONALS PER A LA CIUTADANIA ACTIVA\n10 nov. 2016 by elparlante in Blog 0 comments\nEn temps de crisi no només econòmica si no sobretot política, moral i social, on l’individualisme pren un protagonisme gairebé hegemònic, sorgeixen organitzacions formades per persones o col·lectius que detecten en la interdisciplinarietat i la interconnexió d’interessos una font fructífera de saber i de treball. Amb aquesta i altres premisses al cap, com per exemple posar en pràctica la democràcia radical, elParlante ha estat part des del seu naixement del Col·lectiu I+, un grup de professionals compromesos amb l’entorn i la comunitat. Un col·lectiu en el que es comparteixen coneixements i experiències per a impulsar i acompanyar projectes de foment de la interculturalitat, la igualtat, el reconeixement de la diversitat, el diàleg, el coneixement mutu, la perspectiva decolonial i de gènere. En el Col·lectiu I+ podem assumir la totalitat d’un projecte social, des de la formulació de la idea inicial, passant per la realització d’un diagnòstic i el disseny del programa d’actuació, fins a l’execució i l’avaluació final. A més a més, podem assumir parts concretes d’un projecte més ampli. Tal com fem des d’elParlante, al Col·lectiu I+ tenim un especial interès en la feina per/amb ajuntaments, adaptant-nos a qualsevol d’aquestes àrees: cultura, joventut, educació, promoció econòmica, serveis socials, etc. […]\nELPARLANTE ÉS COMUNICACIÓ PER A LA TRANSFORMACIÓ\n11 oct. 2016 by elparlante in Blog 0 comments\nPer: Alfredo Cohen Comunicar és compartir. Comunicar no significa inocular, vendre, proposar o presentar idees a altres persones. Comunicar de veritat, comunicar seriosament és molt més simple i a la vegada més complex que la relació emissor – receptor – missatge que ens van ensenyar a l’escola. La comunicació en la que creiem a elParlante és “una funció essencial i inherent de la naturalesa humana, que va molt més enllà dels mitjans de comunicació de massa i que inclou processos horitzontals i participatius mitjançant els quals dos o més éssers humans comparteixen experiències, interessos i sentiments de manera presencial o a distància, ajudats per la tecnologia.” (Kaplún, 1998). L’estil de comunicació que intentem posar en pràctica en els nostres projectes és aquell que es tradueix en construcció i circulació de sentits, una categoria polisèmica que inclou diferents accepcions de les ciències socials i que en contextos culturalment heterogenis com el català, s’ha de vincular a l’educació, l’autoestima, la consciència crítica, les normes socials, l’acció col·lectiva, la participació en la societat de la informació però també en la vida quotidiana i en la cohesió social. Així, busquem que les nostres iniciatives estiguin inspirades en l’acció comunicativa d’Habermas, a la que es […]\nVÍDEO PARTICIPATIU I D’INTERÈS SOCIAL\nPer: Alfredo Cohen L’emoció és l’impuls que indueix a l’acció. Tothom sap que actualment el vídeo és el format per excel·lència per a transmetre emocions. Diàriament es veuen 3.000 milions de vídeos a Youtube i la mateixa quantitat es penja a Facebook cada mes. És necessari connectar-se amb les noves sensibilitats, els nous llenguatges i els nous temps de les i els ciutadanes i ciutadans. Les organitzacions o persones que no entenguin aquest canvi de paradigma, romandran fora. A elParlante entenem que aquest tipus de narracions permeten explicar històries i, encara més important, que aquells que les produeixen se’ls tingui en consideració. Per a Rodríguez (2010), explicar un relat propi permet el reconeixement i per això ajuda a construir el que som, és a dir, ajuda a tenir-nos i que ens tinguin en compte. Independentment de si ets un col·lectiu, una empresa o un/a ciutadà/ana, explicar per ser reconeguts no és un tema menor en un món globalitzat i a la vegada fragmentat. En aquest sentit, a elParlante fem dos tipus de vídeo: El vídeo participatiu com a resultat dels nostres projectes de co-creació en el que un grup de persones és sensibilitzat i motivat a crear […]\n15 set. 2016 by elparlante in Blog 0 comments\ttags: Barcelona, Edu-comunicación, Educación mediática, elparlante, Interculturalitat, Joves, La Cruïlla Comuna, Sensibilización\nPer: Alfredo Cohen “Que col·lapsen la salut, que no paguen impostos, que ningú inspecciona les seves botigues, que són incívics i són una de les causes de la manca de feina”. Malgrat que la nostra història ha estat construïda a través de fluxos migratoris, els rumors provinents d’estereotips atribuïts a persones d’orígens diferents segueixen essent una realitat. No importa si aquestes persones van arribar fa una setmana o 10 anys enrere, si té un accent diferent o un altre color de pell, és molt probable que pateixi discriminació en un moment o altre. Si ens centrem en col·lectius específics, la cosa sembla que empitjora: “Que els xinesos ens estan envaint, que els sud-americans fan molt de soroll, que els gitanos roben, que els àrabs són masclistes, que els africans són violents”. Cal destacar que aquests estereotips ja eren presents en altres fluxos migratoris, també dins d’Espanya i es deia que els andalusos eren mandrosos, que els bascs són tancats i els catalans garrepes. Desmuntamites són peces audiovisuals que desmunten mites, prejudicis i rumors sobre la diversitat cultural a Barcelona i que desenvolupem des d’elParlante a l’IES Menéndez y Pelayo de Sarrià. Aquests vídeos participatius expliquen […]\n09 set. 2016 by elparlante in Blog 0 comments\ttags: Barcelona, Edu-comunicación, Educación mediática, Interculturalitat, Joves, La Cruïlla Comuna, Sensibilización\nPer: Alfredo Cohen Com en les darreres edicions, La Cruïlla Comuna, el projecte que realitzem des de 2009 en diferents escoles de Catalunya, aquest any tornarà a les aules de tres barris de Barcelona: Sarrià, Horta i Sant Andreu. La Cruïlla Comuna són trobades i encreuaments comuns. Es tracta d’un espai d’educació mediàtica realitzat a secundària – normalment durant l’assignatura d’educació per a la ciutadania – en el que a través del debat, la revisió de formats audiovisuals i la interacció positiva, es pretén que els joves construeixin la seva pròpia mirada sobre la diversitat cultural, fugint del discurs simplista dels mitjans de comunicació de massa que transmeten i perpetuen rumors, prejudicis i estereotips de persones de diferents orígens. Durant quatre sessions, els i les joves s’informen, s’expressen i debaten sobre la immigració, el refugi i les causes estructurals de la pobresa material en els països del Sud, així com la co-responsabilitat dels països del Nord, mentre experimenten un procés de sensibilització sobre la importància d’exercir una ciutadania crítica i sempre activa. La proposta metodològica de La Cruïlla Comuna, està basada en la utilització de les tecnologies de la informació i la comunicació dins les aules com a eines alternatives, […]\nBusquem un grup de 10 persones per fer un curtmetratge de ficció o documental. No cal tenir experiència, sinó ganes de conèixer el procés audiovisual, des de la creació del guió fins al rodatge.\nMés info al correu a culturatriasipeitx@lleuresport.cat o al número 665 31 64 88\nReply on Twitter 1438879375068483584Retweet on Twitter 14388793750684835842Like on Twitter 14388793750684835842Twitter 1438879375068483584\n🎬Busquem un grup de 10 persones per fer un curtmetratge de ficció o documental. No cal tenir experiència, sinó ganes de passar-ho bé!\n📲Més info al correu a culturatriasipeitx@lleuresport.cat/ 665 31 64 88\n📍A on? @ccjmtriasipeitx\n#barcelona #cocreacio #audiovisual @bcncultura\nReply on Twitter 1440627754404220936Retweet on Twitter 1440627754404220936Like on Twitter 14406277544042209362Twitter 1440627754404220936\n🙋♀ Te gustaría formarte y asesorarte para crear tu proyecto educomunicativo?\nVuelve la formación en #educomunicación\n📅 Del 15/10 al 17/12\n📍 Presencial en Barcelona y online\n📲 Inscríbete: https://elparlante.es/educomunicacio\n#educom #barcelona #elparlante @TeleducaEducom @UPFBarcelona\nReply on Twitter 1440601804383784968Retweet on Twitter 1440601804383784968Like on Twitter 1440601804383784968Twitter 1440601804383784968\n🗣 Torna la formació en #educomunicació que organitza @elParlanteBCN!\n👉 Entre les persones convidades a dialogar hi seran la Carolina Astudillo, en Rafa Crespo i l'Alfredo Cohen, membres del Col·lectiu I+\n📲 Inscriu-te: https://elparlante.es/educomunicacio\nReply on Twitter 1440343666799742984Retweet on Twitter 14403436667997429841Like on Twitter 14403436667997429841Twitter 1440343666799742984\n🗣 Educomunicación para la Ciudadanía Activa te trae nuevos diálogos, el libro, asesorías presenciales, formación online… ¿Te apuntas?\n📲Más info: https://elparlante.es/educomunicacio\n📍Presencial en Barcelona y online\n#educom #barcelona #elparlante\nReply on Twitter 1440013305897160708Retweet on Twitter 14400133058971607082Like on Twitter 14400133058971607082Twitter 1440013305897160708


La universitat a Catalunya, fins a tres vegades més cara que a una altra comunitat - Social.cat\nLa universitat a Catalunya, fins a tres vegades més cara que a una altra comunitat\nDijous, 26 de gener de 2017 | 17:45 h\nCatalunya és la comunitat autònoma amb les taxes universitàries més altes de tot l’Estat. Totes les matrícules superen els 1.000 euros i, de fet, la més barata en costa 1.516 a l’any i és la d'humanitats. Cursar aquesta mateixa carrera a Galícia costa gairebé 1.000 euros menys, 591 per ser exactes.\nAquesta és només una de les diferencies que posa de manifest l’informe '¿Por qué precios tan distintos? Precios y tasas en las universidades públicas en España, curso 2016/17' de l’Observatori del Sistema Universitari (OSU). D’acord amb l’informe estudiar medicina costa més del triple a Catalunya que a Andalusia. A casa nostra el curs té un preu de 2.372 euros, mentre que a Andalusia en costa 757. La carrera de medicina a Catalunya és de fet la més cara de tot el país. La segona i la tercera comunitat on és més cara es troben, de fet, a una diferència considerable: a Castella i Lleó costa 1.815 euros i a Madrid 1.693 euros.\nEl patró es repeteix en tots els àmbits d’estudi, no només en medicina i humanitats. Així Catalunya té el preu més alt en formació de professorat (1.516 euros), mentre que Galícia té el més baix (591). En ciències socials i jurídiques Catalunya també ostenta el record (1.516 euros), una xifra molt superior als 619 d’Extremadura. En ciències experimentals Catalunya també té la taxa més elevada (2.146 euros) i Andalusia la més baixa (757 euros). La situació no varia en el cas de les enginyeries i arquitectura. A Catalunya el preu de la matrícula és de 2.372 euros, mentre que a Andalusia té els preus més baixos (757).\nPer tal de fer front a aquestes desigualtats en els preus, el govern de la Generalitat compta amb un sistema beques pròpies que no disposa cap altre territori de l'estat espanyol: les beques equitat. Aquestes actuen com a bonificacions que es tornen després de la matriculació depenent de la renda de l'estudiant. Aquest curs el 44% dels universitaris catalans han comptat amb una beca equitat, segons el Govern. Des de la secretaria d'Universitats, han criticat que l'informe no hagi inclòs el sistema de beques i bonificacions de la Generalitat i que no tingui en compte la qualitat i la comparativa només es limiti als preus.\nDarrera de Catalunya, les comunitats on l’educació post obligatòria és més cara són Madrid i Castella i Lleó, les úniques on els preus mínims per any de grau també superen els 1000 euros. On surt més econòmic estudiar un grau universitari és Galícia, seguit per Extremadura i Cantàbria. Un cas especial és el d'Andalusia, que ha fixat un preu únic de 757 euros per curs.\nEls màsters a Catalunya, els més cars\nPel que fa als màsters, Catalunya també encapçala el rànquing de preus, a excepció de Madrid. Entre els que són necessaris per exercir una professió, com és el cas del de professor de secundària o arquitecte, a Catalunya costen una mitjana de 2.470 euros per curs. El més car que s’imparteix puja a 3.952 euros.\nOriol Arcas, membre d’OSU, ha atribuït la disparitat de preus a la modificació el 2012 de la llei d’universitats, que va permetre a les autonomies escollir entre un augment d’entre el 15% i un 25%; i entre un 40% i un 50%.\nPreu de curs de grau. CIències de Salut


Al segle xviii, els regadius valencians destaquen per un dinamisme i una obertura a l'especialització de la producció sobre la base de la demanda dels mercats. En el cas de l'Horta de València, així com a la Ribera del Xúquer o la Safor, esta especialització es fa al voltant del cultiu de la Morera per a l'obtenció de seda. El procés d'especialització comportà l'abandó de l'agricultura de subsistència i l'inici d'una transformació de terres al regadiu mitjançant pous i sénies. Esta especialització agrària explicaria la popularització del cultiu del taronger al segle xix. L'impuls definitiu al cultiu del taronger al País Valencià es dona a partir de la dècada de 1880 quan es comercialitzen les bombes a motor, que permeten l'expansió del regadiu gràcies a poder accedir a aigües subterrànies.\nA l'oest de la comarca, les poblacions se situen en el marge de l'horta, al voltant de la capital: Montcada, amb indústria tèxtil i pirotècnica; Burjassot, unida a Godella, amb fàbriques de ceràmica i ciment; Paterna, Manises i Quart de Poblet, que tenen una important indústria ceràmica; Mislata, que presenta indústries del paper i tèxtils, etc. A la zona nord, els pobles segueixen una línia paral·lela al litoral: Tavernes Blanques, amb indústries de ceràmiques i porcellanes: Massamagrell, Meliana, Puçol, bàsicament agrícoles, etc. Al sud, hi ha diverses poblacions unides físicament entre si: Benetússer, Alfafar, Poblenou de la Corona, Sedaví, Massanassa, Catarroja i Silla. La capital de la comarca, València, que ho és també del País Valencià, amb més de 760.000 habitants, en l'actualitat manté l'agricultura que en altres temps la feu famosa, però ha desenvolupat molt la indústria (mobles, química, mecànica, etc.) i el comerç.\n↑ «Què és L'Horta de València - Horta Viva». Horta Viva.\nL'Horta de València: estudis comarcals de la província de València. PUV, 2018. ISBN 9788491331742. [Enllaç no actiu]\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=L%27Horta_de_València&oldid=27659704»\nDarrera modificació: 28 juny 2021 a les 16:14\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 28 juny 2021 a les 16:14.