Datan i Abiron - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nDatan i Abiron\n(S'ha redirigit des de: Datan)\nSegons la Bíblia, Datan (en hebreu דתן, Dathan) i Abiron o Abiram (en hebreu אֲבִירָם, Abiron o Abiram) eren dos germans israelites que es van rebel·lar contra Moisès durant l'Èxode del poble hebreu pel desert després de la sortida d'Egipte.\nAbiram (en) i Nemuel (en)\nMort de Corè, Datan and Abiram, Gustave Doré.\nDatan i Abiron eren germans i fills d'Heliab, un net del patriarca Rubèn. Un germà seu s'anomenava Nemuel. Juntament amb el quehatita Corè, van reunir 250 membres del Sanedrí per prendre-li el poder al profeta Moisès i esdevenir la casta regnant (Num. R. xviii. 2; Tan. l.c.; comp. Targ. pseudo-Jonathan to Num. xvi. 2).\nJahvé però els va castigar; va esberlar el terra de les seves tendes i tots els conspiradors van morir.\nDatan en les artsModifica\nL'aparició més coneguda de Datan és la interpretació d'Edward G. Robinson a la pel·lícula Els Deu Manaments de Cecil B. DeMille, on Charlton Heston feia el paper del profeta Moisès. Al film, Datan és un israelita que treballa per als egipcis actuant de capatàs i espia. De fet, després de delatar Moisès, el faraó el nomena Governador de Goshen.\nDatan surt d'Egipte amb la resta dels esclaus israelites i és un dels conspiradors per crear el Vedell d'Or. Quan Moisès baixa de la muntanya i veu què ha fet el seu poble, enfurismat llença les taules de la Llei i s'esberla el terra, engolint molts idòlatres i entre ells el mateix Datan.\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Datan_i_Abiron&oldid=27845707»\nDarrera modificació: 23 jul 2021 a les 13:46\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 23 jul 2021 a les 13:46.


La responsabilitat social no és filantropia, sinó una eina estratègica que aporta beneficis a l’organització i ajuda a assolir els seus objectius econòmics. Algunes accions donen resultats a curt termini, d’altres requereixen més paciència, i en donen a mig o a llarg termini: el que és segur és que la inversió feta es recupera amb escreix, ja que dóna beneficis i redueix els riscos i els impactes negatius que qualsevol activitat genera.\nBeneficis de la gestió interna responsable\nUna empresa que incorpori pràctiques com ara bona comunicació interna, formació i promoció de la seva plantilla, igualtat d’oportunitats, que fomenti la participació de les persones treballadores, que faciliti la conciliació, que promogui el voluntariat i les activitats entre la seva plantilla, que es preocupi per la prevenció de riscos laborals, etc. és una empresa que resulta molt més atractiva per als seus treballadors. I això té efectes positius per a l’empresa. En voleu alguns exemples?:\nCaptació i retenció de talent, i fidelització de la plantilla, i per tant reducció en la rotació de personal. Reducció de pèrdues per rotativitat: la pèrdua d’un treballador clau, i la integració d’una nova persona en l’organització, representen a “grosso modo” 1,5 vegades el salari anual de la persona perduda. (Teltschick 1999. Ref. por Hirschfeld).\nIncrementa la productivitat i millora la qualitat en l’elaboració del producte o prestació del servei. Segons l’Institut “Best place to work”, les millors empreses d’aquest rànquing dels millors llocs on treballar, tenen més èxit financer global, més beneficis i guanys anuals. Un estudi de la Universitat de Barcelona per encàrrec de Manpower anomenat “Manpower Professional. Qualitat laboral i productivitat”, conclou que el factor determinant de la productivitat és la qualitat laboral i tenir un bon clima de treball.\nReducció de l’absentisme. La professora de l'IESE Núria Chinchilla, experta en temes de conciliació, afirma que quan s’introdueixen mesures de conciliació i de flexibilitat, l'absentisme a l'empresa es pot reduir fins a un 30%: “tot el que sigui flexibilitat i tractar la persona d'una manera completa és augmentar l'eficàcia a l'empresa”, ha afirmat.\nReducció de riscos psicosocials. Un mal ambient de treball, la desmotivació, la insatisfacció, la incertesa per manca de comunicació, mala gestió, inflexibilitat davant circumstàncies personals, etc. és terreny abonat als riscos psicosocials, amb efectes negatius sobre salut humana, i també en el rendiment econòmic de les empreses. Les principals conseqüències són:\nAlt nivell d'absentisme\nBaixa productivitat: degut a l'anomenat "absentisme presencial". La mala organització, la desmotivació i la insatisfacció deriva en una constant distracció del treballador tot i estar present en el lloc de treball, d'aquesta manera es provoca un absentisme encobert que malmet la productivitat a les empreses i conseqüentment en el compte de resultats.\nAugment d'accidents de treball: la desmotivació, la insatisfacció i la baixa moral, deriva en un augment de les distraccions i dels errors, provocant un augment dels accidents de treball.\nAugment de l’orgull de pertinença. Quan la persona se sent orgullosa de la seva empresa la considera pròpia, l’aprecia, li interessa, vetlla perquè es mantingui la seva bona imatge i la qualitat del servei, està compromesa amb el seu projecte, ajuda a conservar-lo i a satisfer a la clientela, fa aportacions per a la millora del que es produeix, està més disposada a acceptar canvis en el lloc de treball i se sent part d’un equip, contribuint al creixement de l’organització. Així, l'empresa que aconsegueix ser un projecte per al seu personal, està millor preparada per a competir, per adaptar-se ràpidament a nous entorns i nous reptes, per innovar, etc.\nBeneficis de la gestió responsable de les relacions amb l’entorn\nA continuació us expliquem alguns dels beneficis que obté l’empresa responsable amb el seu entorn:\nGestió ambiental: mesures que contribueixen a la millora del procés o producte i redueixen els costos. Bones pràctiques com per exemple l’ús més eficient de l’aigua o energia, utilització d’energies renovables, estalvi d’energia, o reducció, reutilització i reciclatge dels materials, a més de l’impacte positiu a l’entorn, contribueixen a reduir les despeses de la nostra empresa. Les mesures d’eficiència energètica i reducció de la demanda, a més de contribuir a un millor ús dels recursos naturals, permeten a l’empresa reduir més d’un 10% la seva factura (tenint en compte els costos creixents de la despesa energètica). A títol d'exemple, la inversió en instal·lacions d'energia solar té una rendibilitat d’entre un 10 i 11% anual i s’amortitza en 7-8 anys. La certificació ambiental de producte (ecoetiquetatge) o de procés (certificats de gestió ambiental) ens permet garantir la qualitat ambiental del producte i accedir a nínxols de mercat i de clients en constant expansió. El mecenatge ambiental, ens permet posicionar la nostra marca com organització compromesa amb els valors de la sostenibilitat. A més, ser conscient del nostre impacte ambiental i prendre mesures per reduir-lo al mínim ens posiciona millor davant possibles canvis de la normativa i en la nostra relació amb els grups d’interès locals.\nAnticipació a tendències, innovació, treball en xarxa i apertura a nous mercats. La responsabilitat social és, davant de tot, diàleg i escolta activa de tots els grups d’interès: plantilla, clientela, proveïdors, competència, administracions, entitats no lucratives, etc. Escoltar-los atentament ens donarà informació molt valuosa per a l’empresa: des d’un mal funcionament d’un servei o producte, idees per a millorar, impactes no previstos de la nostra activitat en l’entorn, necessitats no satisfetes... Informació que ens ajudarà a preveure noves tendències, ser més creatius i innovar i detectar nous mercats per a la nostra activitat econòmica. Així mateix, la RSE potencia el treball en xarxa i la col·laboració amb els nostres grups d’interès, una col·laboració que també ens ajudarà a augmentar la nostra capacitat d’innovar, i que ens permetrà gestionar amb fórmules de cooperació el nostre impacte ambiental i social, impulsar aliances amb altres empreses de la competència per arribar a mercats nous, col·laborar amb els nostres proveïdors per poder oferir productes més innovadors...\nEns ajuda en la gestió dels riscos (anticipació a futurs, reducció de possibles litigis, accidents o sancions). L’empresa pot respondre a les exigències del seu entorn de dues maneres: 1) de forma reactiva quan adapta la seva organització un cop passada una crisi, generalment causada per una discrepància entre la seva conducta i les exigències o expectatives d’algun dels seus grups d’interès; i 2) de forma proactiva, quan intenta evitar la crisi promovent el diàleg i la relació amb els seus grups d’interès. La proactivitat de l’empresa, que requereix del coneixement de les diferents exigències i expectatives dels seus grups d’interès, és essencial per a la reducció i gestió dels riscos interns i externs.\nAugmenta el prestigi, millora la reputació, fidelitza els clients i facilita la captació de nous clients. La reputació i el prestigi són valuosos per l’empresa: atrauen inversors, diferencien de la competència, fidelitzen a personal i clientela i milloren els beneficis econòmics. Segons l’estudi “Corporate Reputation and the Stock Market”, de Rober C. Vergin i M. W. Qoronfleh, l’actuació financera i el comportament ètic són els dos factors que més influeixen en la reputació. Entre 1985 i 1997, els dos autors van comparar les deu primeres companyies del rànquing de reputació corporativa de la revista Fortune i les deu últimes, comprovant que el valor de les primeres es va incrementar cada any un 20% més que el valor de les deu darreres.\nEstem millor posicionats per optar a un contracte del sector públic que incorpori clàusules socials. La darrera legislació de contractació pública, en compliment de les directives i criteris europeus, incorpora la possibilitat d’incloure clàusules socials o mediambientals en els seus contractes. Cada cop més administracions públiques incorporen criteris de responsabilitat social en els plecs de clàusules administratives o de prescripcions tècniques, criteris que les empreses han d’acreditar o han de poder complir per tal d’optar a un contracte amb el sector públic.\nElement que atrau inversions. Malgrat la situació de crisi econòmica i de falta de liquiditat, els fons d’inversió socialment responsables comercialitzats a l’Estat Espanyol es van incrementar un 8% al 2010, segons l’Observatori de la Inversió Socialment Responsable 2011, realitzat per l’Institut d’Innovació Social d’ESADE.


Castellbell i el Vilar enceta la Festa Major 2018 amb l’acampada jove i Infantil. – Castellvilarenc.info\nby Pere Sànchez 04/08/2018\nLa Festa Major de Castellbell i el Vilar, va donar el tret de sortida aquest dissabte 4 d’Agost, amb l’Acampada Jove i Infantil que es va fer a la Bauma.\nAquesta activitat estava prevista iniciar a les 5 de la tarda i es va retardar dues hores més tard, degut a les altes temperatures. Al Centre Cívic de la Bauma (els més petits van fer les activitats allà), mentre s’esperava l’inici de les activitats previstes, es va fer una petita reunió per explicar als participants el que s’havia de fer.\nCap a les 7 de la tarda, es va iniciar les activitats pels nens grans, amb batalles de Paint i Tir amb arc, on la canalla s’ho va passar molt bé; a més a més van merèixer una remullada amb aigua, tota una picada d’ullet a les properes activitats aquàtiques d’aquesta festa major.\nA la nit, hi va haver cinema amb la projecció d’una pel·lícula d’aventures i, tot seguit, els participants es van quedar a dormir, tot contemplant les estrelles d’una nit d’estiu.\nTaggedAcampada Jove i InfantilFesta MajorFM Castellbell i el VilarLa Bauma


#OpiniónVP Pescadors versus llauradors, per Clara Giner (@clginer) - Valencia Plaza\nMar i Muntanya (104) / OPINIÓN\nPescadors versus llauradors\nAnéu a fer la ma(r)! Qui no ha pronunciat mai aquestes paraules en to despectiu i amb mala llet? I quin significat tenen? En aquest cas hi ha diverses connotacions. Des d’una vessant més onanista a d’altra més punyetera (fer la -mà- sense r), fins a una tercera -la marinera- que és la que ens interessa i que vol dir anar ben lluny, mar endins, allà on fan faena els pescadors.\nQuantes i quantes expressions de la nostra llengua tenen a veure amb aquests humils treballadors de la mar, tantes vegades arraconats i oblidats versus els nostres estimats llauradors. I és que tot i que la nostra terra estiga delimitada a l’Est pel Mare Nostrum no sempre li hem sapigut donar la importància que té. Per això és menester agrair que el 20é premi Bernat Capó de difusió de cultura popular haja recaigut enguany en l’obra ‘Gat Vell. Recull de fraseologia marinera tradicional’. El treball del professor de la Universitat d’Alacant, Francesc-Xavier Llorca Ibi, homenatja així amb raó tota una manera de viure i de parlar que poc a poc s’està perdent. La tradició oral relacionada amb els mariners que tan endins està de la nostra cultura i que tan poques vegades veiem.\nTal i com assenyala Llorca aquest “és un patrimoni molt fràgil que està desapareixent”. Sembla mentida, però a vegades vivim d’esquenes al mar, sobretot pel que fa a la seua vessant més tradicional.\nI és els pescadors sempre han sigut un món apart. Vivien en barris diferents i tenien comportaments per alguns de terra endins ben “estranys”. Una realitat ben distinta a la de la resta d’habitants del poble o de la ciutat que moltes vegades els miraven amb recel. Pescadors i les seues famílies segregats en zones que llauradors i comerciants no trepitjaven gairebé mai. Topònims mariners coneguts com Barri de la Mar, Cabanes -partida de Benidorm- o el Cabanyal, a la façana marítima de València on anys enrere els pescadors vivien en cabanes. Sense oblidar la connotació de barris com Natzaret (que ve de llatzeret) que fan al·lusió als edificis de fora poble on les persones i mercaderies havien de passar obligada quarentena en arribar d’indrets llunyans amb possibles malalties contagioses. O el també conegut Grau -de Castelló, de València, de Gandia, etc- que significa punt de costa que serveix de desembarcador.\nPerò ja només topònims sinó expressions pròpies que han passat de ser utilitzades només en aquests cercles a ser emprades per gairebé tots. Una ben clara és la de que hi ha mar de fons, que ens permet vislumbrar mala maror, és a dir, problemes, disgustos...\nMillor però, és aquella que posa èmfasi en la mar com a símbol d’abundància o d’una gran extensió. És a dir, ‘estic la mar de bé’ que ve a dir que feliç sóc.\nPerò si ens endinsem en frases marineres i refranys trobariem algunes més antigues tipus ’ha pasat una balena’, que sí bé actualment és motiu de joia i delit visual, abans tenia una connotació clara de perill i mala sort. Això és degut a que les balenes espantaven els peixos i pertant feien malbé el dia de faena dels pescadors. També es diu que les dones embarassades podrien perdre els xiquets. Cosa de supersticions….\nMés vocabulari propi de mariners que els allunyava dels llauradors és que no feien servir termes tan comuns com dreta i esquerra sinó que utilitzaven els seus babord i estribord. Tampoc deien amunt i avall sinó proa i popa. I si no fos poc, a més parlaven i parlen d’ells mateixos identificant-se amb allò que tenen més aprop, els peixos i les seues barques. És a dir, estar fet una tonyina vol dir estar ben gros.\nNo podem deixar perdre aquesta peculiar visió del món que s’ha col·lat en les nostres llars.\nJa dóna igual que siguem nosaltres de muntanya o de mar que si tenim èxit tot ens anirà de vent en popa i si arribem al poder tallarem el bacallar.\nD’advocacions marineres (Mare de Déu del Carme) i devoció pel vents millor un altre dia parlem.\nLlebeig, mariner perdut et veig!


Més retorns de casa – Club i Escola de Rugby a Barcelona\nSembla que el retorn d’alguns ex membres de l’equip, tant al cos tècnic com a la plantilla, està animant a altres cares conegudes del club a tornar a incorporar-se al BUC després d’un temps d’absència. El que ha confirmat el seu retorn al primer equip del BUC ara és l’Àlex Zubero, que tornarà a unir-se al seu germà bessó, Xavi, que ja va anunciar el seu retorn fa uns dies.\nEl polivalent jugador barceloní de 30 anys, format a les categories inferiors del CN Montjuïc i del BUC, torna al club després d’un any de descans del rugby de competició. Tot i començar la seva carrera com a davanter (fent de talonador i de tercera línia), ja fa anys que va passar a jugar darrere, ocupant pràcticament totes les posicions de la línia, però principalment les de centre i arrier. L’Àlex torna per aportar la seva qualitat i experiència a la línia de tres quarts negra, com ja ha fet durant molts anys. Amb moltíssim experiència a Divisió d’Honor B i havent estat internacional amb la selecció espanyola en categories inferiors, va arribar a ser capità del primer equip del BUC fa unes temporades i ara segur que podrà tornar a sumar el seu lideratge a l’equip.\nL’acompanyen en el seu retorn, Alejandro Lafflitto i Gosta Borasino, dos jugadors de la mateixa generació que també van formar-se entre el Montju i el BUC, però que havien deixat de jugar les darreres temporades per diferents motius. L’Alejandro, argentí de 30 anys, pot jugar tant a la tercera línia com als centres, més acostumat a la tres quarts actualment; i el Gosta, barceloní també de 30 anys, juga de flànker i s’unirà a la tercera línia del BUC. Tots dos tornen amb ganes i il·lusió per unir-se a un projecte cada cop més engrescador.


Classes grupals d'anglès i altres idiomes | Berlitz\nAmb l'ensenyament d'idiomes en grup, Berlitz t'ofereix un entorn còmode en el que et submergiràs en el nou idioma, aprenent a parlar intuïtivament, a través de la conversa. Les classes s'imparteixen a les nostres escoles d'idiomes, en un horari regular i fix. Els teus companys són de nivell similar, el que t'ajudarà a mantenir-te motivat i compromès a mesura que avança el curs. Amb l'ensenyament d'idiomes en grup en poc temps estaràs parlant amb més seguretat, tant durant les teves classes com en la teva vida diària.\nEls principals avantatges d’aquest curs són:\nGrups reduïts de 3-6 alumnes i atenció personal per part de profesor.\nMaterials del curs centrat en els objectius del grup. Barreja òptima i rendible d’ensenyament privat i en grup.\nÚs del Mètode Berlitz per augmentar la teva confiança a l’hora de parlar.\nProfessor nadius exclusius i/o titulats.\nSuport continu per part d'un professor Berlitz\nEls professors de Berlitz determinen el contingut de curs més adequat per a cada grup i faciliten el procés d'aprenentatge fent que vagi més enllà del simple aprenentatge lingüístic. Seleccionant temes del teu interès, aconsegueixen que segueixis motivat i absorbeixes l'idioma fàcilment, al mateix temps que coneixes les diferents cultures.\nGràcies als comentaris continus del teu professor i el suport de tot el personal de Berlitz, aconseguiràs els teus objectius lingüístics de forma ràpida i eficient. Aprèn anglès a classes en grup - o l'idioma que vulguis - amb contextos reals i amplia el teu món a través d'Berlitz.\nClasses semi-privades d'idiomes\nIdònies per a parelles, amics o companys de treball, les nostres classes semi-privades et brinden la possibilitat d'aprendre ràpidament de manera divertida amb una dinàmica grupal motivadora i a un preu realment atractiu!\nLes classes d'idiomes Semi-Privades són perfectes per submergir-se en el nou idioma en grups de 2-3 estudiants que et permeten aprendre vocabulari nou i gramàtica a través de la conversa i millorar els teus coneixements sobre la nova cultura.


Ivan Vladislau de Bulgària - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nIvan Vladislau de Bulgària\nagost 1015 – febrer 1018\n← Gabriel Radomir – Presian (en) →\nAlusian of Bulgaria (en)\nCatherine of Bulgaria (en)\nAron (Prince of Bulgaria) (en)\nIvan Vladislav (eslau eclesiàstic: Їѡаннъ Владиславъ; búlgar: Иван Владислав) fou emperador (tsar) de Bulgària entre agost o setembre del 1015 i febrer del 1018. Es desconeix la seva data de naixement. Nasqué com a mínim una dècada abans del 987, però segurament no gaire abans.\nEl 1015, Ivan Vladislau assassinà el seu cosí, l'emperador Gabriel Radomir, que el 976 li havia salvat la vida, i s'emparà del tron búlgar. Estant l'Imperi en una situació desesperada com a resultat de dècades de conflicte amb l'Imperi Romà d'Orient, provà de negociar una treva amb l'emperador romà, Basili II, per consolidar la seva posició. Les negociacions fracassaren i Ivan Vladislau mantingué la resistència en un intent fallit de fer recular els romans. Durant el seu regnat, intentà reforçar l'exèrcit búlgar, reconstruí nombroses fortaleses búlgares i fins i tot llançà un contraatac, però acabà perdent la vida el 1018 a la batalla de Dirraqui. Després de la seva mort, la seva vídua, l'emperadriu Maria, es rendí finalment a Basili II juntament amb el patriarca i la majoria dels nobles. Ben aviat, l'emperador romà extingí els últims focus de resistència i posà fi al Primer Imperi Búlgar.\nIvan Vladislau deixà un llegat amb llums i ombres, d'una banda com a assassí despietat i de l'altra com a heroi que defensà el seu país amb totes les seves forces. Els seus descendents s'integraren en la noblesa romana d'Orient i arribaren als punts més alts de la seva jerarquia. Dues dones de la seva família es convertiren en emperadrius romanes i altres membres de la nissaga esdevingueren comandants militars o alts funcionaris. Ivan Vladislau fou un dels avantpassats de l'emperador romà Joan II Comnè.\n↑ Kajdan, 1991, p. 1.071.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ivan Vladislau de Bulgària\nCrum · Omurtag · Malamir · Presian I · Borís I · Vladímir · Simeó I · Pere I · [[|Borís II de Bulgària|Borís II]] · Romà\nSamuel · Gabriel Radomir · Ivan Vladislau · Presian II\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ivan_Vladislau_de_Bulgària&oldid=23165710»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 12 abr 2020 a les 13:20.


L’Institut Escola Antaviana, l’Escola Pegaso i les AMPAs UNIDES de les Corts reben la Medalla d’Honor de la Ciutat\nL’Institut Escola Antaviana, l’Escola…\nL’Institut Escola Antaviana, l’Escola Pegaso i les AMPA UNIDES de les Corts van rebre ahir a la tarda la Medalla d’Honor de la Ciutat en un acte que es va celebrar al Saló de Cent de l’Ajuntament de Barcelona i que va presidir Ada Colau, alcaldessa de la ciutat.\nAmb aquest guardó, l’Ajuntament de Barcelona vol reconèixer la consciència ciutadana, la convivència i les virtuts i els valors cívics a aquelles persones i entitats que ho fan des de la seva labor professional o associativa,tant en l’àmbit de la participació, com el voluntariat, l’associacionisme o l’esport i la cultura. En total, són 25 medalles d’honor anuals: 5 atorgades des de l’àmbit de ciutat i les altres 20 s’atorguen a proposta dels consells dels diferents districtes.\nA proposta dels consells de Nou Barris, Sant Andreu i Les Corts, enguany han rebut la Medalla d'Honor de la Ciutat dos centres de la ciutat -l'Institut Escola Antaviana i l'Escola Pegaso- i les AMPAS Unides de Les Corts. L’Institut Escola Antaviana ha rebut la Medalla d’Honor de la ciutat pel seu projecte educatiu i de comunitat, inclusiu i integrador, que s’ha convertit en referent al districte de Nou Barris. A l’Escola Pegaso, la medalla se li ha atorgat en reconeixement del seus 40 anys treballant per una escola pública de qualitat, arrelada al territori i en favor de la comunitat. I en el cas de les AMPAS Unides de Les Corts, s’ha reconegut la seva defensa de l’escola pública catalana i dels valors que promou, com el respecte, la solidaritat i la inclusió.\nTots tres van rebre la medalla en l’acte de lliurament que es va celebrar ahir a la tarda al Saló de Cent i va estar presidit per l'alcaldessa de Barcelona, Ada Colau. Entre els guardonats d’enguany hi ha 13 entitats, 7 dones i 5 homes. Entre ells, la periodista Susanna Griso i l’Associació Catalana pels Drets Civils -que agrupa els familiars dels polítics presos i dels exiliats-, la historiadora Mercè Tatjer, l’actriu Rosa Maria Sardà, el pilot olímpic de “skeleton” Ander Mirambell i entitats com la organització d’Estibadors Portuaris de Barcelona (Ciutat Vella), l’Associació de Veïns de Pedralbes Sarrià – Sant Gervasi i l’Associació de Familiars i Amics de Nens Oncològics de Catalunya (AFANOC).\nNotícia del Servei de Premsa de l'Ajuntament de Barcelona


Eleccions municipals 2015: Últim peatge: foto de família | Catalunya | EL PAÍS Catalunya\nÚltim peatge: foto de família\nEls candidats a l'alcaldia de Barcelona posen al Velòdrom d'Horta\n23 MAI 2015 - 22:52\tCEST\nEls candidats a l'alcaldia de Barcelona, al Velòdrom d'Horta. JOAN SÁNCHEZ\nJa s'ha convertit en una llarga tradició: el dia de reflexió, els caps de llista de Barcelona van peregrinant en grup per la ciutat per fer-se l'anomenada foto de família. És l'últim peatge de la campanya, el dia anterior a la votació.\nAquest diari ha convocat els alcaldables barcelonins al Velòdrom d'Horta, a la Vall d'Hebron, construït pels Jocs Olímpics de 1992 i que acaba de restaurar la pista. Els set candidats arriben gairebé alhora perquè aquesta ja és la tercera foto del dia. “Podrien posar-se d'acord i fer tots els mitjans la mateixa foto”, es queixava fa uns dies l'alcalde sortint, Xavier Trias (CiU). Però aquesta és precisament la gràcia: cada diari busca l'originalitat d'una imatge diferenciada dels altres.\nFa un sol de justícia al velòdrom, un dia d'estiu que contribueix a fer encara més festiu i relaxat la trobada dels alcaldables, que fan bromes entre ells. La representant de Ciutadans, Carina Mejías, és l'última a arribar i resta una mica allunyada del grup. Ada Colau (BComú) i María José Lecha (CUP) tampoc es fan gaire amb els homes, que tendeixen a formar una rotllana masculina.\nAlgú comenta a la rotllana que seria ideal poder cobrir les instal·lacions del velòdrom. “Aquest podria ser el nostre primer pacte”, ironitza Trias davant Jaume Collboni (PSC), Alfred Bosch (ERC) i Alberto Fernández Díaz (PP). Una manera d'admetre el que no és més que un secret de domini públic: que, sigui qui sigui l'alcalde (o l'alcaldessa) de Barcelona, no podrà governar sense pactar amb altres forces polítiques. La geometria, profunditat, consistència ideològica i tenor d'aquests pactes ja es veurà. O s'anirà veient durant el mandat, que s'augura ple d'obstacles.\nFOTOGALERIA Una jornada al velòdrom d’Horta


Notícies - La CUP-PC vol que s'estudiï la creació de 'parades intermèdies a demanda' per a dones al servei de bus\nLa CUP-PC vol que s'estudiï la creació de 'parades intermèdies a demanda' per a dones al servei de bus\nLa moció es debatrà al proper ple / Foto: Localpres\nel 2/feb/18 Sergio Morales Política PDF\nLa CUP-PC vol que l'Ajuntament estudiï la possibilitat d'implementar al servei d'autobús 'parades intermèdies' sota demanda perquè les dones puguin baixar més a prop de la seva destinació. Es tracta d'una mesura recollida en una moció dels anticapitalistes que s'hauria de prendre, sobretot, en els recorreguts nocturns per garantir la seguretat de les passatgeres. El text cupaire també demana que es plantegi millorar la coordinació d'horaris a l'hora de fer transbordaments a la nit.\nEls anticapitalistes consideren que sovint les dones 'acaben per restringir la seva llibertat de moviments si no tenen garantida una tornada a casa tranquil·la'. Per combatre aquesta situació al transport públic urbà, el text insta la regidoria de Mobilitat a mantenir converses amb els actors pertinents, com l'Autoritat del Transport Metropolità (ATM) i el col·lectiu de conductors.\nLa regidora de la CUP-PC Lourdes Llorente ha explicat que la moció és un pas més per a la incorporació la perspectiva de gènere en totes les polítiques municipals.\nIntentem donar una visió de gènere a les polítiques de Mobilitat.\nEs tracta d'una iniciativa que recentment ha tingut el vistiplau del plenari a Terrassa i que s'aplica a municipis com Vitòria i Bilbao. De fet, la moció preveu demanar consell sobre la seva implementació a aquestes localitats. El text també recull la possibilitat que es beneficiïn de la iniciativa col·lectius com la gent gran, els infants i les persones amb mobilitat reduïda.


Pecorino - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\nformatge italià i formatge de llet d'ovella\nLaci, Sardenya, Toscana i Sicília\nllet d'ovella i quall d'ovella\nEl pecorino és una família de formatges italians de llet d'ovella i pasta dura. El seu nom prové de pecora, que en italià vol dir ovella. Des de 1996 hi ha quatre formatges pecorino amb denominació d'origen protegida (DOP) per la Unió Europea; el més conegut d'aquests fora d'Itàlia és el romano, que malgrat el nom es produeix sobretot a Sardenya. Els altres són el sardo, també fet a Sardenya i una mica més suau; el toscano i el siciliano.\nEl pecorino més madur, anomenat stagionato, és més dur amb un sabor més intens a nous i mantega; el pecorino menys madur, dels tipus semi-stagionato o fresco, són més suaus de pasta i de sabor. El pecorino stagionato se serveix sovint al fi del menjar amb mel o peres, o per a guarnir els plats de pasta.\n2 Pecorino sardo\n5 Pecorino siciliano\nUn formatge de pasta dura i de sabor salat, el pecorino romano es produeix sobretot a l'illa de Sardenya, però també a Laci i la Província de Grosseto en Toscana. Té una aroma i un sabor picants, i s'usa molt en els plats de pasta, particularment per a guarnir les salses de sabor molt ric, com ara l'amatriciana. És madurat per almenys cinc mesos per un formatge fresc, i almenys vuit mesos per un formatge stagionato, adequat per ratllar.\nEl pecorino romano és un dels formatges italians més vells; els legionaris de l'Imperi Romà el menjaren com un aliment habitual. La seva producció és descrita en les escriptures de Plini el Vell i Varró.\nEl pecorino sardo també es fa a Sardenya, del llet de l'ovella sarda, una raça criada en l'illa. És més suau que el pecorino romano, en sabor i pasta, i menys salat. Es menja en plats de sabor delicat en els quals el sabor de pecorino romano podria dominar, com ara el pesto, i amb fruit. L'escorça és de color groc o marró, i el formatge és blanc o groguenc.\nAmb l'addició de les larves de la mosca casearia es fa el formatge casu marzu (formatge podrit), un producte il·legal a Itàlia però tanmateix venut al mercat negre a Sardenya.\nEl pecorino toscano, com el pecorino romano, es madura per entre vint dies i quatre mesos, i la duració de maduració determina si el sabor és delicat o fort. Com d'altres varietats de pecorino, les varietats més vells (i durs) es ratllen per a guarnir sopes i plats de pasta, i els més joves es mengen amb fruit.\nEl pecorino lucano és produït en la província de Potenza. El més famós és el pecorino di Filiano.\nEl pecorino siciliano (sicilià: picurinu sicilianu) és un pecorino de l'illa de Sicília, produït sobretot en les províncies d'Agrigento, Caltanissetta, Enna, Trapani, i Palerm.\n↑ Downie, David. Cooking the Roman Way (en anglès). HarperCollins, 2011, p. 80. ISBN 0062031090.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Pecorino\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Pecorino&oldid=22205071»\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 1 nov 2019 a les 23:33.


El diari de Tavernes: Compromís i EU no presenten interventors en cap de les taules de Tavernes estes eleccions\nCompromís i EU no presenten interventors en cap de les taules de Tavernes estes eleccions\nUs contem a com es viuen les eleccions generals del 20 D a Tavernes. Compromís Tavernes i EU no aconsegueixen posar representants d'interventors en totes les taules de la ciutat en el moment de constitució de les taules. Mentre el PP compta amb més de 60 persones que supervisaran en Tavernes de la Valldigna en les 19 taules electorals de la ciutat. I el Psoe també cubreix totes les taules a estes eleccions.\nPublicat per El diari de Tavernes a 09:26\nEtiquetes de comentaris: 20D, compromis, EleccionsGenerals, PP Tavernes, Tavernes de la Valldigna\nAnònim 20 de desembre de 2015 a les 10:00\nHas de rectificar!! No digueu mai cap veritat. "En gran part de les taules"?? No. "En cap mesa". Aquestes eleccions som apoderats i en totes les meses. Bon dia i que la sort (que en necessiteu) vos acompanye!!!\ntomascaldo 20 de desembre de 2015 a les 13:19\n"que atendran?". La seua faena es supervisar que tot es fa correctament. Per atendre ja estan els components de la taula. Tot el demés ja no és competència seua.\nEl diari de Tavernes 20 de desembre de 2015 a les 16:07\nDisculpeu...supervisar. En cap taula esteu.\nAnònim 20 de desembre de 2015 a les 17:24\nSon mes listos i han fet tot apoderats i ne tenen ascanpats mes que els sisanta que digueu el PP. Vosatros sau pasat o es pasareu tot el dia alli esclavisats i ells van i tornen a asmorsat i dinar al bar.\nMes listos que tots.\nAnònim 20 de desembre de 2015 a les 18:20\nSols tenim entre dos i tres apoderats per taula ... pocs ...\ntomascaldo 20 de desembre de 2015 a les 21:25\n'En cap taula esteu". Va per mi? Altra vegada vaig opinar sobre una cosa a altre blog i dien que "cantava" a pepero.\nNo es pot dir res sense tindre que ser catalogat? Sols es pot tindre un pensament completament afí a un partit?\nAnònim 21 de desembre de 2015 a les 0:30\nDoncs sobre estar tan lliures com diu el comentarista i poder anar a dinar i esmorzar, no ens ha anat tan mal, no ? I als que sí heu tingut interventors així així ... es que mon ixim !!!\nAnònim 21 de desembre de 2015 a les 1:07\nDisfruteu dels vostres vots menguants ;) #ambunsomriure eh? Aci a Tavernes aneu cap avall...però seguiu així que ho feu molt bè\nAnònim 21 de desembre de 2015 a les 12:45\nA Tavernes ca cap avall Compromís, Podem, Bloc, Compomís-Podem o com es vullguen dir.\nEl PP va remuntant a Tavernes mentres els altres van cap avall i les eleccions generals les ha guanyat clarament el PP.\nAnònim 23 de desembre de 2015 a les 10:18\nRemun qué ? Ja ja ja, Clar, més baixet ja sería l'infern !!!


Què diu la normativa de veïns sobre les escombraries - api.cat\nHome Vivienda\tEl meu veí deixa les escombraries al replà: Què diu la normativa de la comunitat de veïns sobre les escombraries?\nCada comunitat de veïns és un món i dins d’aquest sorgeixen petits conflictes que poden ser més o menys fàcils de solucionar. Un d’ells és el tema de les escombraries. Què diu la normativa de la comunitat de veïns sobre les escombraries? Saps si les lleis de propietat horitzontal diuen algú respecte això?\nHi ha veïns que acostumen a deixar les bosses al replà o bé per no oblidar-se de llençar al dia següent o bé per no haver de suportar l’olor del sopar o per falta de espacio. Si has veïns que encara avui deixen les escombraries a el replà del teu pis d’Argentona, en api.cat et volem ajudar a solucionar el tema.\nCom solucionar el tema de les escombraries al replà? Què hi diu la normativa de la comunitat de veïns?\nPrimer de tot, l’hi hauríem comentar al veí o veïns en qüestió que aquest fet ens molesta. Parlant s’entén la gent i si ho comentem, segurament comprendrà que la olor de les escombraries o que estiguin al mig del pas ens pot incomodar.\nSi el veí no entra en raó, és hora de comentar al president de la comunitat de veïns o l’administrador de la finca perquè intercedeixi o si el tema es complica: canviar els estatuts de comunitat de veïns i, si cal presentar una denúncia per comportament poc cívic.\nQuan ja hem gastat totes les vies de comunicació possible amb el veí conflictiu i les recomanacions i advertències del president o administrador no han valgut la pena pot arribar a la via judicial. Però, sempre gastant tots els cartutxos possibles i de la millor manera possible. Doncs la convivència entre els veïns de la comunitat es pot veure ressentida per aquest conflicte.\nLa Llei de Propietat Horinzontal\nSegons la llei de la propietat horitzontal, és la junta de propietaris qui ha d’establir el règim de retirada d’escombraries de l’immoble. Doncs és aquesta que marca les pautes i les obligacions de la comunitat de veïns.\nTens veïns que encara deixen les escombraries al replà a la teva finca de Cornellà? Explica’ns la teva experiència.


Comfort Inn Waynesburg (PA) Estats Units - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 5 allotjaments a Waynesburg (PA).\n100 Comfort Lane, Waynesburg, Waynesburg (PA), Estats Units, 15370 - Veure al mapa\nAl visitar Waynesburg (PA), vosté es sentirà com a casa a Comfort Inn, què li ofereix un allotjament de qualitat i un gran servei. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nChoice Hotels és ben reconeguda per la seva qualitat de serveis i el seu personal amable, i Comfort Inn compleix amb aquesta expectativa. Zones públiques amb Wi-Fi, aparcament de cotxes són només algunes de les comoditats que fan que Comfort Inn sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nL'ambient de Comfort Inn es reflexa en cada habitació. habitacions per a no fumadors, aire condicionat, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, nevera són només algunes de les comoditats a la vostra disposició. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Comfort Inn.\nTots els tipus de viatgers (12) Parelles (6) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants petits (1)


“Viatgeres a la Girona dels segles XIX i XX” fa un recorregut històric sobre el valor turístic de la ciutat - Ajuntament de Girona\nL’alcalde de Girona i president del jurat de la Beca 8 de Març, Carles Puigdemont; l’autora del projecte de recerca, Cristina Ribot, i la tutora del treball i degana de la Facultat de Turisme de la Universitat de Girona, Dolors Vidal, han presentat aquest matí el treball d’investigació “Viatgeres a la Girona dels segles XIX i XX”, guanyador de la Beca 8 de Març 2012-2013. “Aquest treball aporta una visió amb un relat turísticocultural que ens feia falta, que no teníem, i que encara està en la versió 1.0 perquè estic convençudíssim que a partir de la seva divulgació sortiran de l’anonimat i de la discreció molts altres referents que complementaran aquest treball colossal, sorprenent i pioner, que obre una línia d’investigació nova”, ha subratllat l’alcalde.\nEn el treball d’investigació s’hi recullen les veus de 25 dones que han visitat la ciutat, 16 testimonis dels quals eren inèdits fins a dia d’avui. “És un recorregut a través de la mirada femenina de dones estrangeres que han visitat i han escrit sobre la ciutat al llarg de dos segles. A totes elles els uneix la curiositat i les ganes de conèixer el país que visiten”, ha explicat la llicenciada i investigadora en Història de l’Art Cristina Ribot.\nAquest projecte pretén fer visible el paper de les dones en el turisme, analitzant com les condicions socials que afectaven la dona en els segles XIX i XX van repercutir en el fet que una dona viatgés i n’escrivís el seu propi relat. L’objectiu de la recerca és oferir una visió literària de les viatgeres estrangeres que han visitat i han escrit sobre Girona, en una època en què el monopoli del viatge i la literatura estava exclusivament en mans dels homes.\nEl treball també vol posar en valor Girona en l’àmbit turístic i oferir una mirada panoràmica sobre el canvi de visió turística de la ciutat: de la imatge romàntica, pintoresca, fosca i austera, retratada per dones com Fanny Bullock, a la imatge més mediterrània, animada i viva de la ciutat, que donen a conèixer dones com Mela Mutermilch o Patrice Chaplin. La degana de la Facultat de Turisme de la Universitat de Girona, Dolors Vidal, ha destacat que amb aquest treball “s’ha constatat que l’experiència turística en aquesta ciutat com a lloc admirable hi ha estat des de sempre”.


El Postgrau Sènior s'estrena aquest curs amb tres itineraris\nAmb l'objectiu d'aprofundir en les eines de recerca, la UdL ha estrenat aquest curs 2010/2011 el Postgrau Sènior en Cultura, Ciència i Tecnologia. Amb vuit alumnes matriculats, aquest postgrau per a majors de 50 anys de dos anys de durada, consta de tres itineraris: Història i societat, coordinat per Manel Lladonosa; Ordenació del territori, amb Ignasi Aldomà al capdavant, i Salut i nutrició, gestionat per Maria Teresa Piqué.\nQuant al Programa Sènior en Cultura, Ciència i Tecnologia, on enguany s'hi han matriculat 23 persones, va ser inaugurat oficialment el passat divendres. La xerrada inaugural va anar a càrrec del professor de la UdL, Ramon Morell, i en l'acte hi van participar la vicerectora de Docència, Isabel del Arco, la directora de l'ICE-CFC, Conxita Vendrell, i el regidor d'Educació i Atenció a la Infància, Jesús Castillo.\nActe d'inauguració del programa Sènior


Xevi il·lusiona Santa Cristina d'Aro - Bonart\nXevi il·lusiona Santa Cristina d'Aro\nGlòria Jara i Alberti - 20/08/19\nEl dia 17 d'agost l'il·lusionista Xevi va vestir de gala Santa cristina d'Aro amb un espectacle de màgia únic a Catalunya. Entre la gran oferta cultural que hi ha a la Costa Brava Xevi va il·lusionar a gent d'arreu dels Països Catalans per veure en directe, a Santa Cristina, números de màgia representats només en les sales d'alt nivell com el King of Magic del Japó, Le Plus Grand Cabaret du Monde a TV2 de França,... Gràcies al reconeixement internacional que té l'il·lusionista Xevi en l'àmbit internacional, podem gaudir d'aquests grans espectacles de màgia a la Costa Brava, a Catalunya, a l'estat espanyol, ... des de Santa Cristina.\nMaxime Minerve va ser l'encarregat d'obrir la 20a Nit d'il·lusió amb un número original basat en el transformisme pur del canvi de vestit i de personatge en un tancar i obrir d'ulls una vintena de vegades. Minerve, campió de màgia a França i guardonat a diferents països, la seva màgia va fascinar al públic. Va posar el llistó molt alt al festival i sens dubte els seus companys d'escenari van continuar mantenint-lo. Des de Buenos Aires, El Gran Braulio va aportar la màgia còmica a través de les peripècies amb un micròfon de peu. Un número representat per un mag que té el premi Nacional i premi FISM 2017. La màgia còmica va continuar de la mà de Herbert, el qual va fer riure al públic amb la màgia de l'Alyson, un ànec. Un número molt original. El festival de màgia internacional va deixar de banda la màgia còmica per seguir amb les aus de la mà d'Arno. Considerat el número de màgia amb ocells millor del món va sorprendre l'Espai Ridaura fent aparèixer cacatues, lloros, ...\nLa màgia còmica va tornar a l'escenari amb el madrileny Jaime Figueroa. Campió de màgia còmica al Congrés Nacional de 2011 i guardonat amb el Mandrake d'Or a París quatre anys després, va ser protagonista d'uns esdeveniments imprevistos amb uns cèrcols. La darrera aposta de la nit, amb més de dues hores seguides de màgia, va ser per Yunke, el qual va presentar la seva última i espectacular il·lusió "Vitruvio". Un número de grans il·lusions representat amb molt èxit en el Congrés de Màgia Mundial de Corea.\nXevi, director, coordinador i presentador de la 20a Nit d'il·lusió, una vegada més va representar números de màgia nous. Entre altres l'inspirat amb el gran escapista Houdini. Tot i que el cartell comptava amb l'actuació de set mags, Xevi va voler celebrar la vintena edició del festival internacional de màgia sorprenent el públic amb l'actuació d'Ilva Scali. Vinguda des d'Itàlia va aportar un espectacle de màgia tradicional que entre altres va fer aparèixer diverses tórtores.\nEnguany, les aus i la màgia còmica van protagonitzar el festival internacional de màgia. Un fet que evidencia el talent professional d'aquests joves artistes del món de la màgia que tenen molt de futur al davant. L'espectacle internacional de màgia estava organitzat per Mans Màgiques del Món amb el suport de l'Ajuntament de Santa Cristina i amb la col·laboració dels Serveis Territorials de Girona del departament de Cultura de la Generalitat de Catalunya, i de La Casa Màgica.\nTal com va dir Yunke, en acabar la seva actuació, Santa Cristina té molta sort de tenir un artista com l'il·lusionista Xevi. És un patrimoni que cal cuidar i consentir per poder seguir gaudint del seu talent, de la joia del Gran Museu de la Màgia i de les Nits d'il·lusió que tanta gent aprecia.\n'LA MORT DIGNA I IL·LUSTRADA' A LA CIUTADELLA\n"VOGUE LIKE A PAINTING" AL MUSEU THYSSEN-BORNEMISZA\nMONTSE LLANAS EXPOSA "ESTATS" A BISBAL CERAM


Inici > Les 3.745 persones de la Generació kWh de Som Energia posen en marxa una nova planta solar d’autoproducció col·lectiva\nLa planta solar de Fontivsolar , a Fontiveros (Àvila), ha començat a generar electricitat. Es tracta de la segona planta finançada per les 3.745 persones que formen part de la Generació kWh, una iniciativa col·lectiva de la cooperativa Som Energia que va començar a mitjans de 2015. Gràcies a les aportacions d’aquestes persones s’ha pogut dur a terme una inversió de 851.400 euros, que ha permès adquirir i posar en marxa la instal·lació fotovoltaica. En el moment de la compra , la construcció de Fontivsolar havia quedat aturada. Després de fer una revisió de la instal·lació existent, la cooperativa en va reprendre la construcció i en va acabar la tramitació.\nLa primera planta del projecte Generació kWh és la d’Alcolea del Río  (Sevilla), que es va posar en funcionament  fa tres anys, després que el govern anunciés l’impost al sol i la retirada d’incentius a la producció d’energia renovable. Des d’aleshores ja ha generat 9.290.555 kWh. La producció de la planta equival a l’ús elèctric de 1.300 llars aproximadament, i fins ara ha permès estalviar l’emissió de 3.576.863 kg de CO2.\nLa Generació kWh  és un innovador model d’inversió basat en el retorn energètic en lloc del retorn financer. Cada persona decideix la quantitat de diners que vol invertir-hi i amb la suma de les inversions recollides, s’impulsen els nous projectes renovables. A partir d’aquí i durant 25 anys es recupera el total de l’aportació realitzada i s’obté un petit estalvi a la factura de la llum perquè accedeix, a preu de cost , a l’electricitat verda produïda. Per exemple, amb una inversió de 2.000 euros es pot generar, durant 25 anys, tota l’electricitat que usa anualment una llar tipus (amb un consum de 3.500 kWh/any). Des que al 2015 es va posar en funcionament, 3.745 persones han invertit 3.607.000 euros a la Generació kWh, per generar 9.333.286 kWh d’energia verda. Actualment s’està desenvolupant el tercer projecte, el de La Serra, a Anglesola  (Lleida) per poder instal·lar-hi una planta fotovoltaica.\nSom Energia  és una cooperativa de consum i producció d’energia verda sense ànim de lucre que va néixer el 2010 amb el ferm propòsit de canviar l’actual model energètic cap a un de 100% renovable i democràtic. Actualment compta amb 55.500 persones sòcies i més de 91.800 contractes de subministrament elèctric a tota la Península, Balears i Canàries.\nURL d'origen: https://www.sostenible.cat/noticia/les-3745-persones-de-la-generacio-kwh-de-som-energia-posen-en-marxa-una-nova-planta-solar


Cal recuperar la importància de les dones del textil de Can Saladrigas\nPosted on 23 març 2012 2 abril 2012 by Júlia López\nL’acte de presentació del documental “Dones de Can Saladrigas” al mateix lloc on va ser rodat ha estat entranyable i proper. Al casal de Can Saladrigas estaven les dones que dia a dia comparteixen les tardes amb les dones protagonistes del mateix, alguns amics i venïs de tota la vida i algunes persones interessades a veure aquest petit retall de la vida de les treballadores del tèxtil d’un dels més importants complexos industrials del Poble Nou durant la primera meitat del segle XX.\nDesprés de la projecció del documental es va iniciar una taula de debat amb la historiadora Isabel Segura, la directora del documental Julia López, i una de les dones que amb els seus 93 anys mostra una lucidesa impressionant desgranant els seus records: Teresa Gispert. A primera fila estava asseguda i emocionada, Juana José Puigdendolas, amb 89 anys, i que tan bé ens va explicar al documental l’època del racionament i de la vaga de tramvies del 51.\nIsabel Segura va explicar que ella va visitar per primera vegada Can Saladrigas després del primer congrés de les dones de Barcelona, al 1998, i en aquell moment encara no estava clar que passaria amb les fàbriques antigues. Per això ara es congratulava del “canvi” i de què el lloc s’hagi convertit en un casal on es poden trobar algunes de les antigues treballadores. El tèxtil va tenir una importància cabdal en la revolució industrial de Catalunya, i el Poble Nou va ser un dels llocs escollits per aquesta industria. Però, Segura va sutbratllar que “encara que s’ha investigat i escrit molt sobre la nostra revolució industrial, gairebé no s’ha tingut en compte el paper de les dones en el desenvolupament d’aquesta indústria. Com es veu al documental les dones eren el 80 % de les persones que hi treballaven, i elles soles van mantenir els tallers i la producció durant la guerra”. Segura també va incidir sobre la importància de la vida quotidiana, ja que les dones treballadores s’encarregaven totalment de la família, i es veien obligades a organitzar-se per estar en els dos llocs.\nD’això se’n recordava molt bé Teresa Gispert, que va comencar a treballar als 14 anys, i de petita la se-\nva àvia era la que tenia cura d’ella. “La veritat és que jo vaig entrar en aquesta fàbrica amb pocs mesos, perquè en duien perquè la meva mare en pogués alletar”.\nGispert també va explicar que durant el franquisme les dones van intentar aprofitar el que podien del sindicat vertical, que era l’únic que havia, i ella mateixa va ser durant uns anys representant sindical, i a principis dels cinquanta va ser escollida per realitzar un curset a l’Escorial: “Allà ens van volen ensenyar moltes coses, però per a mi el més important és que vaig poder menjar bé per uns dies, perquè encara passàvem molta gana”.\nEl documental “Dones de Can Saladrigas” que es va veure per BTV, els passats dies 21 i 26 de gener es mostrarà en altres casals i centres cívics. La propera cita serà el 19 d’abril al Centre de Barri del Poble Nou.\nFotos: Susana S. Villafañe


ClipHotel Vila Nova De Gaia Portugal - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nAvª Da República Nº 1559, Mafamude, Vila Nova De Gaia, Portugal, 4430-205 - Veure al mapa\nExcel·lent 8,3 (752 comentaris)\nExcel·lent 8,3 (983 comentaris)\nNotable 7,9 (1808 comentaris)\nBarri Mafamude Sao Pedro da Afurada Canidelo Sao Pedro da Afurada Sao Pedro da Afurada Santa Marinha Sao Pedro da Afurada Santa Marinha\nEl ClipHotel Gaia Porto ofereix Wi-Fi gratuïta a totes les instal·lacions i disposa d'habitacions modernes amb TV de pantalla plana. Està situat a 5 minuts amb metro dels cellers de Porto i del centre de la ciutat. El ClipHotel Gaia Porto presenta un interior d'estil actual i ofereix allotjaments amb aire condicionat i bany privat. A més, els àpats es poden gaudir a les habitacions. El personal de la recepció del ClipHotel, disponible les 24 hores, us pot ajudar a sol·licitar un cotxe o una bicicleta de lloguer. També us podreu relaxar al bar mentre preneu una copa i llegiu un dels diaris gratuïts. L'aeroport de Francisco Sá Carneiro és a 15 minuts amb cotxe.\nL'hotel ofereix un servei de trasllat a l'aeroport per un suplement. Si voleu sol·licitar aquest servei, cal que ho comuniqueu a l'establiment amb antelació. Trobareu les dades de contacte a la confirmació de la reserva.\nTots els tipus de viatgers (15) Parelles (9) Viatgers en solitari (5) Famílies amb infants grans (1)\nTots els tipus de viatgers (752) Parelles (359) Viatgers en solitari (155) Famílies amb infants petits (98) Famílies amb infants grans (38) Grups (101)\nComentat el 04 de setembre 2008


Home (Antiga Plantilla Original) - Grup Formem\nSOM EL TEU CENTRE DE FORMACIÓ DE REFORÇ D’IDIOMES D’ENSENYAMENT\nLink to: Idiomes\nLink to: Reforç\nFormem compta amb més de 25 anys d’experiència, pel qual podem garantir un bon servei i professionalitat. Realitzem cursos tant per a treballadors, aturats, estudiants i també som agència de col·locació.\nAlguns dels projectes que realitzem son\nReforç escolar de primària fins a Universitat.\nFormació per a treballadors subvencionat pel Consorci de la Formació Contínua de Catalunya.\nDiversos projectes del SOC.\nTenim Homologades les següents especialitats\nVaig realitzar un curs d’informàtica en el centre de Reus i vaig aconseguir el Certificat de Professionalitat. Un professorat molt professional i una atenció impecable. M’ha agradat molt l’experiència en aquest centre i vaig realitzant diferents cursos amb ells, ja que tenen molta variació en formació.\nHem vaig treure la proba d’accés a grau superior fa un temps i gràcies a ells he pogut seguir estudiant lo que m’agradava. El professorat un 10 donant suport i ajudant en tot el que no podia solventar. Moltes gràcies per tot.\nSegueix totes les novetats de Formem\nInici de cursos per a Treballadors Subvencionats pel Consorci…\n12/03/2022/by Cristina Tosas\nDisposem de nous cursos subvencionat per a aturats a través…\n09/03/2022/by Cristina Tosas


L’interior conté informació diversa respecte de la casa: l’època del vi i l’arribada de la fil·loxera, els bandolers, la geologia de l’Obac, el comerç amb Amèrica... Entre les curiositats hi ha informació sobre les traces d’estrats vermellosos que es troben al Farell i que provenen, expliquen, de les grans masses de corall vermell que s’havien format quan aquest territori era mar.\nQuan sortim passem pel davant del restaurant bar La Pastora. Ofereixen esmorzars i menús per dinar, amb opcions infantils; està obert tots els caps de setmana de l’any. Originalment era un forn de vidre i posteriorment va servir d’habitatge a una pastora coneguda com Pepa.\nDes de La Pastora es pot seguir un sender a l’esquerra i un altre per la dreta; seguim aquest segon.\nEls marges ofereixen informació dels estrats de conglomerat de la serra. Aquestes formacions de conglomerat (també conegut com pinyolenc) es van formar pels còdols i argiles que es van sedimentar en el delta del riu original d’un antic continent que hi havia entre el que avui és la costa catalana i les illes Balears.\nLa pista és còmoda i va pujant suaument, encara que de forma continuada. Aquest camí ens fa recordar que per aquestes terres i aprofitant el camí ral, per on hi passava molta gent, els bandolers feien de les seves. Un dels més famosos va ser en Capablanca. Era un jove humil, del qual no se sap el nom, que treballava com a mosso. Un dia, després de cobrar la paga, se’n va anar cap a Manresa però pel camí va ser assaltat i robat per uns lladres. Llavors va decidir que ell també es faria bandoler. Actuava de manera peculiar : estenia la capa blanca al terra i s’amagava dalt d’un arbre. Quan hi passava algú, tenia que deixar tot el que portava sobre la capa, ja que si s’hi negava, corria el risc de ser atacat pel bandoler. Diuen que s’amagava en una cova que hi havia anant cap al Paller de Tot l’Any. No se sap com va acabar la seva vida i potser no és res més que una llegenda.\nPassem per sota del turonet on hi ha la Torrota de l’Obac, una torre fortificada construïda entre els segles X i XII. Se sap que mantenia contacte visual amb la Torrota de Vacarisses.\nL’any 1885 la casa Nova de l’Obac ja estava acabada. Aquell mateix any es va presentar al rei Alfonso XII el ‘Memorial de Greuges’ que resumia la Memòria en defensa dels interessos morals i materials de Catalunya. Cal ser conscients que encara ara ens toca anar reclamant greuges, com les 46 reclamacions (incompliments, dèficits i menyspreus) que el president Carles Puigdemont va presentar al president del govern espanyol, Mariano Rajoy, a principis de l’any 2017. El Sr Rajoy no es va molestar en donar resposta a cap.\nFinalment ens endinsem per un camí que puja per entre un alzinar. Recordem que l’alzinar havia estat el bosc més habitual de la mediterrània. Les alzines, de fulla perenne, creen dins del bosc un ambient ombrívol, fresc i humit. Antigament les alzines eren molt preuades per obtenir carbó vegetal, en un procés que utilitzava les carboneres i que encara era una activitat habitual durant la primera meitat del segle passat.\nAl final del camí arribem al costat d’un gran pou de glaç, molt ben conservat. Era un dels que havien construït la família dels Ubach, els propietaris de la Casa Vella i de la Nova. Era l’any 1760, època en que aquestes construccions s’utilitzaven per emmagatzemar-hi la neu i el gel que es recollia durant l’hivern, amb l’objectiu de conservar-lo per quan arribava la calor.\nDes del pou de glaç hem tornat on teníem els cotxes i hem anat a casa del Santi per fer una calçotada. Aquesta trobada és un recordatori de l’any que vam coincidir plegats en un viatge a Grècia.\nAra és l’època de les calçotades i la manera més tradicional és fer-los al foc viu, al camp. La temporada dels calçots ha esdevingut una de les tradicions amb més èxit a Catalunya i especialment a l’Alt Camp, on Valls és la capital del calçot. Es calcula que cada any, a Valls, s’hi desplacen més de 400.000 persones per gaudir d’una calçotada en algun dels molts restaurants que les preparen. Nosaltres no hem anat a Valls i ens quedem al costat de Terrassa.\nMentre escric aquesta crònica (dia 15 de gener) llegeixo a ‘vilaweb.cat’ que ERC ha fet pública la seva indignació perquè l’ajuntament de Cervelló ha multat diversos veïns, amb 400 euros, “per penjar llaços grocs per reclamar la llibertat dels presos polítics, el passat 8 de novembre”. L’ajuntament es governat pel PSC.\nUna foto de grup i així anirem acabant aquesta trobada que mantenim anualment des de l’any 1979 (em sembla), que ja són anys.\nSembla que els socialistes ja no ho semblen gaire. Potser ja ni recorden el que es va aprovar a les bases el Partit Socialista. Aquelles bases es van aprovar el 1974 en el congrés de Suresnes, durant el seu exili. En van formar part Felipe González, Alfonso Guerra i Manuel Chaves i van rebre el suport de Willy Brandt, François Mitterrand i Bruno Pittermann. Com que potser alguns ja no recorden quin són els seus fonaments i per tant no els hi fa res actuar en contra dels seus principis (també els que voten el PSC o PSOE, els convindrà llegir-ho i recordar-ho), els poden trobar al següent vincle:


Procediments Cirurgia Oral i Maxi·llofacial - Instituto Maxilofacial\nProcediments Cirurgia Oral i Maxil·lofacial\nConeix els tractaments de cirurgia oral i maxil·lofacial per combatre malalties congènites o adquirires de tota l'estructura facial.\nUnitat de Fisioteràpia Maxil·lofacialCirurgia de Cordals o Queixals del SenyArticulació TemporomandibularCirurgia Oral i Maxil·lofacial PediàtricaTumor de Glàndules SalivalsTumors de Cap i CollTraumatismes Facials\n¡Confía en nuestros fisioterapeutas especializados en cirugía maxilofacial! Todas las técnicas empleadas están encaminadas a paliar el dolor del paciente, intentar restituir la función perdida y eliminar aquellos hábitos que en la mayoría de ocasiones generan el malestar.\nL’extracció precoç del queixal del seny evita complicacions greus com les de danyar les dents veïnes o els nervis facials.\nL’articulació temporomandibular o ATM és l’articulació formada per la part superior de la mandíbula i l’os temporal del crani.\nL’Institut Maxil·lofacial està especialitzat en cirurgia maxil·lofacial infantil, juvenil i adolescent, i pot tractar tant malformacions congènites com problemes adquirits.\nLa majoria de tumors de les glàndules salivals són benignes, aquests tendeixen a créixer i provocar una deformitat facial, molèsties i dolor i, de vegades, afectació del nervi facial.\nEl càncer a la regió maxil·lofacial és un dels deu més comuns que es manifesten en el cos humà. Es presenta en forma de tumors que acostumen a aparèixer a la cara, el coll i la boca.\nUn traumatisme facial implica tant les fractures dels teixits tous de la cara com també les dels teixits durs, com les fractures a la mandíbula o el maxil·lar, en els malars o sobre l’arc zigomàtic, al nas, a les òrbites dels ulls i a les dents.


Des de divendres i fins el 2 de maig, tindrà lloc la 12a edició del festival Flors i Violes. Sens dubte, serà una edició diferent a causa de la pandèmia, totalment adaptada a la situació actual però que permetrà gaudir de les decoracions i espectacles amb seguretat.\nLes previsions de pluja per aquest cap de setmana han provocat que els espectacles previstos a l’aire lliure es traslladin a espais coberts. Així doncs, els concerts programats a la plaça de Can Mario es faran a la pista annexa del Pavelló poliesportiu, els dels Forns a Els Ametllers i els de la plaça Ermengarda i del pati de la Biblioteca a La Bòbila.\nPel que fa a la decoració de patis, enguany es presenta un recorregut adaptat a l’actual situació i per tant, més a l’exterior que mai. Espais emblemàtics com plaça Nova, el pati de la Biblioteca o la plaça de l’Església estaran transformats per a l’ocasió. També cal destacar que hi prendran part tots els carrers del centre de la vila i d’altres indrets situats entre aquests carrers.\nAquest any, una de les novetats destacades és el 1r concurs “Palafrugell canta”, un concurs per donar a conèixer el talent musical de joves del municipi i que s’organitza amb al col·laboració de l’àrea de Cultura de l’Ajuntament. Entre tots els participants, els finalistes tindran l’oportunitat de tocar damunt un dels escenaris previstos durant el cap de setmana del festival Flors i Violes, ajudant-los així a promoure i difondre la seva música. El premi pel guanyador serà l’enregistrament d’un EP.\nEn aquesta 12a edició, destaquen les actuacions de Judit Neddermann, Ramon Mirabet o l’Orquestra Di-versiones, i per als més menuts, El Pot Petit. Tota la programació de Flors i Violes ha tingut un gran èxit i estan exhaurides les entrades de tots els concerts. Només en queden per les actuacions dels finalistes del concurs Palafrugell canta.\nEs pot consultar tota la programació del Festival i el plànol d’espais decorats a www.florsivioles.cat.\nsimone GUIRAO ha dit\n1 de Maig de 2021 at 7:55\nBona Festa de Flors i Violes!\nEnguany no podem estar a Palafrugell per la pandemia


Federació d'Hostaleria | Federació Hostaleria de Girona - Part 1351\nOnze cellers presenten avui a Frankfurt els seus vins i caves\nEl Punt. Onze cellers presenten avui a Frankfurt els seus vins i caves a un centenar de professionals alemanys del sector vinícola, en el marc de la quarta edició del programa Weine aus Katalonien d'Acció. L'acte es fa al reconegut restaurant Depot 1899 de la...\nEl Punt. Van votar 3.660 persones als dos municipis, xifra que representaria, aproximadament, un 5,52% del cens. A Blanes, la participació va ser del 7,28%, però el govern va evitar definir-se. Una àmplia majoria dels votants de la consulta popular sobre la prolongació de la C-32...


Emprendre és una opció de feina per a molts joves | iStock\nCinc menors de 30 anys i que s’han aventurat a muntar el seu propi negoci expliquen les dificultats i reptes de ser jove i empresari\nper Paula Amer Barcelona. 20 de novembre de 2018 05:30\nSer emprenedor no és fàcil, i ser jove i a més a més emprenedor, encara menys. I és que no tothom confia en les habilitats directives d’uns nois i noies que encara no han complert la trentena d’anys. No obstant això, cada cop són més els joves que decideixen embarcar-se en aquesta aventura. Aquest és el cas de Marc Soler (cofundador i CEO de 21 Buttons), Andrés Cester (cofundador i CEO de The Colvin Co), Alberto Bonhomme (cofundador i CEO d’Instamaki), Anna Martínez (cofundadora i CEO de Sheltair) i Diego Arroyo (cofundador i CEO de Laagam). Cinc estudiants que, després de realitzar els seus estudis a Esade i tenint una feina d’assalariats, van decidir llançar-se a la piscina i muntar el seu propi negoci.\nQuè impulsa els joves a emprendre?\nTots els emprenedors coincideixen en una cosa: s’han decidit a emprendre per voluntat pròpia i ganes. Tenint una feina d’assalariats a alguna empresa, aquests joves van decidir sortir de la zona de confort i embarcar-se en una nova aventura, sense saber què els podia deparar el futur. I no hi havia por? Sí, però ajuda “veure que altra gent ho està fent i que és possible”, afirma Anna Martínez, que ha creat Sheltair, una startup de lloguer d’espais de treball privats disponibles al moment i per hores. En aquest punt coincideix, Diego Arroyo, fundador de Laagam, una startup de moda femenina. Ell havia estat treballant a Glovo i això i “veure rols que m’inspiraven” el van impulsar a emprendre.\nBonhomme: "Sempre es sent la part bona d'emprendre, però no les cinc nits sense dormir perquè no aconsegueixes inversors o no tens diners a la caixa"\nNo obstant això, per a Marc Soler, cofundador de 21 Buttons, una part important és trobar la persona perfecta per emprendre. En el seu cas va ser el seu cofundador. Els dos emprenedors de 21 Buttons, una xarxa social i alhora un marketplace que permet comprar els productes que veus a Instagram, van detectar que “el 50% del que es venia online era perquè s’havien inspirat a les xarxes socials, però com no es sabia d’on eren els productes, es perdia molta capacitat de compra”. Amb aquesta problemàtica en ment, es van decidir a emprendre.\nPerò emprendre també és un estil de vida. “Jo tenia molt clar el que volia, mai he vist a la meva família treballar per compte d’altri i volia seguir així”, explica Soler.\nTrobar un bon equip: un repte i una oportunitat\nUn dels challenges més grans amb els quals va haver de fer front Soler va ser escalar l’equip sense perdre la filosofia de l’empresa. I és que un factor molt important perquè un negoci incipient funcioni és l’equip que hi ha al darrere. “Les persones que hem contractat i afegint a l’equip, la seva actitud i la cultura que es genera és el que ha portat a l’empresa a complir objectius cada cop més ambiciosos”, explica Andrés Cester, de The Colvin Co, la startup de venda de flors per internet.\nTanmateix, per a Soler, “quan passes un cert nivell d’empleats, ja no tothom entra a treballar perquè li entusiasma el projecte”. És per això que és important que totes les decisions que es prenen dins la startup vagin d’acord a la missió de l’empresa. I que aquesta missió i visió sigui molt clara pels treballadors.\nImatge dels emprenedors convidats a Esade | Cedida\nLa part més difícil d’emprendre\nEls reptes i les dificultats per una startup no arriben només al principi, sinó que sempre hi són presents. “Un dels problemes de les startups és la incertesa”, assenyala Arroyo. Per a Laagam, el seu gran repte ara és escalar el negoci i incrementar la producció, ja que tenen notorietat de marca entre el seu target de clients però les vendes han de créixer encara més.\nEn el cas d’Anna Martínez, de Sheltair, els problemes han vingut per fases. Una època el principal repte era aconseguir finançament, més tard trobar un bon equip, ara trobar la manera de millorar el producte. “El dia a dia d’un emprenedor és una muntanya russa. I normalment només es sent la part bona d’emprendre, però no les cinc nits sense dormir perquè l’inversor que havia d’entrar al final s’ha fet enrere o perquè dus dies sense tenir diners a la caixa”, apunta Alberto Bonhomme, d’Instamaki, un restaurant online de comandes a domicili. I és que “emprendre no és tan bonic com sembla”, afegeix.\nCester: "Per ser emprenedor has de tenir capacitat per equivocar-te i aixecar-te, i això no s'aprèn a les escoles de negoci"\nAl final, un emprenedor ha d’aprendre a enfrontar-se a noves dificultats dia rere dia. És per això que, segons Andrés Cester, un emprenedor “ha de tenir la capacitat d’anar resolvent problemes inesperats constantment i desenvolupar una espècie de resiliència davant dels errors”. Per al cofundador de The Colvin Co, “equivocar-se cada dia molts cops és desagradable, però si vols anar de pressa i pensar en gran, has de tenir la capacitat per equivocar-te i aixecar-te de la manera més ràpida possible”. I aquestes són habilitats que no s’aprenen a les escoles de negoci, sinó en el dia a dia.\nStartups i tecnologia: revolucionant els mercats tradicionals\nLa tecnologia és un factor clau en totes les startups i ha revolucionat molts sectors tradicionals. “Abans hi havia dues maneres de comprar flors: anar a una floristeria o comprar-les online a través de marketplaces que connectaven amb les botigues físiques. Nosaltres, gràcies a la tecnologia, hem desintermediat la cadena de valor i en lloc de connectar floristeries i clients finals, connectem directament a l’agricultor amb el consumidor”, explica el CEO de The Colvin Co.\nPerò no són els únics que fan ús de la tecnologia per millorar el seu negoci. Sheltair permet obrir la porta de les oficines que ha llogat amb el mòbil, “una cosa que fa 20 anys era impossible i implicava el fet que hi hagués d’haver sempre alguna persona perquè et donés les claus”, apunta Martínez.\nEls emprenedors expliquen les dificultats i reptes de muntar un negoci | Cedida\nArriba fins a tal punt l’ús de la tecnologia que 21 Buttons inverteix el 40-50% dels seus ingressos en tecnologia. L’objectiu? Conèixer el millor possible al client, saber què li agrada i quins productes vol consumir. Perquè al final, tota nova empresa i tot emprenedor neix per millorar algun producte, per donar un millor servei als usuaris i per fer més fàcil la vida de tots.\nEl 46% dels joves catalans es planteja l'emprenedoria\nEls Z, la generació dels emprenedors


Info. About Free online encyclopedia. Did you know? page 9\nMolí de Can Borràs\nMolí del Castell (Boadella i les Escaules)\nMolí den Grida\nMolí den Miró\nMolí de Baix (Boadella i les Escaules)\nPont de les Escaules\nSocietat la Caritat (Boadella i les Escaules)\nSocietat Unió Escaulenca\nCan Cortada (Borrassà)\nCan Suro (Borrassà)\nCasa al carrer Dalmau de Creixell, 4 (Borrassà)\nCasa al carrer de Baix, 1 (Borrassà)\nCasa al carrer de Baix, 3 (Borrassà)\nCasa al carrer de Dalt, 10 (Pontós)\nCasa al carrer del Pou Comú, 31 (Borrassà)\nCaseta de la Guàrdia Civil (Borrassà)\nAjuntament de Bàscara\nCasa a lavinguda Alt Empordà i carrer Ample\nCasa a lavinguda Alt Empordà, 1 (Bàscara)\nCasa al carrer de lEsglésia, 1 (Bàscara)\nCasa al carrer Gispert, 12 (Bàscara)\nCasa al carrer Major, 12 (Bàscara)\nCasa al carrer Major, 17 (Bàscara)\nCasa al carrer Parets i carrer Joan Reglà (Bàscara)\nCasa al carrer Ponent, 1 (Orriols)\nCentral Hidroelèctrica (Bàscara)\nEscoles municipals (Bàscara)\nMas Soler (Bàscara)\nMolí vell de Calabuig\nMolí nou de Calabuig i capella\nPortal de Calabuig\nRectoria de Bàscara\nSant Genís dOrriols\nSant Iscle de Bàscara\nMolí de Baix (Cabanelles)\nCasa de la Vila (Cabanes)\nLocal social (Cabanes)\nPorxada del carrer Canal (Cabanes)\nAntic Hospital Municipal (Cadaqués)\nAntiga farmàcia de Cadaqués\nApartaments des Pianc\nBarraca den Llimó\nBarraca den Robés\nBarraca de Culip\nCasa a la plaça des Portitxó, 2 (Cadaqués)\nCasa a la riba des Pianc, 13 (Cadaqués)\nCasa al carrer des Cotxe, 2 (Cadaqués)\nCasa al carrer des Poal, 16 (Cadaqués)\nCasa de cala Guillola\nCasa del Dr. Escofet\nCasa Josep Rahola\nCasa Senillosa (Cadaqués)\nEdifici del Boia\nEl Corral den Morell\nEstudi Mary Callery\nFàbrica dAnxoves (Cadaqués)\nNorais de Cadaqués\nOratori de Sant Pius V\nPalau del Governador (Cadaqués)\nSa Barraca den Duran\nSanta Maria de Cadaqués\nTorre sobre la cala Ros\nBaronia de Campmany\nFaçana al carrer del Fort\nSanta Àgata de Campmany\nCa lAyats (Cantallops)\nCan Freixenet (Cantallops)\nCan Gumbau (Cantallops)\nCan Quim Daviu\nCasa de la pujada de lEsglésia\nMolí de Can Sobrepera\nPallissa del carrer Escoles\nSant Esteve de Cantallops\nAsil Duran (Castelló dEmpúries)\nCasa de la Moneda (Castelló dEmpúries)\nClub Nàutic Empuriabrava\nConjunt edificis destil modernista a la platja dEmpuriabrava\nConvent de la Mercè (Castelló dEmpúries)\nLlotja (Castelló dEmpúries)\nPresó Vella de Castelló dEmpúries\nSegona Sinagoga (Castelló dEmpúries)\nⓘ Free online encyclopedia. Did you know? page 9\nCasa al carrer Sant Benet, 19 (Valls)\nEdifici entre mitgeres situat al carrer Sant Benet. Es tracta duna construcció de cinc altures, planta baixa, entresòl i tres pisos superiors. Es un edifici de línies molt senzilles, caracteritzat pel gran arc escarser que aglutina les obertures ...\nCasa al carrer Santa Úrsula, 2 (Valls)\nEdifici situat la cantonada dels carrers Santa Úrsula i Santa Marina. La composició de les dues façanes correspon la tipologia pròpia dels habitatges del segle xix. Es tracta dun edifici de cinc altures, planta baixa, entresòl i tres pisos, tot i ...\nCasa damunt el carrer de la Verdura\nEdifici situat en la cantonada entre el carrer Verdura i el carrer Espardenyers. Construcció de quatre altures, planta i tres pisos, tot o que la casa-pont només compta els tres pisos superiors, perquè la planta baxia fa funció de pas de carrer. ...\nCasa damunt el passatge Gassó\nEdifici situat en el carrer den Gassó amb la part de la casa-pont sobre el passatge del mateix nom. És un edifici dividit en dues parts. Aquella que es conserva més és la situada sobre el passatge. Al pas del passatge shi accedeix per una gran ob ...\nEstà formada per un grup dedificis amb clares diferències volumètriques, segons els usos. El cos lateral és de tres trams amb planta baixa i pis, adosats un a laltre i amb coberta a dues vessants. En les plantes baixes hi ha una gran porta dentra ...\nCases a la muralla de Sant Francesc, 51-53 (Valls)\nEdificis situats la muralla de Sant Francesc, al centre del nucli de Valls. Es presenten com dos habitatges diferenciats, tot i les traces arquitectòniques demostren la seva concepció unitària, edificat, originàriament, com un sol habitatge. Tot ...\nCases a la muralla del Castell, 52-58 (Valls)\nAquesta numeració que té ordre "incorrecte" quant a lordre numeral, però totalment correcte en la realitat. El núm. 52. té baixos, entresòl i tres plantes més; la part més ineressant és a lentresòl i: hi ha dues portes balconeres en els laterals ...\nCases de la plaça de lOli, 5-6 (Valls)\nEn la plaça de lOli, hi ha dues cases entre mitgeres i juntes que tenen en la seva planta baixa una zona porticada que els hi dóna certa prestància. Aquestes cases estàn sustentades per uns porxos magnífics, que tenen uns arcs rebaixats petris de ...\nEdifici a la plaça del Blat, 4 (Valls)\nAixí com ledifici que correspon al número 5 de la mateixa plaça ens el trobem totalment de front, aquest fa angle amb la plaça i la raconada ja esmentada. Encara que es tracta duna casa més moderna, crida latenció sobretot per les balconades corr ...\nEdifici al carrer Carme, 4 (Valls)\nEdifici noble destil neoclàssic de planta baixa, principal i 2 pisos. La planta baixa presenta la porta daccés la part dreta té brancals de pedra regulars i arcs escarser. la clau figura la data de 1800 i un anagrama amb una corona damunt. Els pi ...\nEspai Ca Creus\nLEspai Ca Creus es tracta dun equipament de la ciutat de Valls destinat a acollir serveis com el Centre Cívic, la Regidoria de Cultura de lAjuntament de Valls, el Servei de Joventut Valls Jove i la Biblioteca Comarcal Carles Cardó. denominada aix ...\nEstació de la Plana - Picamoixons\nLa Plana - Picamoixons és una estació de ferrocarril propietat dadif situada al nucli de població de Picamoixons al municipi de Valls, la comarca de lAlt Camp. Lestació es troba la línia Tarragona-Reus-Lleida hi tenen parada trens de les línies R ...\nEstació de Valls\nValls és una estació de ferrocarril propietat dadif situada la població de Valls la comarca de lAlt Camp. Lestació es troba la línia Barcelona-Vilanova-Valls hi tenen parada trens de la línia R13 dels serveis regionals de Rodalies de Catalunya, o ...\nCasa benestant amb façana al carrer de Sant Oleguer i petit pati posterior, construïda a mitjans del segle xix. Posteriorment els baixos foren destinats a usos comercials. I els pisos superiors a habitatges plurifamiliars.Conserva en perfecte est ...\nFornícules de Valls\nLes fornícules amb diverses imatges religioses estan situades als murs dalguns edificis de diversos carrers de Valls. Són nínxols de petites dimensions, que recullen influències delements arquitectònics destils no uniformes. Les imatges són mostr ...\nEdifici situat entre mitgeres al carrer Sant Antoni. Es tracta duna construcció de quatre plantes, planta baixa, dos pisos i golfes. Ha sofert intervencions recents que han configurat la seva fesomia. Destaquen alguns elements puntuals com són le ...\nLa Torratxa (Valls)\nEdifici denvoltura simple. És un gran paral lelepípede de 12 x 24 metres de planta i uns 10 metres dalçada. Té la coberta de teula àrab. En el centre saixeca una torre octogonal duns 3 metres dalçada. Els materials són fonamentalment carreus, tap ...\nConjunt de tres cases entre mitgeres, que tenen baixos, entresòl i dues plantes més. Les corresponents als múmeros 5 i 7 tenen solament una sola obertura per planta; la que està a laltura del segon pis, la golfa, té una finestra amb arc de mig pu ...\nNucli central de Masmolets\nMasmolets és un dels agregats de Valls, situat en un petit tossal la dreta de la carretera N-240, a uns quatre Km de Valls. El petit agrupament de cases que forma el poble són típicament rurals i es caracteritzen per una disposició irregular, la ...\nEdifici que fa cantonada amb la Costa de la Peixateria, amb baixos comercials i quatre plantes dhabitatges. la planta baixa i als dos carrers, hi ha obertures que estàn emmarcades per arcs de mig punt. Del primer pis, cal destacar la balcona amb ...\nConvent de les Germanes Dominiques (Vilabella)\nEdifici entre mitgeres de planta rectangular, format per planta baixa i pis. La façana és simètrica i presenta, la planta baixa, la porta daccés darc de mig punt, i dues finestres dobles, també darc de mig punt, protegides amb reixa de ferro. Una ...\nMolí de Bràfim\nLorigen daquest molí fariner es remunta al segle xvi. Es troba en estat dabandó, la portalada i els finestrals deixen entreveure la construcció feta de totxos. Tot lenderroc està completament cobert per vegetació, es pot distingir la bassa i per ...\nRectoria de Vilabella\nEdifici de planta irregular de grans dimensions, situat al costat de lesglésia nova de Sant Pere, perpendicularment la línia de façana i configurant una plaça. Té planta baixa, dos pisos i golfes. La coberta és a dues vessants, amb leix paral lel ...\nSant Pere de Vilabella\nSant Pere és lesglésia parroquial de Vilabella sota ladvocació de sant Pere apòstol. Està inclosa en lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. La parròquia està adscrita a larxiprestat de lAlt Camp de larquebisbat de Tarragona. Té com ...\nCal Calaf (Vilardida)\nEdifici de gran dimensions, entre mitgeres, format per planta baixa i tres pisos, separats la façana per impostes. Lestructura de la façana és simètrica. Hi ha una gran porta daccés amb brancals de pedra i arc escarser, que ocupa la planta baixa ...\nCasa de la Vila (Vila-rodona)\nEdifici entre mitgeres, que fa cantonada amb el carrer de la Font. Consta de planta baixa, dos pisos i terrat. La distribució dambdues façanes és simètrica amb alternança dobertures rectangulars i darc escarser. La façana principal, que dóna la p ...\nMolí de Dalt de Vila-rodona\nEl Molí de Dalt de Vila-rodona és com es coneix ledifici del carrer Major 16 de Vila-rodona inclòs a lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nPortal den Parera (Vila-rodona)\nEl portal den Parera està situat en un dels extrems de lantic clos emmurallat. És format per dos arcs, units per un embigat de fusta. Larc superior és de mig punt amb dovelles de pedra disposades radialment larc interior és carpanell. La part sup ...\nSanta Maria de Vila-rodona\nSanta Maria és una església parroquial neoclàssica del segle xviii protegida com a bé cultural dinterès local al centre de la vila de Vila-rodona. Adscrita a larxiprestat de lAlt Camp de larquebisbat de Tarragona, té com a sufragània la parròquia ...\nCan Vidal (Agullana)\nCan Vidal - avui can Coto - és un edifici modernista situat la localitat dAgullana, a lAlt Empordà, inclòs en lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nCasa al carrer Dolors Gomis, 7 (Agullana)\nEdifici del segle XVIIII situat en una cantonada, de planta rectangular, amb planta baixa i dos pisos i coberta a una sola vessant. Aquesta casa ha estat restaurada recentment i amb aquesta restauració sha arrebossat la façana, fet que no permet ...\nCasa al carrer Dolors Gomis, 9 (Agullana)\nEdifici situat al centre del poble, de planta baixa i dos pisos amb coberta a dues vessants. Aquesta casa té un gran pati, que exteriorment no es pot veure, per una gran paret de pedra amb barana amb balustrada. Tot i que la casa té dos pisos, la ...\nCasa al carrer Mestre Rimbau, 6 (Agullana)\nEdifici entre mitgeres, situat al centre del poble, de planta baixa i pis amb coberta en terrassa. Aquesta casa es troba en un carrer amb pendent i per tant, ledifici ha de salvar el desnivell. Aquest fet el veiem la part baixa de la façana. Les ...\nEs tracta dun edifici situat a prop del centre del poble. És un edifici, amb una distribució en planta convencional, destaca pel seu llenguatge innovador de clara arrel racionalista en un entorn de construccions tradicionals. Constitueix un volum ...\nCases de lEixample\nCases entre mitgeres situades en un dels carrers del centre del poble. Són cases amb tres crugies perpendiculars la façana, amb escala de dos trams, la part central, duna crugia lateral. Els murs són de pedra amorterada i dobra de fàbrica. Les vo ...\nMolí del Mas Carbonell\nEdifici de planta quadrada situat a pocs metres de lEstrada. És un edifici amb paredat de pedres sense escairar i amb coberta a dues vessants. Les obertures que es conserven són carruades, i ens permeten veure linterior amb volta encanyissada. De ...\nSocietat la Concòrdia (Agullana)\nEdifici situat al centre del poble, a pocs metres de lesglésia parquial. Es tracta dun edifici duna sola nau a doble alçada, de planta rectangular i grans dimensions 14x28m. Es juxtaposa a un altre edifici, també de planta rectangular, utilitzat ...\nCan Moret és una casa dhabitatge, antiga masia, del municipi de lArmentera inclòs en lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. És una de les cases més antigues del poble. També es va dir abans Mas Espolla i Mas Viader.\nCasa cantonera de baixos i dos pisos. La portalada daccés a lhabitatge consta dun arc rebaixat adovellat, amb la data 1820 la dovella clau. Al primer pis hi ha una interessant balconada que el recorre totalment, fins i tot té una forma dela, ja q ...\nSant Martí de lArmentera\nLesglésia de Sant Martí de lArmentera és una aïllada gairebé en la seva totalitat, amb una sola nau, creuer i capelles laterals. Labsis és pentagonal i té un petit rosetó la part superior. La decoració de tota lesglésia és neoclàssica tal com que ...\nCasal al carrer Corriol, 6 (Avinyonet de Puigventós)\nÉs un edifici de planta irregular, situat prop de lesglésia. Consta de planta baixa i un pis, i té la coberta de teula. Tot i haver estat modificat al llarg dels anys, conserva encara elements dinterès tipològic, dentre els quals són els més rema ...\nSant Esteve dAvinyonet\nLesglésia de Sant Esteve està situada al centre del poble. És un edifici de grans dimensions, duna nau i planta rectangular. Conserva elements dèpoques diverses, que corresponen principalment a dues etapes constructives segles XII-XIII i segle XV ...\nSanta Eugènia dAvinyonet\nPetita església situada al veïnat de Sta Eugènia, a dos quilòmetres del poble. És un temple duna nau amb volta apuntada i absis semicircular a llevant. la façana de ponent hi ha una petita porta darc de mig punt adovellada que rpesenta incisa la ...\nCasa al carrer Processó, 6 (Biure)\nLa Casa al carrer Processó, 6 és un edifici del municipi de Biure que forma part de lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. És una obra situada dins del nucli urbà de la població de Biure, al bell mig del nucli urbà i formant cantona ...\nSituada dins del nucli urbà de la població de Biure, formant cantonada entre el carrer de Maçanet i la plaça del Carme. Edifici rehabilitat de planta rectangular, amb la coberta de teula de dues vessants i distribuït en planta baixa i pis. La con ...\nCal Gavatx (Boadella i les Escaules)\nCal Gavatx és una casa de Boadella i les Escaules inclosa a lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Situat dins del nucli urbà de la població de Boadella, a lextrem nord-est del casc antic de la vila, delimitat entre els carrers Proc ...\nCan Serra (Boadella i les Escaules)\nSituada dins del nucli urbà de la població de Boadella, a lextrem sud-est del nucli antic de la vila, formant cantonada entre el carrer del Portal i la plaça de la Constitució. Edifici entre mitgeres de planta rectangular format per dos cossos ad ...\nComporta i canal del Colze de la Muga\nLa Comporta i canal del Colze de la Muga és una obra de Boadella i les Escaules inclosa a lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya. Situat al sud-est del nucli urbà de la població de Boadella i al nord-oest de lentramat urbà de les Esc ...\nEscoles de Boadella\nEscoles de Boadella és un edifici del municipi de Boadella i les Escaules inclòs en lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nFàbrica de ciment de Can Pagès\nFàbrica de ciment de Can Pagès és una fàbrica del municipi de Boadella i les Escaules inclosa en lInventari del Patrimoni Arquitectònic de Catalunya.\nMolí del Castell (Boadella i les Esca ..\nSocietat la Caritat (Boadella i les E ..\nCasa al carrer Dalmau de Creixell, 4 ..\nCasa al carrer del Pou Comú, 31 (Borr ..\nCasa a lavinguda Alt Empordà i carrer ..\nCasa a lavinguda Alt Empordà, 1 (Bàsc ..\nCasa al carrer Parets i carrer Joan R ..\nCasa a la plaça des Portitxó, 2 (Cada ..\nConjunt edificis destil modernista a ..


Patge reial 2021 | AMPAMDANGELS\nArribem a l’últim dia d’escola d’aquest any i com sempre, el Patge Reial ens ve a visitar a l’escola per recollir les vostres cartes i escoltar els vostres desitjos i missatges als Reis Mags.\nAquest any, a més, ens ha deixat un missatge per a tots vosaltres, aquí el teniu:\nSembla mentida que faci gairebé un any des de l’última vegada que ens vam veure. I renoi quin any! Seguim portant mascaretes, contínuament ens hem de rentar les mans amb sabó o amb el gel hidroalcohòlic, i tot i que cada vegada estem més a prop de fer-nos totes les abraçades i els petons que ara no podem… encara ens queda una miqueta més.\nAquest any heu crescut moltíssim, us heu fet grans i superresponsables, per això els Reis Mags m’han encomanat que us digui que estan molt orgullosos de tots vosaltres. No us podeu imaginar les ganes que tenen de veure-us.\nElls ja estan organitzant el seu viatge i preparant tots els vostres regals, desitjant que us agradin.\nCompten amb tots vosaltres perquè seguiu esforçant-vos a casa i al col·legi.\nDes d’aquest enllaç podreu veure un petit recull en fotografies de com ha anat aquesta visita tan esperada.\nVisita Patge Reial 2021\nQue tingueu unes molt Bones Festes i una millor entrada d’any 2022!!!


Casa rural al Lluçanès: La Cirera (Barcelona): de gener 2013\nEncara sou a temps per entrar al sorteig d' un cap de setmana per tres persones en el apartament rural de La Cirera "El Joquer".\nCal contestar aquestes preguntes:\n1- Quants llits té l’ apartament El Joquer?\n2- Hi ha la possibilitat de llogar apartament per 7 persones?\n3- Amb quantes habitacions?\n4- Disposa de estufa llar de foc?\n5- S’ ha de compartir algun espai?\n6- Estaries interessada/at en un taller de preparació de remeis casolans?\nPodeu mirar “ casaruralpropbarcelona.blogspot.com” en el apartat “Els Arços i El Joquer”\nEntre tots els que contesteu durant el mes de Gener i Febrer sortejarem\nUN CAP DE SETMANA PER TRES PERSONES EN L’ APARTAMENT RURAL “EL JOQUER”\nEnviar-ho a... info@casaruralacirera.com\nRowan, Ashton, Aurelie y Mirko, els agrada La Cirera\nAquest cap de setmana en Rowan, Ashton, Aurelie y Mirko han estat aquí i diuen\nque tornaran. Els ha agradat molt.\nAquest matí, hem tingut la sorpresa d'aquesta petita nevada.\nVal la pena.Es un lloc amb vistes magnífiques.\nS'hi quedarà? De moment fa 15 minuts que neva...\nAvui os volem oferir la possibilitat de participar en el sorteig d'un cap de setmana per a tres persones a l'apartament rural de La Cirera “El Joquer”.\n2- Hi ha la possibilitat de llogar l'apartament per a 7 persones?\n4- Disposa d'estufa llar de foc?\nUN CAP DE SETMANA PER TRES PERSONES A L’ APARTAMENT RURAL “EL JOQUER”


Uns 300 vehicles reivindiquen a Palma l'equiparació salarial dels empleats públics balears amb els de la resta de l'Estat\n22 maig 2022 00:10\nUns 300 vehicles reivindiquen a Palma l'equiparació salarial dels empleats públics.\nUns 300 vehicles, segons la Plataforma per la Igualtat dels Serveis Públics (Unisep), han participat aquest dissabte des de les 11.30 hores en una manifestació motoritzada que ha estat organitzada per a reivindicar l'equiparació salarial dels empleats públics a les Balears amb els de la resta de l'Estat.\nSegons ha informat el president de Simebal i portaveu d'Unisep, Miguel Lázaro, en declaracions als mitjans de comunicació, «aquesta manifestació motoritzada té com a objectiu defensar els drets d'1,2 milions de famílies de les Balears a tenir una igualtat i qualitat en els serveis públics; així com reivindicar davant el Govern i el Govern central que s'incentivi els seus professionals i s'equipari la indemnització per residència, tal com ocorre a Canàries».\n«No pot ser que hi hagi ciutadans de primera i de segona, sobretot en una comunitat autònoma com les Balears, vinculada al turisme d'excel·lència, per al qual es necessita sostenibilitat i seguretat», ha afegit Lázaro, qui ha lamentat «el maltractament que sofreixen 52.000 professionals dels àmbits descrits». «Si la indemnització per residència funciona a Canàries, per què no a les Balears?, que ens tractin igual», ha posat l'accent.\nPer part seva, el president d'ANPE Balears i també portaveu d'Unisep, Víctor Villatoro, ha explicat als mitjans de comunicació que aquesta manifestació motoritzada s'ha organitzat «per a donar un toc d'atenció quant a la necessitat de millorar els serveis públics de les Balears».\n«Tot el funcionariat en general ha fet un pas endavant en la pandèmia malgrat uns serveis públics afeblits per aquesta», ha emfatitzat Villatoro, qui ha assegurat que «aquest col·lectiu vol donar un servei públic de qualitat, però és complicat perquè molts professionals marxen davant el cost que suposa la insularitat i això no hauria de ser així».\nPer això, ha tornat a exigir l'equiparació salarial «homogènia» dels empleats públics a tot l'Estat. «No pot ser que la indemnització per residència a les Balears, en el cas dels docents, sigui de 92 euros a Mallorca i 112 en la resta d'illes, mentre a Canàries la retribució ascendeix a 538 euros».\nAmb l'objectiu de traslladar al Govern i al Govern espanyol totes aquestes reivindicacions, els 300 vehicles participants en la manifestació motoritzada, que s'han vestit amb globus de colors i plàtans inflables a manera de metàfora, han fet sonar les seves botzines. El recorregut de la manifestació ha transcorregut per alguns dels principals carrers de Palma, com ara Avingudes.


L’espoli fiscal serà legal, però no és ni just ni legítim | País Valencià, Segle XXI\nPublicat per Redaccio el 25 Maig 2016 en Article del dia · 0 comentaris\nDes de la Plataforma pel Dret a Decidir del País Valencià, PDaD, manifestem el nostre rebuig a la sentència del Tribunal Constitucional, que ha desestimat el recurs que el Consell va presentar contra els Pressupostos Generals de l’Estat de 2016, per considerar que el Fons de Suficiència Global posa en perill la prestació de serveis públics bàsics, ja que la Generalitat Valenciana havia d’ingressar 1.329 milions d’euros a l’Estat. El Tribunal espanyol considera que les previsions sobre finançament autonòmic incloses en els PGE de 2016 són perfectament legals, encara que el model de finançament ja estiga caducat.\nAquesta sentència no és cap sorpresa i acaba amb la via judicial oberta pel Consell. Una via que tenia poques o nul·les possibilitats d’èxit d’obtenir una decisió favorable del TC. Crida poderosament l’atenció la ràpida decisió del TC ja que, en demandes semblants d’altres territoris, el temps de resolució que l’alt tribunal ha necessitat ha suposat entre 5 i 9 anys per tindre sentència. Un tema de vital importància per al poble valencià s’ha resolt en només 45 dies. No podem evitar sentir una sensació de burla i menyspreu de les institucions espanyoles cap a tot allò que sorgeix des del País Valencià. Una sensació que es fa cada vegada més intensa.\nDes de la PDaD entenem que el problema dels valencians i valencianes pel que fa al finançament autonòmic no està en com s’aplica la llei, sinó en la llei nascuda al calor de la LOFCA com a desenvolupament d’un estat autonòmic constitucional, concebut com a mera descentralització administrativa. Per tant, no és un problema que es puga resoldre judicialment, sinó que és un problema de caràcter totalment i estrictament polític.\nCal remarcar que la sentència del TC diu explícitament que “el actual sistema de financiación no persigue garantizar que el nivel de financiación o de gasto per cápita sea idéntico en todas las comunidades y que la existencia de diferencias, dentro de los límites legales, no vulnera la Constitución”.\nDes de la PDaD considerem que el nostre Govern no hauria de posar totes les seues esperances de millora del finançament en una via jurídica que amaga una veritable tercera cambra legislativa espanyola ni fiar-ho tot a un futur canvi de govern que, en teoria, hauria d’acabar amb l’infrafinançament (que no amb l’espoli). No obstant això, des del Dret a Decidir estarem al costat del Consell en totes les reivindicacions que faça per exigir ‘un finançament just. Ara bé, també li demanem al Consell que done un pas més en la línia de posar-se al capdavant en l’exigència de la plena sobirania fiscal i econòmica del País Valencià.\nLa solució creguem que passa més aviat per dotar-nos de capacitat legislativa i financera pròpia i pel reconeixement de la capacitat del nostre poble en les seves veritables capacitats d’autogovern. Que siga el Poble Sobirà qui decideix en cada moment què cal fer i com cal fer-ho amb els nostres impostos i amb la nostra economia.\nFem una crida a totes les organitzacions civils i polítiques del País Valencià perquè es manifesten públicament i enèrgicament en contra d’aquesta sentència política del TC que interfereix amb la nostra capacitat de governar-nos i el compromís del nostre Govern en buscar una societat més justa mitjançant un finançament equilibrat.\nArticle anterior Una carta sobre L'Espill 51 Article següent Que vénen els rojos!


Publicat el 10 agost 2016 per mburdo\nPublicat el 16 juny 2016 per mburdo\nToquem instruments de percussió!\nPublicat el 16 juny 2016 per LAURA TARRASON DUALDE\nA la classe de música hem treballat l’obra “A la cova del rei de la muntanya” del compositor Edvard Grieg.\nCada nen i nena hem interpretat la cançó amb diferents instruments: maraques, cròtals, triangles, claus i fins i tot plats!\nHem hagut de treballar en equip per ser una orquestra fantàstica!\nExperimentem amb mesures de longitud\nPublicat el 2 juny 2016 per mburdo\nDurant dues sessions de matemàtiques hem experimentat les mesures de longitud no convencionals, com és el nostres cos (pams, peus…) i convencionals (el metre, decímetre i centímetre).\nAquestes activitats tan vivencials ens han ajudat a entendre millor com funcionen les unitats de mesura.\nPublicat el 18 març 2016 per mburdo\nEntre tots hem recordat algunes de les coses que vàrem aprendre a la sortida de l’Àquarium de Barcelona. Ho vam anar anotant en un Power- Point\nLa conferència del Joel Gomez\nEn Joel amb l’ajuda d’una presentació de fotos ens ha explicat La festa major d’Olost. Hem sabut quan es celebra, i quins són els actes principals que es fan.\nConferència Joel – Kizoa Editar Videos – Movie Maker\nPublicat dins de General, Les nostres conferències, MEDI\t| Deixa un comentari\nLa conferència de la Bianca\nPublicat el 9 març 2016 per mburdo\nLa Bianca a través d’una cartolina amb fotos ens ha explicat on es troba ubicada l’església d’Olost, la llegenda dels dos campanars i ens ha fet fixar en la inscripció que hi ha sobre la portalada (DOMUS DEI ET PORTA COELI).\nEns hem adonat que aquesta frase està escrita en una llengua antiga denominada llatí. És la mateixa llengua que es fa servir per a escriure els nom científic de les plantes i els animals. Gràcies Bianca per fer-nos adonar d’aquest detall!!!\nConferència Bianca – Kizoa Movie Maker\nEn Joan Ardid ha aconseguit, ja per segona vegada, muntar totes les cares del cub. Felicitats Joan!!!\nLa conferència de l’Odette\nPublicat el 7 març 2016 per mburdo\nL’Odette a través d’una cartolina amb fotos i text i també amb un petit vídeo , ens ha explicat en què consisteix l’activitat ACTIVA’T que es realitza a l’edifici del Casal dels avis.\nHem sabut que es fa tres dies a la setmana de 9 a 1h del matí. Hi van persones grans d’Olost i Santa Creu. S’hi poden fer diferents tallers: manualitats, jardineria, exercicis de llengua i matemàtiques, exercicis per reforçar la memòria, gimnàstica, jocs de taula, ordinadors,…Tot això en un bon ambient de companyonia dinamitzat per en Pere Martí.\nGràcies Odette, ara coneixem millor el funcionament d’aquesta activitat i ens agrada pensar que els nostres avis estan ben atesos !!!\nConferència de l'Odette – Kizoa Movie Maker\nLa sortida a l’Aquàrium\nPublicat el 6 març 2016 per mburdo\nEl dimecres 2 de març els alumnes d’EI i CI vàrem anar a Barcelona a visitar l’Aquàrium.\nCada grup per separat va realitzar una visita guiada per tot l’Aquàrium amb un monitor/a que ens anava explicant les coses més importants de cadascuna de les grans peixeres que anàvem visitant.\nVam aprendre molt sobre les característiques dels peixos que viuen al nostre mar (Mediterrani) i també dels peixos que viuen en els mars tropicals.\nFinalment vam passar pel túnel de la gran peixera dels taurons. Quina impressió poder-los veure de tan a prop!!\nVa ser una visita molt ben aprofitada i molt interessant!!!!\nSortida aquarium – Kizoa Movie Maker