dimarts, 29 de maig del 2012 / núm. 2.068 / any 9 ANDORRA Pàgines 6 i 7 “No estar a la CASS fa que costi més que la gent ens consulti” Avui éS NOtíCiA Pàgina 3 La presidenta del Col·legi de Dietis- mocionar la tasca que porten a ter- L’índex d’absentisme és del tes i Nutricionistes, Alba Reguant, me i donar-se a conèixer i demanar exposa que un dels objectius és pro- la seva inclusió a la Seguretat Social. 0,36% en els alumnes de primera ensenyança Tati Masià ANDORRA Pàgina 8 Cairó creu que rehabilitar per estalviar energia és “una prioritat absoluta” ANDORRA Pàgina 9 El Sitca estudia les mancances laborals als diferents serveis del Comú de la capital CuLtuRA Pàgina 12 Pep Coll: “una imatge pot ser molt impactant, però el que pots fer amb mil paraules...” CuLtuRA Pàgina 13 El Govern reparteix 100.000 euros entre 47 projectes de l’àmbit cultural ESPORtS Pàgina 14 ANDORRA Pàgina 10 Pousa i Adri es poden estrenar amb la selecció absoluta de el Comú de Canillo aprova una pòlissa de crèdit d’1,5 milions d’euros per evitar Previsió per evitar futbol contra Azerbaidjan problemes de tresoreria a finals d’any. problemes de tresoreria AJUTS A L’HABITATGE DE LLOGUERwww.bondia.ad / tel. 808 888 / fax 828 888 Govern d’Andorra Subvenció al lloguer convocatòria oberta fins l’1 de juny del 2012 El Ministeri de Finances i Funció Pública t’ofereix la possibilitat d’obtenir: INFORMA’T: - Subvenció al lloguer Tel. 875 700 - Crèdit per a l’emancipació (tot l’any) www.habitatgegovern.ad - Crèdit per a la fiança (tot l’any) 2.\n2 d’interès Dimarts, 29 De maig Del 2012 Traduccions i correccions Traductors jurats inscrits al Registre Tot tipus de EL TEMPS meteo@bondia.ad documents Més calor que ahir Trons de tarda 06.20 h 21.22 h Els últims dies el temps ha estat ben variable, i 7/17 ben normal per al Pirineu i per aquestes dates, 9/20 9/19 per altra banda. Matins de més sol i tardes de ruixats que, sobretot dissabte, van regar el país. 10/21 9/21 3/13 Doncs aquesta tònica de temps més aviat traï- Lluna creixent 11/23 dor continuarà avui i els pròxims dies, amb una 12/23 mica més de calor a la tarda. No durarà gaire, perquè tot just quan s’enfila més el mercuri és 11/24 quan descarrega, però farà calor. Avui les màxi- 8/24 mes tocaran els 25 graus a les parròquies baixes 8/25 i l’Urgellet. A les àrees elevades es registraran menys de 17 graus. Tot plegat amb tronades de dimecres tarda, que al sud del Principat seran més evi- dijous caTalà, dents i generals. Aïllades cap al nord, amb cla- rianes, i sempre després de migdia. Un cop plo- casTellà, gui, ràpida refrescada. Que tinguin un BONDIA. francès, anglès, iTalià, porTuguès (entre altres) Av. Meritxell, 9, 4t-6a (Galeries Meritxell) Tel. 814 840a/e context-traduccions@hotmail.com 3.\nDimarts, 29 De maig Del 2012 3 educacióL’índex d’absentisme és del 0,36% enels alumnes de primera ensenyançaLa meitat dels expedients són per famílies que han marxat o per possibles segrestos parentals tati masià m. s. c. anDorra la Vella Principat però no havia avisat el centre educatiu. Per altra banda, adolescentsEl ministeri d’Educació consi- també es van obrir tres expe-dera que l’índex d’absentisme dients a demanda de l’escola i que falten aregistrat a primera ensenyançaés “poc significatiu”. Fins al mes de la direcció del departament d’Escola Andorrana. Finalment classe perquèd’abril se’n van notificar disset es va verificar que corresponien, estan xatejantcasos. Tenint en compte que la però, a possibles segrestos detotalitat d’alumnes inscrits en menors entre progenitors sepa- La presidenta del Col·legiaquest nivell educatiu puja a rats o en procés de separació. de Psicòlegs, Teresa Cobo,4.132, aquest fenomen afecta Per tant, des del ministeri remarca que, tot i que el ni-aproximadament el 0,36% de la d’Educació es posa en relleu vell d’absentisme és baix,població escolar de primària. que, tenint en compte que vuit els professionals han detec- Segons les dades facilitades dels disset casos tractats durant tat últimament casos d’ado-per Educació, aquest curs s’ha aquest curs escolar no són re- lescents que no assisteixenregistrat un increment significa- alment supòsits d’absentisme, a classe, amb la justificaciótiu dels casos d’absentisme. Així, es pot considerar que no hi ha dels pares, que no veuensi el 2010-2011 se’n van notificar hagut un increment notable “del tot clars”. Es tracta8, fins a l’abril del curs actual la d’aquest fenomen a primera uns infants a classe. d’un fenomen que no ésxifra va créixer fins als 17, un fet ensenyança. Això entenent que gaire generalitzat i que noque representa un increment del el decret de prevenció i tracta- algunes de les persones que han situacions específiques. La ma- està documentat però que88%. Tot i així, aquestes xifres ment de l’absentisme escolar té estat tractades per les autoritats joria són fills malalts que no re- és un signe, va dir Cobo.s’han d’analitzar amb cautela, ja com a objectiu que els alumnes competents en aquesta matèria uneixen els requisits per obtenir Sembla que aquests estu-que no tots els expedients oberts retornin a classe de forma assí- han estat famílies que reben un atenció pedagògica domiciliària. diants es quedarien a casacorresponen realment a casos dua. Així mateix, Educació asse- seguiment social del ministeri Quant a la segona ensenyan- xatejant o connectats a lesd’absentisme. nyala que durant els últims dos de Salut i Benestar per proble- ça, en el curs 2010-2011 es van xarxes socials. Cobo tam- En aquest sentit, dels expedi- cursos escolars s’ha mantingut mes econòmics o per sospites de notificar 66 casos i en l’actual, bé va indicar que no coneixents registrats a primera ense- “una certa estabilitat” en els ca- situacions de risc per a la pro- des del mes de setembre fins al casos de joves que haginnyança (detectats aquest curs es- sos registrats. tecció de l’infant. Aquests casos març, se n’han registrat 29. En hagut de deixar els estudiscolar o en cursos anteriors però s’han donat amb famílies que total, els expedients oberts du- per necessitat. Per contra,que encara estan en seguiment), perfil de les famílies tenen fills escolaritzats a primà- rant el curs passat van ascendir sí que aposten més per for-cinc es van obrir per comprovar El perfil de les famílies en què ria o, fins i tot en alguns casos, a a 74 (entre primària i secun- macions que es poden ferque l’absència de l’infant estava s’ha registrat situacions d’ab- infantil. dària). En el 2011-2012, fins al al país, perquè estudiar foramotivada pel fet que la famí- sentisme dels fills és força vari- Per altra banda, també s’han març, s’han notificat 44 casos és una despesa important.lia havia deixat la residència al at. Durant aquest curs escolar, tractat famílies amb infants en d’absentisme escolar. 4.\n4 opinió Dimarts, 29 De maig Del 2012 edIToRIaL TRIbuNaL’oportunitat de l’estalvi energètic Manifest d’ERC pel DiaLa Confederació Empresarial insisteix en lanecessitat de potenciar l’eficiència energètica tinguin una resposta més àgil. Però també és cert, d’altra banda, que en matèria de conscien- internacional de la salutja que el país està molt per darrere, en aques-ta matèria, d’altres països europeus. D’aques- ciació encara queda un gran camí per fer, ja que sovint aquesta qüestió es valora com quelcom de les donesta manera, al llarg d’aquests anys sembla que secundari, per darrere d’altres problemes. Però eRC PIRINeu I aRaNla lentitud del Govern a l’hora de tramitar les el cert és que, a banda de la importància que potdemandes i la manca de conscienciació dels ciu- tenir en la preservació del medi ambient, aquest Una vegada més, ERC se suma a la celebració del Dia inter-tadans han estat dos dels entrebancs més im- estalvi energètic pot ser una oportunitat eco- nacional de la salut de les dones. Es va fixar el 28 de maigportants perquè l’eficiència energètica sigui una nòmica per a algunes empreses del sector de la com a Dia internacional de la salut de les dones per la neces-realitat. Per tant, sembla que d’una banda cal construcció, que poden veure, en aquest camp, sitat de trobar una data que posés al mig del debat polític totque s’agilitin les tramitacions de les ajudes de- un àmbit d’actuació que fins ara no estava gai- allò relacionat amb la qualitat de vida de les dones, els seus drets sexuals i reproductius, els serveis i l’assistència mèdicamanades i que les persones que s’adrecen a l’ad- re explotat. A més, aquest estalvi ha a les dones, en despertés la consciència social i, a la vega-ministració per sol·licitar diners per dur a ter- de fer que el país depengui menys de da, promogués canvis que garantissin la salut de les donesme una reforma per potenciar l’estalvi energètic l’energia que s’ha d’importar. al món. Al llarg dels anys, s’ha agafat consciència que les dones SISè GRau i els homes som iguals en drets. Malgrat aquesta afirmació, ens trobem amb una realitat que no és així. Hi ha diferència ¿En què es diferencien Facebook de gènere en gairebé tots els àmbits: el familiar, l’educatiu, el del consum i el del mercat laboral, entre d’altres. i Twitter? L’Organització Mundial de la Salut (OMS), en la seva constitució de 1946, ja va definir la salut com l’estat de com- FeRNaNdo bLaNCo plet benestar físic, mental i social, i no sols com l’absència d’afeccions o malalties. La salut implica que totes les neces-No hi ha només una resposta per a aquesta ble (tot i que en canvi permanent), Twitter pot sitats fonamentals de les persones estiguin cobertes: les afec-pregunta tan habitual. A més dels evidents resultar una mica frustrant les primeres vegades. tives, les sanitàries, les nutricionals, les socials, les culturals140 caràcters de Twitter, les diferències en el Després acaba sent fins i tot més fàcil, ja que les i, hi podríem afegir també, les econòmiques. Però aquestadisseny i la quantitat d’usuaris de Facebook, actualitzacions no són tan dinàmiques com a Fa- definició és utòpica, perquè s’estima que només entre el 10 iles dues xarxes socials presenten moltes altres cebook. el 25% de la població mundial es troba completament sana.diferències. L’entreteniment és una pota important de Cal la perspectiva de gènere dins de l’àmbit de la salut, Tant Twitter com Facebook són xarxes soci- l’empresa de Zuckerberg, en què hi ha una enor- atès que el factor homogeneïtzador ignora les diferències bi-als, plataformes definides per la interactivitat. me varietat d’aplicacions, tant lúdiques com pro- ològiques i de gènere quan les necessitats i atencions, pel quePel que fa al seu univers, la més popular és sens fessionals. Twitter no té aquests avantatges, però fa a la salut integral, són diferents.dubte Facebook, amb els seus gairebé 1.000 mi- depenent de la quantitat de followings (els usua-lions d’usuaris. Per la seva banda, Twitter en té ris que segueixo), la pàgina tindrà dinamisme. En l’àmbit sanitari, ens trobem que dones i homes tenim100 milions, nombre tampoc gens menyspreable. Els temes més comentats s’agrupen en etiquetes diferències genètiques, hormonals, metabòliques i del siste- (#), que si són populars a escala mundial o local ma reproductiu. Tanmateix, les dones tenen més esperança Una de les característiques de Twitter és l’in- seran trending topic (TT) –tema del moment–, vo- de vida, cosa que no significa més qualitat de vida, i en con-tercanvi continu d’informació en diferents for- cable que ja ha saltat als mitjans massius, fins i seqüència són més propenses a patir més trastorns tant pelmats: enllaços de vídeo, fotos i gràfica. Aquesta tot als noticiaris. que fa a la salut física com a la mental.alternativa també és perfectament viable a Face-book, però els seus usuaris tendeixen a fer co- Es recomana sempre interactuar amb totes Totes les retallades en sanitat, així com la taxa d’un euromentaris més relacionats amb la vida personal. dues plataformes i fins i tot incloure’n en les nos- per recepta i l’increment del copagament de la prestació far-Aquesta conducta es basa en el fet que aquesta tres llistes altres com LinkedIn, on podem carre- macèutica, tindran més afectació en la salut de les dones, atèsxarxa va néixer amb l’objectiu de compartir in- gar informació laboral; Flickr o Picasa, per carre- que són les usuàries principals, fan més despesa en medi-formació entre gent que es coneix a la vida real; gar fotos, i Wordpress, si és que volem escriure caments i tenen menys poder adquisitiu que els homes. Laen canvi, a Twitter la idea és globalitzar el timeli- un bloc, sempre sent responsables amb la infor- conseqüència és la dificultat d’accés a una sanitat pública ine, la pàgina personal on veiem les actualitzaci- mació que publiquem i conscients que aquestes de qualitat que, tot i que afecta una gran part de la societat,ons dels contactes que seguim. dades queden en el núvol. sempre tindrà més incidència en les dones. Se sol dir que el públic de Facebook pertany Com veureu, encara que moltes vegades es Però l’objectiu d’aconseguir la salut no només correspon aa una àmplia franja: és de totes les edats, pro- pregunti ¿Facebook o Twitter? les diferències la medicina, sinó també als governs, a la societat en generalfessions, gustos i colors, un veritable èxit per entre les dues plataformes són sorprenents, i i a les persones individualment. La salut sempre començaals desenvolupadors d’aplicacions. Per la seva aquestes són només les més importants. No hi quan les persones satisfan les seves necessitats d’alimentació,banda, la majoria dels tuitaires eren fins fa poc ha res millor que provar amb ambdues... de sanitat, d’habitatge, de treball i, en definitiva, quan es co-persones relacionades amb professions vin- mencen a resoldre els seus problemes econòmics. En un altreculades a la comunicació i la tecnologia, tot i Fins dimarts que ve, ens veiem a la xarxa. estadi, tots som responsables de la salut del nostre planeta.que avui en dia el seu públic és absolutamentheterogeni. Cartes al director Una altra de les diferències que un observa Envia les teves cartes al director o les teves opinions a l’adreça electrònica director@bondia.ada primera vista és el format de les plataformes. Recorda que ens has de facilitar les teves dades, així com la parròquia de residència.Mentre que Facebook presenta un visual amiga-El diari no es responsabilitza de les opinions expressades pels col.laboradors de la secció de Tribuna. L’opinió del BonDia es reflecteix en el seu editorial.Perquè les vostres cartes al director o les vostres opinions puguin ser publicades, cal que ens faciliteu les vostres dades: nom i cognoms, passaport, telèfon i parròquia de residència. Dipòsit Legal AND. 114-2004directori La Veu deL PobLe S. a. PReSIdeNT Carles Naudi d’Areny-Plandolit SeCReTaRI Ferran Naudi d’Areny-Plandolit GeReNT Thomas Kampfraat boNdIa dIReCToR Marc Segalés CaP de RedaCCIÓ Marta Fernández RedaCCIÓ Joan Josep Blasco, Mireia Suero, Esther Jover, Julià Rodríguez CoRReCCIÓ M. Àngels Sala MaQueTaCIÓ Lídia Jo, Cecilia Cogliati FoToGRaFIa Tatiana Masià, Iñaki Rubio, CoMeRCIaL I adMINISTRaCIÓ Ricard Vallès, Isabel Diaz, Joan Nogueira, Meritxell Villanueva, Virginia Yáñez dISTRIbuCIÓ Premsa distribució TRaNSPoRT Trans Integral Seu SL. Carrer Maria Pla, 28, 1a planta. Andorra la Vella .Telèfon: 808 888 Fax: 828 888 Adreça electrònica: bondia@bondia.ad Web:www.bondia.ad 5.\nDimarts, 29 De maig Del 2012 publicitat 5 6.\n6 Dimarts, 29 De maig Del 2012 alba reguant, presidenta del col·legi de dietistes i nutricionistes “El fet que no estiguem a la CASS faque costi més que la gent ens consulti”La nova presidenta del Col·legi de Dietistes i Nutricionistes, Alba Reguant, posa més de lluitar per poder estar convencionants a la CASS. D’aquesta manera,en relleu que un dels eixos de la nova junta serà continuar promocionant-se la intenció és fer diferents activitats per donar a conèixer la seva tasca. Unacom a professionals de la salut perquè es tingui en compte el seu paper, a es porta a terme aquesta setmana: 50% de descompte en consultes infantils. tati masià m. f. anDorra la Vella ¿Sou optimistes i penseu que us hi poden incloure?¿Quins són els objectius que us Som optimistes i esperem quemarqueu des del col·legi? se’ns consideri professionals Com a associació, cal desta- sanitaris. ¿Estar convencionatscar que som molt joves, tant els per la CASS? Sabem que és unmembres com el col·legi en si, ja moment difícil, però també calque es va fundar el 2007 i som tenir en compte que la prevenciópocs. El que volem, essencial- és molt important i des de Salutment, és que la figura del die- ho han posat en relleu. En aques-tista es continuï promocionant i ta prevenció, el nostre paper ésque la gent tingui clar per a què molt important. No perdem l’es-serveix un dietista i també que la perança.resta de professionals de la salutens considerin. Des que ens vam ¿Ja heu tingut l’oportunitatconstituir com a col·legi hem es- d’exposar les vostres reclamaci-tat molt actius, hem fet moltes ons a la ministra de Salut?activitats per intentar promoci- Jo fa molt poc que esticonar-nos, per donar a conèixer al càrrec i personalment encaral’entitat… no he tingut cap contacte amb ella, però l’antiga junta sí que hi¿Creu que la gent té clara quina va mantenir converses i el queés la vostra funció? s’ha de destacar és que amb el El Dia de l’esport per a tot- ministeri col·laborem, per exem-hom vam fer una petita enques- ple, en el Dia de l’esport per ata i una de les preguntes era si tothom, i vam col·laborar, hemla persona havia anat mai al di- participat, en les guies, és a dir,etista i per quin motiu. La van que per a ells hi som i ara falta elcontestar molts nens, de 12 o 13 següent pas...anys. Moltes vegades és té unaimatge del dietista errònia. Cal Canviant de tema, al llargdestacar que és l’expert que ha d’aquesta setmana feu des-de promocionar hàbits d’alimen- haurien de derivar? és molt jove i crec que cal que comptes del 50% en les consul-tació saludables, el professional “Ens hem d’acostumar Som uns professionals sanita- la gent s’acostumi que hi ha un tes per a menors...de la salut que vetlla per la bona que hi ha un ris que estem fora de la CASS, i professional que tracta tot l’àm- El Dia nacional de la nutri-alimentació o que pot ajudar una això és un problema perquè una bit de la nutrició. ció a Espanya existeix des de fapersona a menjar de tot, pot as- professional que tracta persona que no té mitjans trac- temps i el lema d’aquest any enssessorar les escoles... El nostre l’àmbit de la nutrició” tarà d’estalviar-se aquesta visita. Precisament, ¿estar convencio- va agradar molt, Ensenyar a men-àmbit de treball és molt ampli. Ens arriba gent que té un proble- nats amb la CASS serà un dels jar és ensenyar a créixer, i també ma i també d’altres que realment vostres eixos de treball? el fet que se centra en la base, ja¿Potser la imatge que es té és “No costa tant menjar veuen la importància del nostre Sí. Una de les qüestions per que l’alimentació és una educa-que es va al dietista perquè et bé i fer una dieta assessorament, però el fet que no les quals es va tirar endavant el ció. S’ha d’educar, s’ha d’ense-vols aprimar o perquè tens un estiguem a la CASS fa que costi col·legi va ser per estar tots els nyar, i en aquest sentit nosaltresproblema alimentari? equilibrada. No cal estar més que la gent ens consulti. professionals junts, per tenir insistirem en què és un dietista, Per exemple, podem ajudar la dues hores a la cuina” Vam enviar una carta a tots més força i per fer-nos conèixer, en què podem ajudar, i és im-gent a menjar sa i no fer sempre els metges amb un fulletó expli- per dir: som professionals de la portant que l’hàbit de menjar béels mateixos plats... I el que vo- catiu en què exposàvem quina salut i tenim la capacitat d’abor- s’adquireixi.lem promocionar és precisament “El paper dels dietistes era la funció del dietista, ja que dar tota la qüestió de l’alimenta-la nostra tasca. en la prevenció podem ajudar en molts aspec- ció. Entenem que som en un mo- El que passa és que sovint els tes. És una educació en general, ment difícil, però també creiem pares potser no tenen la paci-¿Creieu que no sempre la res- [de malalties] és molt hem d’educar a tothom perquè que estar a la CASS i fer preven- ència d’insistir si als nens nota de professionals sanitaris important” conegui la nostra figura. La car- ció relacionada amb l’alimenta- els agrada una cosa, fruit de laus deriven les persones que us rera de dietètica i nutrició també ció també és molt important. pressa amb què vivim... 7.\nDimarts, 29 De maig Del 2012 andorra 7 tati masià És interessant saber que l’ali- per funcionar en el nostre dia a ens trobem amb problemes enmentació és la base. És com la dia. No costa tant menjar bé i fer determinades edats en les qualsbenzina del cotxe, si no hi po- una dieta equilibrada. El que cal s’ha treballat a través de l’Estra-sem la bona no funcionarà cor- tenir clar és que no cal estar dues tègia nacional del ministeri derectament. Amb l’alimentació hores a la cuina per menjar bé. Salut, doncs caldrà veure què esés igual, hem de vetllar per la Hi ha coses molt fàcils de fer. pot fer per millorar-la...qualitat i la quantitat i si els hiacostumem des de petits és més ¿Quins perills poden compor- ¿Quin és el perfil de les perso-fàcil que tinguin uns hàbits d’ali- tar aquestes dietes? nes que vénen a les vostres con-mentació adequats. És molt im- És cert que hi ha moltes que sultes?portant. funcionen, són dietes restrictives Tenim una mica de tot: gent i perds els quilos, el que passa és que vol perdre uns quilos, dones¿I arran d’aquestes presses cada que si ho fas pel teu compte el embarassades, infants amb pro-vegada mengem pitjor? més fàcil és que els tornis a re- blemes d’alimentació i, després, És veritat que que el ritme que cuperar. Cal tenir en compte que persones amb alguna patologiaportem no ens fa menjar millor. I hi ha patologies que es poden específica.el cert és que de vegades, a tra- accelerar per una dieta inade-vés dels mitjans de comunicació, quada, o pot ser que tinguis una Pel que fa a les intolerànciesamb les promocions de les ope- patologia, com hipertiroïdisme, i alimentàries, cada vegada se’nracions biquini, per exemple, la dietes d’aquest tipus poden tenir detecten més. ¿És per algunagent pensa que fa dos mesos de un efecte negatiu. Cal anar amb raó en concret?dieta i ja està... Això és incorrec- compte. Cal destacar que ara cada ve-te. Una bona alimentació s’ha de gada es fan més anàlisis i quefer durant tot l’any i aquesta so- I a l’altra cara de la moneda te- són més específiques. Quan etcietat de ho vull per ja no pot ser nim una societat en què cada detecten una patologia, es tractaperquè sovint aquesta no és la vegada hi ha més persones de fer una reeducació alimen-millor manera, s’ha de consultar obeses... tària perquè pots fer una vidaun professional i s’ha de fer bé. En aquest cas el primer és la normal i el dietista pot ajudar prevenció, perquè sí que és ve- molt aquestes persones. No se¿Com veieu aquestes dietes mi- ritat que si som obesos podem sap ben bé tampoc si es podenracle? millorar la nostra situació, però Tot hi influeix, el fet que men- Sí, perquè és molt important prevenir o no, però és el que co- Si tens un problema aniràs és molt important la prevenció. gem pitjor, el sedentarisme... veure de quin punt partim. So- mentava abans, amb uns certsal professional adequat, doncs Hem de tenir en compte que cal hem de fer més activitat física bretot és interessant veure com hàbits alimentaris es pot portaramb l’alimentació és igual. Has trobar un equilibri entre el que i trobar l’equilibri amb la dieta, estem en la franja d’edat infantil, una vida normal, només cal se-d’anar al professional que toca gastem i el que mengem... fer una dieta equilibrada. ja que serà la que després serà guir unes determinades pautes. Iperquè et doni les eines neces- adulta i la que pot tenir proble- el que cal destacar, per exemple,sàries, perquè cada persona és ¿Podem lligar l’obesitat al A Andorra hi ha xifres però no mes. Quan tinguem les dades és que els nens, quan se’ls expli-diferent i el que cal tenir present fet que cada vegada mengem són gaire actuals. ¿Cal incidir podrem veure si estem bé o ma- quen, després les tenen claríssi-és que l’alimentació és la base pitjor? en l’obtenció de dades? lament i per quines raons. I si mes, totes aquestes pautes. 8.\n8 andorra Dimarts, 29 De maig Del 2012 economiaCairó creu que rehabilitar per estalviarenergia és una “prioritat absoluta”El president de la comissió de rehabilitació de la CEA aposta per fer pedagogia sobre la qüestió tati masiÀ JULIÀ RODRÍGUEZ anDorra la Vella sar la rehabilitació. El president gastarem molt menys en ener- d’aquesta comissió, Josep Cairó, gia, i a més els immobles es re-La rehabilitació d’edificis, sobre- considera que l’estalvi energètic valoritzaran”.tot perquè siguin més eficients ha de ser una “prioritat absolu- El president de la comissióenergèticament, no s’acaba de ta” per al país, tenint en compte destaca que a més dels edificisposar en marxa en aquest país. que en aquests moments bona d’habitatges es rehabilitin tam-L’habitual lentitud de l’admi- part de l’energia s’ha d’impor- bé, per exemple, els hotels, anistració a l’hora de tramitar les tar dels països veïns. “És tan través de línies de finançamentajudes i la falta de conscienciació important la casa on vius com el amb entitats bancàries, ja quedels propietaris sobre la necessi- cotxe que portes”, afirma Cairó. “si no donem una mica més detat de millorar els immobles han En aquest sentit, destaca el qualitat a Andorra cada vegadaestat els dos principals obstacles valor que té que es faci una re- vindran menys turistes”.fins ara. La realitat, així doncs, habilitació als edificis que ho Josep cairó és el president de la comissió per a la rehabilitació de la cea. Cairó recorda que algunsés que com passa en molts altres necessiten “perquè amb poca projectes de rehabilitació queàmbits els països de l’entorn eu- inversió tens un retorn immedi- nya, hi hagués una inspecció els edificis pel que fa a la façana han sol·licitat ajudes al Governropeu ens porten un considera- at”. “El mateix que aconseguei- tècnica que obligués els propi- o a la pintura, sinó també quant han estat “gairebé un any” alsble avantatge perquè ja fa anys xes estalviar paga pràcticament etaris a fer una revisió i detec- a la calefacció, la instal·lació calaixos de l’administració,que es van marcar com a objec- la inversió que facis, segons està tar les possibles mancances de elèctrica, l’aïllament, etcètera”, quan “l’ideal seria que en trestiu l’estalvi energètic. demostrat. S’ha de recordar que l’edifici, una vegada transcorre- manifesta Cairó. setmanes o un mes estiguessin La Confederació Empresarial només canviant la il·luminació gut un període, per exemple, de Tot i la falta d’aquesta regula- aprovats”. “No crearà activitatAndorrana (CEA) ha estat insis- d’una botiga es pot reduir un vint anys des de la construcció. ció que hi ha avui dia, el presi- econòmica per evitar que tan-tint durant dos anys en aquesta 30% o 40% la factura en electri- A hores d’ara, però, a An- dent de la comissió de rehabili- quin tantes empreses com estanmatèria i recentment ha creat citat”, recorda Cairó. dorra no hi ha una normativa tació de la CEA opina que es pot tancant, però almenys s’obreuna comissió per a la rehabilita- L’ideal seria que a Andorra, d’aquest tipus, tot i que sembla- impulsar igualment la rehabili- una nova via per millorar lació, eficiència energètica i reno- com passa molt a prop nostre, ria que el Govern la té en estudi. tació “si mentalitzem entre tots imatge del país”, afegeix el pre-vables, amb la finalitat d’impul- sense anar més lluny a Catalu- “No es tracta només de revisar la societat i fem pedagogia que sident de la comissió. conSeLL GeneraLEl PS demana per l’adjudicació tati masiÀ lització d’un estudi actuarial per l’import total de 92.000 euros. “El grup parlamentari soci-directa de la CASS a Patrigest aldemòcrata considera que una adjudicació directa i urgent per una suma tan significativa hau- ria d’estar molt ben fonamenta- REDaccIó anDorra la Vella La consellera general Mario- zació de l’estudi actuarial. Així da. Altrament es podria confir- na González ha demanat a l’exe- mateix, el PS s’interessa també mar que el president del consellEl Partit Socialdemòcrata (PS) cutiu còpia del contracte entre per una certificació de l’acord d’administració de la CASS se-ha fet una demanda d’informa- la CASS i Patrigest, així com de del consell d’administració de la mariona González. gueix actuant en una línia queció al Govern en relació amb l’informe comparatiu d’empre- CASS per a dur a terme l’esmen- no coincideix amb la que cor-l’adjudicació directa i urgent per ses (si existeix) elaborat per la tat estudi. el Butlletí Oficial del Principat del respondria que emprés un con-part de la Caixa Andorrana de parapública que demostri que La parlamentària socialde- 4 d’abril, l’adjudicació directa i sell d’administració situat perSeguretat Social (CASS) a l’em- aquesta empresa és la que mi- mòcrata recorda en el seu escrit urgent feta per la CASS a la soci- damunt i al marge de l’orienta-presa Patrigest d’un estudi actu- llor s’adapta econòmicament i que fa la demanda després d’ha- etat mercantil Patrigest Informa- ció política liberal del Govern”,arial per valor de 92.000 euros. professionalment per a la realit- ver conegut, per la publicació en ció Financera SLU per a la rea- afirma el PS en un comunicat. fundació crèdit andorrà infància Parc centraLXerrada sobre la cultura Andorra la Vella fa un L’aparcament tanca uns diesde l’Extrem Orient taller de capgrossos REDaccIó anDorra la Vella REDaccIó REDaccIó anDorra la Vella tuat a Escaldes-Engordany. La anDorra la Vella del Taller de plàstica. El taller L’aparcament del parc Cen- xerrada és una de les novetats constarà de cinc sessions, els tral d’Andorra la Vella tancaLa cultura tradicional de l’Extrem que la fundació ha incorporat al El Comú d’Andorra la Vella dies 11, 13, 18, 20 i 25 de juny, aquest dimecres, 30 de maig,Orient: filosofia i pràctiques és el programa d’aquest any d’activi- ha informat de l’organització en horari de les 17.30 a les fins al dilluns 4 de juny ambtítol de la xerrada que organitza tats per a la gent gran. Aprofun- d’un taller monogràfic de con- 19.30. Hi ha deu places dispo- motiu de la celebració de lala Fundació Crèdit Andorrà per dirà en els trets diferencials de fecció de capgrossos, destinat a nibles, per a infants i joves de 27a Fira de l’automòbil, quea majors de 60 anys. La sessió la filosofia oriental com els tres infants i joves de la parròquia, 8 a 14 anys, que s’hi podran tindrà lloc els dies 2 i 3 deserà avui, de les quatre a les sis pilars fonamentals que regeixen que tindrà lloc de l’11 al 25 inscriure a l’àrea de Cultura, al juny. L’espai reobrirà els dosde la tarda, a L’Espai, el centre la vida humana: qui som, d’on de juny a l’Escola d’Art i que centre cultural La Llacuna, fins accessos el dilluns 4 de junysocial d’activitats i formació si- venim i a on ens dirigim. anirà a càrrec dels professors al 8 de juny. a partir de les onze del matí. 9.\nDimarts, 29 De maig Del 2012 andorra 9 SINDICATS TREBALLEl Sitca estudia les mancances L’USdA reclama un plalaborals als diferents serveis de formació per a les persones sense feinaEls estudis afectaran els departaments de parcs i jardins, i pàrquings tati masià Julià rodríguez tati masià anDorra la Vella Julià rodríguez anDorra la Vella feina. De la mateixa manera s’ac- tuarà pel que fa al departament La Unió Sindical d’AndorraEl Sindicat de Treballadors del de pàrquings, que té uns 25 tre- (USdA) considera que una deComú d’Andorra la Vella (Sitca) balladors, per disposar d’“indi- les vies per reduir l’importantcontinuarà treballant en els prò- cadors vàlids i fiables” que ser- nombre d’aturats que hi ha alxims mesos per fer propostes veixin després per fer propostes país és la formació. Per això,de millora de les condicions de millora concretes “anant al el sindicat no entén que, ha-laborals que hi ha als diferents fons dels problemes”. vent-se sobrepassat ja la xifradepartaments de la corporació. El treball engegat pel sin- de 1.000 persones que estan aL’enquesta de clima laboral ela- dicat arran de l’estudi sobre el la recerca d’una ocupació, noborada l’octubre de l’any passat clima laboral ja està donant els hi hagi un pla que permeti re-a instàncies del sindicat va per- seus fruits. Així, per exemple, ja ciclar-les. El sindicat entén quemetre copsar els problemes que s’ha posat en marxa l’anomenat moltes de les necessitats de lestenen els empleats comunals en comitè intern del servei de Cir- demandes de personal de les Maria José Espinosa.les diferents àrees. culació per rebre propostes de empreses es podrien cobrir Així, un cop ja es té una radi- Cristian Asensio. millora i queixes. Aquest va ser perfectament amb les persones L’USdA tampoc creu que elografia completa del conjunt del un dels serveis en què es van de- inscrites al Servei d’Ocupació. pla d’ocupació a l’administra-Comú, és previst que ara es por- així com una planificació més tectar més mancances en relació En aquest sentit, l’USdA va ció que s’ha engegat sigui lati a terme un estudi per conèixer acurada. amb el conjunt de l’administra- enviar a mitjans de mes una millor estratègia per afrontarmés en profunditat quines són “Es tracta de fer una enquesta ció comunal, per exemple a l’ho- carta al ministre de Justícia el problema de l’atur. “És pales mancances relatives al servei al màxim d’objectiva per trobar ra de conciliar la vida laboral i i Interior, Marc Vila, en què per avui i gana per demà”, ex-de parcs, jardins i forestals, que els problemes que hi pugui ha- familiar. es mostra disconforme amb plica la primera secretària deldisposa d’una vintena de treba- ver i buscar posteriorment solu- El Comú d’Andorra la Vella la nova quota de 337 llocs de sindicat, Maria José Espinosa.lladors. En aquest servei s’ha- cions amb els responsables del disposa actualment d’una plan- treball aprovada. L’entitat de- “En sis mesos es poden formarvien trobat a faltar, a través de Comú”, va explicar el president tilla aproximada de 500 treba- mana si no es poden trobar al moltes de les persones que ne-l’enquesta de clima laboral, més del Sitca, Cristian Asensio, que lladors, dels quals uns 240 estan servei “cuiners, cambrers, de- cessiten les empreses en feinescomunicació entre els comanda- va indicar que es contactarà amb afiliats al Sitca, segons les xifres pendents de comerç, pastors, com a ajudants de cuina o cam-ments i els treballadors de base, un sociòleg per realitzar aquesta facilitades per Asensio. eugassers o vaquers”. brers”, insisteix Espinosa. 10.\n10 andorra Dimarts, 29 De maig Del 2012 resolució sobre el pla de les pedres canillo Mas diu que la reclamació del tati masià Comú era “sobredimensionada” El cònsol exposa que no han pres una decisió sobre la sentència agències encamp agències El cònsol major d’Encamp, Jordi Mas, va valorar ahir la sentèn- cia desfavorable que ha emès la Batllia en relació amb la recla- mació de cinc milions d’euros un moment de la sessió celebrada ahir. que el Comú d’Encamp va fer a Ensisa, Saetde i Nevasa per l’explotació de dos telecadires al pla de les Pedres. Mas va dir Contractada una pòlissa que encara no han estudiat la sentència per decidir si la recor- reran, però considera que la de- de crèdit d’1,5 milions manda que va fer el Comú du- agències rant l’anterior mandat era al seu canillo De la seva banda, el còn- entendre “sobredimensionada”, i que per tant entén que “la sen- una cinquantena de persones El Comú de Canillo va aprovar sol major, Josep Mandicó, va afegir que els romanents que tència va en aquesta línia”. a la festa a sant romà de Vila ahir la contractació d’una pò- s’han de pagar són principal- Mas va fer aquestes decla- lissa de crèdit d’1,5 milions per ment de les obres de l’apar- racions durant l’aplec de Sant L’església de Sant Romà va acollir ahir la celebració de la festivi- evitar problemes de tresoreria cament però també d’altres, Romà de Vila, i va posar en re- tat de Vila, coincidint amb el dilluns de Pentecosta. Una cinquan- els mesos de setembre i no- com la captació d’aigua de la lleu que tenen la intenció d’as- tena de persones van assistir a la missa oficiada pel copríncep vembre. El conseller de Finan- vall d’Incles. El cònsol també seure’s a analitzar la sentèn- d’Andorra i arquebisbe d’Urgell, Joan-Enric Vives. Vives va des- ces, Marc Casal, va indicar que va voler enviar un missatge cia per decidir quina actuació tacar la importància dels aplecs com a lloc de trobada per crear s’ha detectat que hi haurà unes de tranquil·litat assegurant han de fer. El cònsol major va “solidaritat, coneixença, veïnatge i poble”. Per la seva part, el puntes de tresoreria impor- que ningú s’ha de preocupar indicar que “és una altra sen- cònsol major de la parròquia, Jordi Mas, va valorar positivament tants, sobretot perquè s’han ni pels salaris ni pel funciona- tència que perd el Comú d’En- l’afluència de gent, malgrat que la festa queia en pont. de fer front als pagaments de ment de la corporació. camp, i per tant l’hem d’analit- les obres del Prat del Riu. En D’altra banda, Mandicó es zar amb les característiques que aquest sentit, va afirmar que va felicitar per la sentència corresponen”. També va recordar que el que una vegada hi fos les dues l’obra “es va adjudicar sense favorable del Tribunal de Bat- El cònsol va afegir que la conveni de Meritxell del 1998, parts s’haurien de tornar a as- una previsió clara de com es lles que anul·la la reclamació seva opinió personal és que la que precisament ell va firmar seure per negociar la presència faria front als pagaments”, i econòmica que feia Encamp demanda feta per la corporació perquè en aquell moment tam- dels ginys en aquella zona. En és per aquest motiu que s’han pels telecadires del pla de les comunal era “sobredimensio- bé era el cònsol d’Encamp, esta- aquest sentit, la sentència de vist obligats a contractar la pò- Pedres. Mandicó va dir que nada”, i donava a entendre així blia la utilització dels terrenys Concòrdia és de l’any 2000, però lissa, que tindrà un interès de la seva intenció és parlar amb que la resolució del Tribunal de fins que no hi hagués una de- el conveni de Meritxell encara l’euríbor a un any més 2,25%, Encamp per poder arribar a un Batlles no el sorprèn. cisió ferma sobre la propietat, i està vigent. i un venciment d’un any i mig. acord i evitar un altre plet. Buffet lliure 9,90 € de diumenge a dijous tancat a la nitGuia de serveis Dimecres 30 de maig a les 20:15h ELS SABONS I LA PELL. El Museu del Perfum Realització de sabons líquids el convida al proper taller amb tensoactius dirigit pel professor Sergio Cañete. Museu del Perfum - Centre Júlia - Av. Carlemany, 115 - Reservi hora al TEL: 892 221 1a Planta (Escaldes - Engordany) 11.\nDimarts, 29 De maig Del 2012 11 la seu d’urgell esdevenimentsEl Mercat medieval inclou en aquesta Rigau serà present aledició un concurs de fotografia digital concurs d’emprenedorsLa cita, aquest cap de setmana, compta amb 100 parades d’artesans de proximitat Redacció anDorra la Vella ajuntament De la seu D’urgell Redacció la seu D’urgell ça electrònica mercatmedieval@aj- La consellera d’Ensenya- laseu.cat sota el títol 1r Concurs ment, Irene Rigau, assistiràEl Mercat medieval dels Canon- fotografia digital Mercat medi- aquest dijous al tercer Con-ges de la Seu d’Urgell se cele- eval dels Canonges. Les bases curs d’emprenedors de l’Altbrarà aquest cap de setmana, del concurs es poden consultar Pirineu i Aran, que tindrà llocdissabte i diumenge. En l’acte al web www.laseu.cat i al codi Qr a la sala Immaculada de lade presentació de la cita, ahir, el que porta incorporat el progra- Seu d’Urgell a les quatre deregidor de Promoció Econòmica ma de mà d’aquest mercat, que la tarda. Cal assenyalar quede l’Ajuntament, Jordi Pallarès, es fa arribar a totes les llars. els alumnes de cicles forma-va destacar que la fira presenta L’espai del mercat medieval tius han estat elaborant alcom a novetats més destacades serà el mateix que en l’última llarg del curs els plans d’em-la introducció d’un relat histò- edició, és a dir, el carrer dels presa sobre la seva idea deric, així com un concurs de fo- Canonges, la plaça dels Oms, el negoci, que seran presentatstografia digital amb importants jardí de la catedral i el carrer de públicament a un jurat, quepremis. Lluís de Sabater. Aquests espais els haurà d’avaluar per ator- La incorporació d’un lligam englobaran un centenar de para- gar premis a la millor idea dede la història de la Seu amb el des de productes artesans de tot negoci i a la cooperació inte-mercat l’aportarà la conferència tipus. Pallarès va subratllar que rempresarial.de l’historiador Carles Gascón, davant la gran demanda per part El Col·legi La Salle i l’As-El saqueig de la catedral al segle dels artesans de ser-hi presents sociació d’Empresaris de l’AltXII. Una intriga política al més “des de l’Ajuntament s’ha fet un moment de la presentació del mercat. Urgell sumen esforços per fo-alt nivell. La xerrada tindrà lloc una selecció aplicant criteris de mentar l’esperit emprenedordemà, a les vuit del vespre, a proximitat”. Les parades d’em- dotze del migdia, serà una cer- Urgell, al camp de sorra al costat i la iniciativa empresarial en-l’Espai Ermengol-Museu. botits i formatges seran de la co- cavila que arrencarà de la plaça de Doctor Peiró. tre els joves de l’Alt Pirineu, Un altre apunt cultural marca i d’alguna població veïna. dels Oms i que protagonitzaran Els dos dies també hi haurà amb l’organització d’aquestd’aquest mercat serà divendres, la Colla de Geganters i Grallers passejades amb poni per la plaça concurs. A més a més, insti-al pati de la biblioteca Sant Programa d’activitats de la Seu, els Diables de l’Alt dels Oms, a càrrec de l’hípica de tucions locals, comarcals i elAgustí, amb un concert a càrrec El programa s’ha elaborat en Urgell, el grup de medievals Mi- Sant Antoni; l’espai de jocs me- departament d’Ensenyamentde Malva de Runa a les 21.30. bona part a través de grups nistrers de l’Aixada, els cavallers dievals Medievàlia i un campa- donen el seu suport a la ini- Pel que fa al concurs de foto- d’animació, artistes i artesans, i les ballarines de Drakònia i el ment medieval amb Drakònia, al ciativa, cosa que referma,grafia digital, les fotos que s’hi així com joves monitors de la Seu cavall Pegasus, amb la música de jardí de la catedral; danses medi- segons els organitzadors,presentin han d’estar relaciona- i del territori, fet que comporta Pep Lizandra i Arboliach. evals a càrrec de l’esbart dansai- l’interès institucional per des-des amb el mercat i realitzades un estalvi important i alhora fa També dissabte, a les set del re d’Andorra la Vella; especta- pertar la creativitat entre elsen els dos dies que se celebra. que s’aconsegueixi una gran im- vespre, se celebrarà un torneig cles de danses amb espases i foc joves i contribuir a la dina-Se’n poden presentar un màxim plicació. L’espectacle inaugural, medieval que anirà càrrec de i lluites de cavallers, i dansa del mització socioeconòmica delde dues per participant a l’adre- que se celebrarà dissabte a les l’Associació Cavallista de l’Alt ventre a càrrec de Samarkanda. territori. DIMARTS 29 I DIMECRES 30 DE MAIG DIVENDRES 1 DE JUNY ANDORRA LA VELLA LA MASSANA Creu Roja Andorrana - C. Prat de la Creu, 22, BUS - Av. Sant Antoni Andorra la Vella d’11 a 14.30 h i de 16.30 a 21 h (davant del Comú) de 10 a 14 h Col·lecta de sang DIJOUS 31 DE MAIG SANT JULIÀ DE LÒRIA Centre Cultural i de Congressos Lauredià ESCALDES-ENGORDANY Creu Roja Andorrana Pavelló del Prat Gran - C. Prat Gran, 2, Escaldes-Engordany d’11 a 14 h i de 17 a 20 h (plaça Germandat) de 10 a 14 h ENCAMP Centre Esportiu (sala de congressos) CANILLO de 17 a 20 h BUS - Av. Sant Joan de Caselles ORDINO (davant Palau de Gel) d’11 a 14 h Lluís Marín Tarroch BUS - Plaça Major EL PAS DE LA CASA 3r lloc a la Copa del món de 17 a 20h de surf de neu a Valmalenco 2012 BUS - Plaça de l’Església de 17 a 20 h 12.\n12 Dimarts, 29 De maig Del 2012 PEP COLL, ESCRIPTOR “Una imatge pot ser molt impactant,però el que pots fer amb mil paraules...”L’escriptor Pep Coll (Pessonada, 1949) ha repassat la seva prolífica trajectòria lectura, la llengua i el Pirineu, amb què ha captivat lectors de totes les edats.literària a la Biblioteca Comunal d’Encamp. Coll, que durant molts anys ha L’autor del clàssic juvenil ‘Què farem, què direm?’ reivindica la qualitat de laestat professor de literatura i llengua catalanes, transmet la seva passió per la novel·la independentment d’on estigui ambientada. En el seu cas, el Pirineu. tati masiÀ e. j. m. encamp al Pirineu –a l’occidental, em refereixo–. Literàriament no va¿Pep Coll és més un escriptor existir fins als anys 60 i 70 del se-que ensenya o un professor de gle XX. S’hi han afegit escriptorsliteratura que escriu? fills d’aquí, ja no són viatgers de No sé si les dues coses es pas. I avui un llibre ambientatpoden separar. És treballar la als Pirineus té un valor afegit.mateixa matèria, la llengua i la Però això no hi hauria de tenirhistòria literària. En un cas és res a veure, perquè pots acabarensenyar-la i en l’altra és intentar fent literatura de fulletó turís-fer-ne un art narratiu. tic. Una novel·la ha de ser tan bona ambientada en una granja¿Una cosa porta a l’altra? de porcs de la Noguera com a la No necessàriament, però hi vall del Romadriu. En canvi, deha una bona relació. Però pot vegades hi ha la idea que si estàser perillós. No pots atabalar els ambientada a les valls i als cimsalumnes amb les teves dèries, les històries i els personatges sónperò et poden servir per ense- millors, i no té res a veure el ni-nyar-los, sempre que estiguis al vell literari i la història en si elseu nivell. A mi em va molt bé i és molt negativa. Una imatge escriu literatura infantil i juvenil regut. En canvi, aquesta novel·la lloc és bonic.perquè escriure és un acte molt pot ser més impactant, però el ha d’atrapar el lector en les pri- juvenil suma 21 anys i continuasolitari i si no et relaciones amb que pots fer amb mil paraules meres pàgines: amb emocions, agradant. És una lectura captiva. Vostè assessora la sèrie Granla gent et pots anar tornant una no té res a veure. Si només pin- sorpresa, por... Fins i tot a la pri- Nord, de TV3. ¿En la llengua?mica salvatget, tancat al teu món. téssim encara estaríem a les ca- mera pàgina. ¿La novel·la Les senyoretes de ¿Què li sembla? vernes. Però ens ho hem cregut. Lourdes és l’exemple de “millor En la llengua no, se n’encarre-¿Estan motivats els alumnes El jurat del premi Carlemany que es parli d’un encara que ga la Universitat de Lleida. Mal-amb la lectura? ¿Ha notat una ¿Ens hem tornat ganduls a l’ho- per al foment de la lectura està sigui malament”? A alguns sec- grat algunes crítiques, que sem-progressiva pèrdua d’interès? ra d’imaginar els personatges? format per joves d’entre 14 i 16 tors catòlics no va agradar gai- pre n’hi haurà, penso que se’n Sempre he impartit classes al Sí, suposo que és més còmode anys, ¿què li sembla? re... ¿És la millor publicitat que surten bé des del punt de vistabatxillerat nocturn, que és gaire- veure’ls en imatges. Llegir sem- Vaig participar en la selec- se li pot fer a un llibre? lingüístic perquè es parla un ca-bé ensenyament per a adults. És pre suposa un esforç, et fa pen- ció prèvia de les novel·les que Desgraciadament sí. Perquè talà occidental, estàndard, ambevident que en els últims anys sar més, i reflexionar. van llegir els joves del jurat. Em un llibre, per si sol, no ven. Si no alguns trets pallaresos. La llen-les humanitats, el que abans en sembla que està molt bé perquè hi ha alguna cosa afegida que no gua no s’ha de notar gaire en ladèiem lletres, s’han desprestigi- ¿Quines lectures recomanava se’ls dóna una responsabilitat té res a veure amb la literatura, història si no pots forçar massaat. Ha baixat el nivell en compa- als alumnes? i poden fer de jurat, quan habi- per exemple sortir a la televisió, els actors. A mi em sembla queració de 25 i 30 anys enrere, quan Al batxillerat estan bastant tualment estan acostumats a ser publicar columnes al diari... Si la qüestió lingüística s’ha soluci-vaig començar a fer classe. reglades i ja hi ha les obres tria- jutjats! Ho trobo imaginatiu per- no ets mediàtic ni passa res, en- onat força bé. des. A mi em sembla que la tria què els joves se senten responsa- cara que sigui negatiu... He assessorat en el contingut¿I a què atribueix el despresti- no sempre ha estat l’encertada, bles i aprenen a valorar l’esforç En aquest cas només va ser el –no en el guió–, però sí en as-gi? ¿Als nous plans educatius o ja que ha estat excessivament que suposa escriure. rector de Tremp, però vaig rebre pectes de la mitologia pallaresaa la pèrdua d’interès? exigent, sobretot anys enrere. felicitacions de sectors catòlics que ja aniran sortint, com de- Suposo que a Europa és un fe- Es feia des de la universitat i no ¿La seva filla predilecta és Què i alguna revista parroquial em terminades creences que no sónnomen global. Per exemple, pel eren lectures atractives. Última- farem, què direm? o és com va demanar un article sobre la arqueològiques, passades, sinógran auge del món audiovisual. ment ha anat canviant. Perso- aquella cançó que el públic novel·la. Se’n va fer bastant res- que encara tenen sentit per alEn un diari les pàgines dedica- nalment, ¿què recomanava? Has sempre demana i de què el can- sò, però no crec que fes vendre ciutadà d’arreu. No és una sèriedes a la literatura, en compara- de veure com reacciona el grup, tant està profundament avorrit? molts més llibres. pallaresa, és la creació d’un mónció de la música moderna, el ci- i individualment. Llegir és una Si ja suma més de trenta edi- diferent de l’urbà, com serianema i la televisió, cada vegada qüestió afectiva, intuïtiva... cions! És un llibre que continua A la seva obra el Pirineu sem- Andorra, una vall amb uns pri-són més reduïdes. I ja no diguem Jo els recomanava que anes- viu i cada any se’n fa una o dues pre és present. ¿El Pirineu po- vilegis propis. Gran Nord tambéen comparació dels esports! A mi sin a una biblioteca i llegissin edicions. En aquesta època tot dria ser un gènere literari? és Andorra, i la vall d’Aran, lesem sembla que aquesta idea que unes deu pàgines dels llibres passa molt de pressa, publiques No, és un ambient en què em valls d’Àneu... Ni ridiculitza niuna imatge val més que mil pa- abans d’agafar-los. Ho feia amb un llibre per Sant Jordi i l’any se- trobo còmode. Abans no s’ha- és un món salvatge. És una co-raules ens l’hem arribat a creure les meves filles i funcionava. Qui güent és com si hagués desapa- vien ambientat gaires històries munitat diferent. Recommended\nEspecial #CopaDelMónBTT #UciMountainBikeWorldCup


FLOR ANTIVIRUS: Qui protesta a Croàcia i quines són les opinions dels idiotes plans o el crepuscle del sentit comú?\nEls manifestants antivirus també van protestar a Zagreb, indicant que Croàcia també forma part del món, la qual cosa tranquil·litza que Zagreb no és Rotterdam, de manera que el moviment no s'ha convertit en una violència sagnant. Els manifestants van informar als espectadors àvids d'informació que un nou ordre mundial estava sorgint com a resultat de les maquinacions de Satanàs. Per tant, s'ha de rebutjar la vacunació, la mascareta, el certificat de vacunació, perquè tot això és una trepitjada de les llibertats humanes, d'on es pot deduir i erosionar que això és pràcticament feixisme. Afortunadament, les senyores i els senyors que mostraven signes de símptomes antivirals no estaven massa confusos, només van empènyer uns quants trets i van intentar entrar a l'edifici de la Televisió Croata, però la policia antiavalots els va demanar que no ho fessin si coneixien un déu que es deia sovint. presa per via oral.\nDeu mil persones enfadades\nCom és costum aleshores, el nombre de participants va ser jutjat per aquells que eren competents i els que no ho feien, mitjançant una mena de mètode de "toc a l'estómac", i vam poder llegir uns 10, 15 però 50 mil manifestants en conseqüència. A jutjar per les fotografies i els enregistraments, a la plaça Jelačić hi podria haver unes 10 persones -menys de les que acostumen a ser al Festival Folklòric de Cap d'Any- i, a banda de les ganes de manifestació, gairebé no hi havia un denominador comú per als grups multitudinaris.\nEls més organitzats són els anomenats. eren catòlics, és a dir, els fonamentalistes catòlics que van ser marcats pel moviment Vigilare liderat per John Vice Batarelo i Željka Markić en nom de la família! (U ime obitelji!) El moviment de la dreta comprimeix. La senyora Markić serà tractada per separat de tant en tant, ja que és una persona molt interessant que, a més d'actuar en nom de Crist, dirigeix amb el seu marit una lucrativa agència que distribueix els productes d'empreses anticonceptius a Croàcia i Sèrbia. …\nEl següent grup eren neonazis i ciutadans de dretes mixtes -homes i dones barrejats- com Velimir Bujanec, el líder del programa Bujica, que per alguna raó va aparèixer amb la bandera negra de l'HO (Hrvatske obrambene snage), potser. a causa d'aquest gloriós eslògan "A punt per a la pàtria" (Za dom spremni!) com hem esmentat aquí, una prohibició legal del seu ús no és tan fàcil com hauria de ser.\nL'estrella del grup indicat va ser l'exministre de Cultura Zlatko Hasanbegović, l'eurodiputat Mislav Kolakušić i Marko Francisković el somiador del “sistema econòmic centrat en Crist”. Aquest sistema també pressuposa la creació de camps de treball on els traïdors, carronyaires i altres delinqüents poguessin culpar els seus deutes a la societat. En cas contrari, Francisković acabava de dirigir un grup de manifestants davant de l'edifici de l'HTV i va exigir que es pogués dirigir al públic en directe.\nCom ja hem descrit, la policia antiavalots els va demanar amablement que no s'ocupessin.\nSimples "conspiradors" i "estúpids"\nEls restants, almenys un terç, estaven formats per aquells que saben millor que tothom què farà el joc, que no es deixaran enganyar i intentaran defensar la llibertat de tots amb la seva posició heroica davant l'ombra global que finalment es deteriora. poder. Per a la meva més gran pena últimament, ningú ja no parla de sargantanes, eren els meus preferits.\nAquí hi ha hagut tota mena de manifestacions en nom de la democràcia i la llibertat, però prefereixo descriure-les perquè em tremola el cervell i ja no volem propagar l'idiotesia.\nTanco el meu reportatge amb això i intento curar el meu cervell torturat amb un gran got de brandi.


Vi de D.O. Alella\nSituada en les proximitats de Barcelona, entre el mar i la muntanya, segurament un dels misteris més sorprenents i atractius dels vins d'Alella és la seva pròpia existència, producte d'unes petites vinyes, de vegades amagades de la mirada curiosa dels visitants, que durant molts anys van lluitar per la seva supervivència en una admirable i desigual rivalitat contra l'expansió d'una gran àrea urbana de luxe. Per sort, avui és una batalla guanyada, ja que la majoria de les vinyes de la DO Alella es troben a l'empara de paratges protegits, on la tradició i la modernitat dels seus vins, el camp i la ciutat, i el mar i la muntanya, són un excepcional exemple d'una sàvia harmonia que conjuga la serenitat septentrional i la passió mediterrània.\nLa Denominació d'Origen Alella és una de les més petites i també una de les més antigues de la Península Ibèrica. Al jaciment arqueològic de Veral de Vallmora, a Teià, s'han trobat una sèrie d'estructures que documenten l'elaboració del vi des del segle I fins al IV d.C., i una inscripció en un segell de plom demostra s'explotaven per famílies de Barcino. Aquesta història ens explica que ja els romans guardaven els seus àmfores de vi a Tiana, petita localitat que va fer de capital en aquell temps, i que des del Maresme sortien vaixells carregats de vi cap a les ciutats del Cantàbric espanyol. Allà, al costat d'altres vins d'altres procedències, emprenien la llarga travessia a les Índies. No obstant això, aquest origen històric no estava centrat en la vinya ni en el vi d'Alella tal com avui el coneixem, sinó en els vins primordialment negres elaborats amb Monastrell, que adopta aquí el nom de Mataró, que es produïen en tota la zona del Maresme i que gaudien d'un gran prestigi en l'època, essent també els preferits dels canonges de la Seu de Barcelona en temps medievals.\nMés recentment, després de la plaga de la fil·loxera, la major part de la vinya que hi havia a la zona no es va tornar a replantar. De fet, només es va salvar Alella, i ho va fer gràcies a una situació privilegiada i a la lucidesa dels qui en el 1906 van construir la Cooperativa Alella Vinícola, avui Alella Vinícola, on la visió comercial es centrava en la burgesia barcelonina de la zona, sense perdre de vista el que seria i va ser durant molts anys el seu millor client, cada vegada més potent, i molt proper: Barcelona.\nLa DO Alella es va constituir el 1956, està situada al nord-est d'Espanya, dins de la Comunitat Autonòmica de Catalunya i a tan sols 15 km al nord de Barcelona. En l'actualitat hi estan inscrites una mica més d'unes 220 hectàrees de vinya, es comptabilitzen gairebé un centenar de viticultors i només hi ha 8 cellers. Les vinyes es reparteixen en dues zones ben definides: el Maresme, bolcat a la Mediterrània, i el Vallès Oriental, a l'altre costat de la Serralada Litoral.\nEl clima de la zona del Maresme és Mediterrani de tipus Litoral Central. La precipitació mitjana anual oscil·la entre els 550 mm i els 800 mm, assolint els valors més alts al nord i a l'àrea del Montnegre i els més baixos als pobles costaners del sud de la comarca. Pel que fa a la temperatura, els hiverns són moderats, amb mitjanes de 8ºC a 10 ºC, i els estius calorosos, entre 22ºC i 23ºC de mitjana, comportant una amplitud tèrmica anual moderada. La zona del Vallès Oriental presenta una gran varietat de paisatges naturals molt a prop de les ciutats. Les formes suaus de la plana vallesana, plena de petits turons, valls i torrenteres, contrasten amb els cingles i conjunts muntanyosos més abruptes. El clima és una mica diferent segons la zona a causa de l'orografia del terreny: és Mediterrani Prelitoral Central a la plana del Vallès; Mediterrani Prelitoral Nord al massís del Montseny; i al sud de l'altiplà del Moianès és Mediterrani Continental. La distribució de la precipitació és irregular, dels 1200 mm als 600 mm amb un total anual escàs, exceptuant les parts més elevades. Quant al règim tèrmic, fora dels llocs de muntanya, els estius són calorosos i els hiverns són moderats, amb una temperatura mitjana de 14,5º, tot i que cal destacar les freqüents inversions tèrmiques en la depressió del Vallès, sobretot a l'hivern.\nA la comarca del Maresme la majoria dels sòls dedicats al cultiu de la vinya tenen com a base l'arenisca, anomenada localment "sauló". Són sòls d'estructura sorrenca o franc-sorrenca, fàcils de treballar, d'alta porositat, airejats, de color clar (pràcticament blanc), amb bon drenatge, gran permeabilitat, nivells baixos de matèria orgànica, poca capacitat de retenció d'aigua i elements nutritius, amb un alt contingut de sílice, i amb un pH lleugerament alcalí. A la zona del Vallès els sòls són per regla general francs argilosos, lleugerament alcalins, i en les zones del prelitoral i parts altes on la topografia és més accidentada, és granític i de tipus argilós en les parts baixes.\nEn relació a les varietats de raïm conreat, la DO Alella autoritza ni més ni menys que 20 varietats, entre blanques i negres. Les varietats recomanades són la Pasa Blanca (Xarel·lo) i la Garnatxa Blanca, però també s'autoritzen la Macabeu, Malvasia, Moscatell de Gra Menut, Parellada, Picapoll Blanc, Chardonnay, Chenin Blanc i Sauvignon Blanc. I pel que fa a tintes la DO recomana la Garnatxa Negra, però també autoritza el cultiu de Cabernet Sauvignon, Garnatxa Peluda, Merlot, Monastrell, Pinot Noir, Samsó o Mazuela, Sumoll Negre, Syrah i Ull de Llebre.\nEls vuit cellers de la DO Alella tenen polítiques molt diferents a l'hora de conrear i triar l'elaboració de la seva gamma de vins. Alguns encara arrosseguen una visió molt eclèctica del vi català, combinant la vessant més hedònica amb la més compromesa amb la recuperació varietal i territorial de la vinya d'Alella. La bona notícia és que gairebé tots els cellers estan compromesos, en major o menor mesura, amb una viticultura ecològica, fins i tot amb alguns vins naturals, i tots han començat una via per connectar amb l'adopció de la Pansa Blanca com a bandera de la zona. Fins i tot ara, amb la Pansa Blanca, sembla que ja no és suficient, i hi ha qui està treballant per recuperar la Pansa Rosada, reincorporar la Picapoll Blanca, per fer que abundi més la Garnatxa Blanca, i fins i tot hi ha qui treballa la Sumoll en versió negra. La DO Alella és petita i la recuperació varietal és més fàcil en espais reduïts, en els quals el mateix esforç representa un percentatge molt més gran de la feina que queda per fer. D'altra banda, Alella pateix més que altres zones les collites. Potser perquè la mida dels cellers és més petita, i els mitjans també són proporcionals. Però és una gran notícia que sigui sensible a les anyades, ja que el consumidor pot captar que els vins no tenen al seu servei una gran estructura de celler que pugui amagar el que ha passat a la vinya. I això és d'agrair. El futur passa, com en la resta de la viticultura catalana des de fa uns anys, per les varietats tradicionals. De fet, en els últims deu anys, l'única proposta de la DO Alella ha estat la Pansa Blanca, mentre la resta de varietats, inclosa la Garnatxa Negra, no reben el mateix suport, potser perquè ningú creu que realment formin part del futur de la DO Alella. Els vins s'elaboren en totes les seves versions: blancs, rosats, negres i dolços, a més de vins escumosos sota la DO Cava.\nMarfil Alella, fundada el 1906 com a cooperativa i amb caràcter de sindicat agrícola, es troba des de 1998 en mans privades amb el nom d'Alella Vinícola, però encara compta amb més de 60 hectàrees de vinyes pròpies a Alella, Teià, el Masnou i Tiana i altres 90 hectàrees controlades de diversos viticultors, amb les que elaboren els tradicionals vins Marfil Clásicos (negre criança, blanc i rosat) i els nous vins de finca: Ivori (blanc i negre), Vallmora (Garnatxa) i Costa del Maresme. També amb l'etiqueta Ivori elaboren una col·lecció d'escumosos i dos Caves, un brut i un brut nature, i una petita quantitat de vins dolços tradicionals de la zona, tant per sistema de soleres com d'anyades.\nAlta Alella és un celler familiar i exemplar, nascut el 1991, i és el projecte personal de la parella formada per Josep Maria Pujol-Busquets i Cristina Guillén quan van adquirir la finca noucentista Can Genís, situada a 2 km del mar Mediterrani entre els municipis d'Alella i Tiana. És un celler modern que des de l'inici va apostar per l'agricultura ecològica i el respecte per l'entorn i la natura. Compta amb unes 12 hectàrees de vinya en un espectacular amfiteatre que mira al mar, on conreen la Pansa Blanca i altres internacionals. El celler, dissenyat expressament per a microvinificacions, elabora sota les marques Alta Alella (AA) i amb l'etiqueta Parvus un blanc sec, un rosat i un negre criança. L'etiqueta Lanius correspon a un blanc sec amb quatre mesos de criança, i Orbus és un negre monovarietal de Syrah. També elabora un negre dolç a partir de la varietat Mataró (l'antiga Monastrell), el Dolç Mataró, i les etiquetes Mirgin estan reservades als seus caves, on destaquen el seu brut nature de Chardonnay i el seu brut nature rosat de Pinot Noir.\nParxet és un celler centenari que es remunta al segle XVIII, però va ser a principis de 1980 quan aquest celler va començar a crear el que avui es denomina l'"estil Parxet", sota una clara visió en els nous hàbits de consum. El seu estil de Caves secs, fruiters, elegants i seriosos ho va imposar primer en la seva línia de caves Parxet i Titiana, i més tard, el 1981, va crear la seva línia de blancs tranquils sota les etiquetes de Marquès d'Alella, avui Celler Raventós d'Alella, on elabora una col·lecció de vins moderns i frescos amb la Pansa Blanca i altres amb certs aires d'internacionalitat. En l'actualitat Parxet i Raventós d'Alella estan en mans de la família Raventós Basagoiti, amb cellers a Rioja, Ribera del Duero i Montsant.\nTambé altres empreses com Elvi Wines, que també elabora en sis denominacions d'origen d'Espanya, i de la mà de la Rioja Castillo de Sajazarra, han posat els seus ulls a la DO Alella per proposar vins singulars, com el seu blanc Invita, amb Pansa blanca i Sauvignon Blanc, i més recentment la seva Invita Rosado, procedent de vinyes pròpies situades a la zona del Vallès, al paratge de Bell-lloc.\nSituación de la D.O. Alella\nVi blanc Envellit en fusta Ecològic. Celler: Vins de la Memòria. D.O. Alella. (Catalunya) Varietat: Pansa Blanca\nMarfil Blanc Sec 2019\nMarfil Blanc Clàssic 2019\nSituació del D.O. Alella


Cloenda – Periodic08640\nLa Xarxa Socioeducativa de la Infància i l’Adolescència-Pla Educatiu d’Entorn ha celebrat el passat dimarts 4 de juny, el plenari de final de curs 2018-2019. La trobada ha servit per posar en valor un seguit de bones pràctiques que s’estan desenvolupant a Olesa i també s’ha aprofitat per fer un repàs a les accions que s’han dut a terme aquest curs i avançar les línies de treball del proper.\nEl plenari s’ha celebrat a l’edifici de l’Escorxador amb l’assistència d’una cinquantena d’agents dels diferents àmbits que conformen la xarxa. Des de l’Ajuntament hi participen tècnics i tècniques dels departaments de Serveis Socials, Ensenyament, Igualtat, Sanitat, Policia Local, Esports i Mediació. També hi ha representants de centres educatius, entitats socials i també Mossos d’Esquadra o el Servei de Pediatria del CAP. En aquesta ocasió també s’han incorporat entitats olesanes com l’Associació prodiscapacitats Santa Oliva o CECSCAT.\nLa Xarxa de la Infància i l’Adolescència és un projecte transversal impulsat pel departament de Serveis Socials de l’Ajuntament i que es va crear l’any 2012. El curs 2016-2017 es va incorporar al Pla Educatiu Entorn i aquest ha estat el segon any de treball conjunt.\nAl desembre, obre la piscina\nCartells de Festa Major\nEdició nº 26 (Febrer 2007)\nfebrer 24, 2007


CONSELLS DE TECNOLOGIA - 06\nEls xucladors de connexió estan per tot arreu i s’aprofiten de molts veïns que no canvien les credencials de fàbrica dels seus ‘routers’. Eviteu-ho\nCal canviar la contrasenya de la nostra xarxa sense fil.\nActualitzada el 24-10-2017 13:22\nCada cop hi ha més persones que utilitzen aplicacions per esbrinar la contrasenya per defecte de les connexions wifi (les que venen de fàbrica). I també és més habitual del que pensem que algun veí s’aprofiti de la nostra connexió gràcies a aquest descuit.\nAquesta setmana, l’Antoni Noguera, responsable del canal de YouTube Tech Homie, ens recomana que canviem aquesta contrasenya immediatament i ens ensenya com fer-ho.\nUn cop estrenem el wifi a casa, una de les primeres coses que hem de fer és canviar-ne la contrasenya perquè la que ve per defecte és molt fàcil de descobrir.\nPer això hem d’anar al panell de configuració del router, normalment escrivint 192.168.1.1 a la barra de direccions del navegador. Si no funciona, hem de prémer les tecles Windows + R i escriure CMD, aleshores premem Intro i a dins de la línia de comandaments hem d’escriure IPCONFIG. Aquí trobareu quina és la porta d’enllaç predeterminada que heu d’escriure al navegador.\nAra toca recordar quina és la contrasenya per configurar el router, que hauria d’estar entre els papers de la instal·lació (o en un adhesiu enganxat al mateix dispositiu). Moltes vegades és tan fàcil com escriure admin i admin o buscar-la a Google segons el model.\nComenceu a notar que el wifi no és tan segur com pensàveu?\nAra ja som a dins. Cada router té un panell de configuració amb un aspecte diferent, però en tots heu de trobar un lloc (normalment anomenat Wireless) on figuri el nom de la xarxa (o SSID) i la clau de wifi. El més important és modificar la contrasenya per defecte (la que ens ve donada de fàbrica).\nUn cop la tingueu canviada, no l’oblideu!\nEl nom de la xarxa wifi (l’SSID) també es pot modificar i, d’aquesta manera, indiqueu a qualsevol hacker que heu canviat la contrasenya per defecte i que, per tant, el vostre wifi és més segur.\n04-10-2017 12:31 CONSELLS DE TECNOLOGIA - 03\nPer què hem de gravar els vídeos horitzontals?\n19-09-2017 13:03 CONSELLS DE TECNOLOGIA - 01\nCom alliberar espai al mòbil\n10-10-2017 12:56 CONSELLS DE TECNOLOGIA - 04\nTres eines útils de Google Maps que potser no coneixies


Ruta pel Call Jueu de Girona, un viatge a l'època medieval\n#18 Ruta pel Call Jueu de Girona, un viatge a l'època medieval\nHistòria del barri i de la influència de la comunitat jueva a la ciutat de Girona, i els punts turístics clau\nLa prova més antiga que demostra el pas de la comunitat jueva per Girona és un document preservat que data de l'any 888 en el qual s'esmenta per primer cop la presència de 25 famílies. Tot i això, no va ser fins ben entrat el segle XII quan aquesta comunitat realment s'articulà al carrer de la Força, abans anomenat carrer de Sant Llorenç. Fou allí on s'instal·laren la major part de famílies que vivien als voltants de la Catedral, formant una petita comunitat de fins a 800 veïns. Per altra banda diversos punts de Catalunya també van acollir la primera aljama, com Barcelona (1244), Castelló d'Empúries, Besalú, Figueres, Banyoles o Torroella de Montgrí.\nAmb el temps, la seva solvència econòmica i adquisició de béns immobles va incomodar als cristians, que van veure com ja no podien viure de rebre les seves rendes. Aquest fet va fer que els cristians s'enfrontessin amb els monarques de l'època, que acceptaven la presència de jueus, els hi cobraven impostos alts i a canvi els hi oferien protecció. A Girona la comunitat disposava d'una extensió de terra verge al nord de la ciutat, almenys des de 1207, concretament a Montjuïc (muntanya dels jueus), on podien enterrar els seus difunts, immobles situats al carrer de les Ballesteries, al Mercadell (espai ocupat actualment per l'edifici de la Pia Almoina), i a la zona pseudoindustrial del Mercadal, on van posseir drets sobre diversos molins.\nEls carrers estrets i humits de pedra que conserva Girona ens permeten endinsar-nos al passat jueu de la vila\nLes últimes dècades de presència de jueva a Girona es van caracteritzar per la forta pressió a la qual era sotmesa: no se'ls permetia viure fora del Call, i si en sortien, havien d'identificar-se amb un cercle vermell. D'aquell llegat centenari en resta l'actual Call Jueu de Girona, un dels més ben conservats d'Europa amb la col·laboració econòmica de l'estat d'Israel.\nAl terra del pati del Centre Bonastruc ça Porta, hi podem trobar il·lustrada una gran estrella de David, molt a prop d'on es va erigir la darrera sinagoga jueva de Girona, utilitzada fins que els seus adeptes van ser expulsats de la ciutat i de la península el 1492. Avui en dia, aquella sinagoga del segle XV alberga el Museu dels Jueus i l’Institut d’Estudis Nahmànides, un equipament que atreu cada any milers de turistes a la ciutat, i que està situat entre el carrer de la Força i el carrer de Sant Llorenç, en ple Call de Girona.\nAquest museu està dedicat a totes les comunitats jueves medievals, però fa especial referència a la gironina. Ens acosta la seva història, cultura, gastronomia, costums, oficis... en definitiva, el caràcter que va permetre l'esplendor de la comunitat jueva el segle XIII, tot i existir forts moviments de rebuig. A més a més conté la col·lecció lapidària hebrea més important de l'Estat Espanyol. El museu està obert cada dia de 10h a 18h excepte diumenges i festius que tanca a les 15h, l'entrada és de 2 euros i permet l'ús d'una àudio-guia. Per a poder accedir-hi cal entrar pel Centre Bonastruc ça Porta, al carrer de la Força número 8, casa propietat del metge i filòsof que dóna nom al centre, un dels membres més destacats de la comunitat, amb ressò arreu de Catalunya i amb un carrer amb el seu nom a Jerusalem.\nDins la Força Vella, un dels espais més emblemàtics és el Call Jueu, format per un laberint de carrerons i de patis que mantenen l'aura dels temps medievals. És un dels més ben conservats d'arreu del món, un barri laberíntic de pedra que parla al visitant del passat de la ciutat i el connecta amb el seu present.\nLa seva influència social, política, religiosa, econòmica i cultural a Girona, sobretot entre els segles XII i XIV, és indiscutible. Actualment el Call Jueu de Girona continua essent un motor econòmic pel que fa a l’àmbit turístic, és dels més visitats del món i ha esdevingut un signe d’identitat de la ciutat i part indestriable de la seva marca. També ha suposat una font d'inspiració per a múltiples manifestacions culturals, i ha generat una quantitat ingent de literatura, fotografia, pintura, escultura o gravats; i ha influït en l’arquitectura, en l’urbanisme, en la gastronomia, modelant les tradicions i costums dels gironins.\nLa Pujada de la Mare de Déu de la Pera: està situada a la dreta del carrer de la Força i acaba en un dels pòrtics de l’antic Call de Girona, seguint-la podrem arribar al límit superior del barri jueu.\nLa Pabordia: es tracta d'un conjunt d’edificacions on hi havia els banys públics entre els segles XIII i XIV. Hi podrem arribar seguint la Pujada de la Mare de Déu de la Pera.\nPlaceta de l’Institut Vell: situada gairebé al final del carrer de la Força, on hi ha diverses construccions molt significatives respecte al pas dels jueus per Girona a l’època medieval. A la placeta hi ha la Canonja Vella, un edifici del segle XII, a l’interior del qual es pot trobar un antic carreró paral·lel al carrer de la Força i que actualment està tapiat.


Ruixa amb aiguafort a una dona i després és apallissat per un grup de veïns\nLa dona pateix cremades de primer grau\nActualitzada 21/01/2021 a les 15:25\nUn home de 31 anys ha estat detingut per la Policia Nacional a Màlaga acusat de ruixar amb aiguafort a una dona en un carrer de la barriada La Palmilla, on va ser envoltat i apallissat per veïns de la zona.\nFonts policials han informat a Efe que els fets van ocórrer sobre les 20.00 hores d'aquest dimecres al carrer Francisco Carter, quan l'arrestat, d'origen marroquí, suposadament va llançar aiguafort a una dona espanyola de 55 anys durant una discussió al portal d'un edifici.\nArran de l'agressió, nombrosos veïns van acorralar al presumpte agressor que, segons les fonts, no és parella de la víctima, i el van apallissar, fets que investiga la Policia.\nEn les xarxes socials circulen imatges en les quals diverses persones increpen a l'home, al qual titllen de maltractador, i li colpegen.\nEl suposat agressor va ser detingut poc després per la Policia, que també va arrestar a la dona en comprovar que tenia vigent una requisitòria per furts, segons han indicat fonts pròximes a la recerca.\nEncara que al principi les lesions de la dona van ser considerades lleus, la Policia ha assenyalat que pateix cremades de primer grau.\nComenta el contingut : Ruixa amb aiguafort a una dona i després és apallissat per un grup de veïns


La Cambra de Comerç creu que "el dinamisme del consum privat" provoca un efecte positiu en l'economia - MésEconomia\nLa Cambra de Comerç creu que “el dinamisme del consum privat” provoca un efecte positiu en l’economia\nEs preveu un creixement del 2%\nImatge d'una fàbrica / ACN\nL’economia catalana segueix en expansió el primer trimestre de l’any, però s’albira que el procés de desacceleració que ja està en marxa s’intensifiqui a mesura que la desacceleració econòmica mundial sigui més evident i els efectes es traslladin de la demanda externa a la demanda interna. La indústria és el sector més afectat.\nPer contra, el turisme està resistint a la competència exterior i la construcció manté un elevat dinamisme. Els serveis moderen progressivament la seva marxa, però encara són el principal suport de la creació neta d’ocupació. L’escenari que preveu la Cambra de Comerç és que l’actual fase expansiva continuarà el 2019 i el 2020, però el creixement del PIB a Catalunya convergirà amb el d’Espanya i tots dos se situaran en taxes properes al 2%, que estarien més en línia amb el creixement potencial.\nAquestes són les principals conclusions de l’Informe de conjuntura econòmica del primer trimestre, que inclou les previsions anuals per al 2019 i el 2020, elaborat per la Cambra de Comerç de Barcelona i AQR-Lab UB. El debilitament de l’economia té el seu origen en els mercats exteriors, mentre que la demanda interna segueix força dinàmica gràcies al mercat laboral L’economia catalana mostra una evolució heterogènia per components de demanda. D’una banda, el consum públic i privat segueixen creixent a bon ritme perquè es continua creant ocupació i els salaris reals comencen a augmentar després d’anys de contenció. D’altra banda, la inversió en béns d’equipament i les exportacions mostren senyals de feblesa.\nDe fet, el sector exterior ha restat dues dècimes al creixement del PIB en el quart trimestre de 2018, per primera vegada des de 2015 i, segons les nostres previsions, durant el 2019 continuarà fent una contribució negativa. La suma d’aquests elements explica que, segons les estimacions de la Cambra i AQR-Lab UB, el PIB català hagi registrat un creixement trimestral del 0,5% en els primers tres mesos de 2019, i en termes interanuals se situï en l’1,9%. Per al segon trimestre de 2019 encara disposem de molt poca informació però el nostre model de previsió apunta a que el PIB podria avançar trimestralment també un 0,5%, de manera que mantindria un creixement interanual per sota del 2%.


Djeco Cartes Mini Family - Kukut Joguines\nInici / Edat / 3 - 5 anys / Djeco Cartes Mini Family\nSKU: 3070900051010 Categories: 3 - 5 anys, 5 - 8 anys, Edat, Habilitat i estratègia, Jocs de taula, Marques, Djeco, Tipus Etiquetes: Cartes, Djeco, Family, Mini\nRegles del joc: Mini Family és un joc de cartes ideal pels més petits de la casa i és una altra interpretació del joc de les famílies. L’objectiu del joc és arribar a ajuntar el major nombre de famílies possible unint el pare, la mare, el fill i la filla.\nEs reparteixen 5 cartes per a cada jugador i la resta de cartes es deixa en un munt central.\nComença sempre jugant el jugador més jove que per això és el petit, i si té unida ja una família l’ha d’apartar del joc. Sinó té cap família de primeres demanarà la carta que necessiti a la resta de jugadors per tal d’anar unint una família i si algun dels altres jugadors te aquesta carta li ha de donar i seguirà jungant. Si pel contrari ningú té la carta demanada, el jugador haurà de robar del munt i passarà el torn al següent jugador.\nQuan acaba la partida?\nQuan no quedin més cartes que robar.\nDoncs el jugador que aconsegueixi unir el major nombre de famílies.\nEdat recomanada: Majors de 3 anys


ERC diu a la CUP que entri al govern en l'àrea social - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nERC diu a la CUP que entri al govern en l'àrea social\nEl jutge Santiago Vidal, candidat del partit al Senat, proposa\nque els anticapitalistes ocupin "una conselleria de benestar"\nEl cap de llista d´ERC al Senat per Barcelona, el jutge Santiago Vidal arxiu/acn\nERC va fer un nou gest a les portes del pacte de govern entre Junts pel Sí (JxSí) i la CUP. El jutge i cap de llista d'ERC al Senat per la demarcació de Barcelona, Santiago Vidal, va proposar a la CUP que "s'impliqui més en la governabilitat" i que entri al govern "amb una conselleria de benestar social".\nEn una entrevista ahir a Rac 1, Vidal va confiar que el preacord de JxSí i la CUP s'anunciarà abans del 20-D, tot i que va recordar que les coses "s'han de concretar" i que s'ha de mirar "com es paguen i com s'organitzen els pressupostos".\nVidal va argumentar que el pla de xoc "no es pot pagar de manera immediata". Això a banda, va admetre que li agradaria ser conseller de Justícia, però que no li correspon a ell contestar a aquesta proposició perquè això "correspon al president". El jutge va afirmar, en relació amb la votació d'investidura, que amb "la cessió de dos diputats i l'abstenció de la resta n'hi ha prou", però va recorda que el govern ha de tenir el suport del Parlament "en tota la legislatura". Es va mostrar confiat que els dies 17, 18 o 19 de desembre s'anunciarà un preacord entre JxSí i la CUP, no només entorn del pla de xoc social, sinó que serà "un acord global".\nVidal creu que en quinze dies es poden aconseguir "molts acords", però que hi ha aspectes que s'hauran de perfilar, sobretot pel que fa al cost econòmic dels acords. El pla de xoc, va insistir, no es pot pagar de manera immediata, ja que de les vint mesures que JxSí va presentar a la CUP "n'hi ha aproximadament entre dotze i catorze que són d'aplicabilitat immediata i n'hi ha sis o set que segurament fins que no siguem un estat lliure no es podran aplicar", com ara el salari mínim de 1000 euros. Pel que fa al seu paper al Senat, va assegurar que, si hi va, una de les primeres mocions que presentarà serà "la dissolució de la cambra".


La Cambra habilitarà dos punts per fer tests ràpids\nLa Cambra habilitarà dos punts per fer tests ràpids de covid-19\nL'ens cameral inicia una prova pilot a Barcelona i Granollers per intensificar la detecció de positius i ajudar a reactivar l'economia\nper ACN Barcelona. 13 de novembre de 2020 11:44\nPersonal sanitari pren mostres a una treballadora del polígon de Sant Quirze del Vallès per fer un test d'antígen | ACN\nLa Cambra de Comerç de Barcelona habilitarà dos punts a Barcelona i Granollers per fer tests ràpids de covid-19. En el marc d'una prova pilot amb la biotecnològica catalana Blueberry Diagnostics, la Cambra permetrà fer tests d'antígens a la Llotja de Mar de la capital catalana i al centre de serveis a les empreses Can Muntanyola de Granollers, segons informen en un comunicat. L'objectiu és "ajudar a controlar l'expansió de la pandèmia i evitar el tancament de sectors econòmics" a través de la intensificació de la detecció de positius i el rastreig dels seus contactes. "És urgent que el Govern estableixi un protocol per realitzar proves amb tests ràpids sobre tota la població possible", assenyala la Cambra.\nEn aquest sentit, la institució presidida per Joan Canadell ha dit que s'hauria de seguir "l'exemple de països com Eslovàquia, i destinar tots els recursos possibles" a fer possible testos massius, també en espais com les farmàcies. "L'ús massiu del test d'antigen, com ja apunten veus de la comunitat científica, podria ajudar a reduir significativament tant les restriccions com la corba i el nombre de morts. Permetria reactivar l'economia, descongestionar els hospitals i salvar vides", ha remarcat la Cambra.\nLes persones que vulguin participar de la prova pilot de la Cambra podran inscriure's a través d'una pàgina web. Els punts habilitats també estaran oberts a persones sense cita prèvia, però hauran d'esperar el seu torn perquè es donarà prioritat a les que n'hagin demanat.\nLa biotecnològica catalana Blueberry Diagnostics s'encarregarà de fer els tests d'antígens als pacients amb el suport de personal sanitari qualificat. L'empresa també entregarà als pacients un certificat digital amb els resultats de la prova que tindrà una validesa de 7 dies.\nTests d'antígens per fer congressos


EMEA: Escoltam música: recomanacions de la setmana (XXVIII)\nPer començar aquest bloc d'audicions del Romanticisme primerenc, escoltarem el Concert nº 1 per a piano i orquestra de Félix Mendelssohn (1809 - 1847), on el compositor plasma diferents temes musicals (uns més melòdics, d'altres més rítmics i amb més energia). Apart de nombroses composicions de gran qualitat, a Mendelssohn li hem d'agrair que va treure a la llum l'obra de J.S.Bach, ja que des de la mort del compositor del Barroc, ningú l'havia tornat a interpretar ni a valorar. Gràcies, Fèlix Mendelssohn !\nSeguim amb un altre compositor del romanticisme al qui li hem d'agrair alguna cosa més que les seves composicions: gràcies a la seva Simfonia fantàstica, es crea l'orquestra simfònica, ja que es necessita un alt nombre d'instrumentistes per dur-la a terme. Dita simfonia es tracta de música programàtica o descriptiva, ja que explica un somni de manera musical. Però en el cas de Berlioz, escoltarem un trio per a dues flautes i harpa, el tema principal està extret de l'oratori La infància de Crist, escrit pel propi compositor.\nNiccoló Paganini (1782 - 1840) és conegut per ser un violinista i compositor de gran virtuosisme. Els 24 capritxos per a violí sol és una de les obres més conegudes que va escriure, el darrer d'ells és tal vegada la que més s'interpreta i la més espectacular, i s'ha transcrit per a molts altres instruments. Escoltarem aquest capritxo, que té un tema i onze variacions, i l'acompanyament del piano el va escriure Robert Schumann, un altre destacat compositor del Romanticisme.\nGaetano Donizetti (1797 - 1848) era un compositor italià conegut sobretot per les seves òperes (qui no coneix l'ària Una furtiva lagrima?). Com sabeu, les àries de les òperes (que són les parts cantades i teatralizades que expliquen la història) van precedides sempre d'una obertura per part de l'orquestra, on es presenten les diferents melodies que conformen la partitura general. Ara escoltarem l'obertura de Rosmonda d'Inghilterra (òpera estrenada al 1834) en versió de trio de guitarres.\nPel que fa a Franz Schubert (1797 - 1828), destaca sobretot per haver escrit uns sis-cents lied (en aleman, cançó; composicions per a veu i acompanyament de piano), música de cambra i orquestral i algunes òperes. En aquest cas, recomanam escoltar la Sonata Arpeggione (1871), escrita per a l'arpeggione, que és un instrument híbrid de corda que té sis cordes (com la guitarra), cos de violoncel i es toca agafat entre les cames, com la viola da gamba.\nArpeggione, instrument amb poc recorregut i importància\nConstruït al 1823 per Johann Stauffer, constructor de guitarres vienès\nAra sí, la Sonata Arpeggione en transcripció per a clarinet:\nPer donar aquestes recomanacions per acabades, escoltarem l'obertura de l'òpera Il barbiere di Siviglia, de Gioachino Rossini (1792 - 1868), considerada l'òpera bufa (òpera en clau còmica) per excel·lència, estrenada a l'any 1816, i en la que trobam la divertida ària Largo al factotum dellá città, que també enllaçam per ser una ària emblemàtica en el món del bel canto. Rossini és conegut sobretot per les seves òperes, de les que n'escrivia una o dues a l'any, però també va escriure música vocal religiosa.\nPublicado por Coordinació EMEA en 14:03


Larissa Andréyevna Gerasimova / Tortosa\nBenvolgut Marcel Com estàs? El passat setembre vaig estar uns dies per Astúries convidada per uns amics. Vaig veure de que al teatre Campoamor d'Oviedo fan una temporada d'opera curta, però atractiva i amb uns preus molt bons. La que obria la temporada era "Mazeppa" de Tchaikovsky. Havia bastanta expectació i no havien entrades. El que em va sorprendre és que es deia que era la 1ª vegada que es representava a Espanya. Una mica estrany,no? Tu creus que encara queda alguna cosa per estrenar avui dia? Al 2016? i parlant d'un compositor tan conegut? No sabia si creure-ho A reveure Marcel\nPer descomptyat que queden moltíssimes coses, algunes importants, que, fins i tot els grans teatres, no han programat mai.\nSense anar més lluny, el Gran Teatre del Liceu, encara no ha programat mai una òpera tan extraordinària i divertida com és Le comte Ory, de Rossini!\nAprofito per recomanar-la a tothom des des d'aquí i, en cas que la volguessis en DVD, jo no dubtaria a comprar la versió del Metropolitan de NOva York, protagonitzada per Flórez, Damrau i Didonato. És extraordinària.\nQueden moltes coses per veure, Larissa.


Peu de foto: El síndic de greuges, Rafael Ribó, i l'adjunta del síndic per la defensa dels drets d'infants i adolescents, Maria Jesús Larios\n"Hem rebut sobre la immersió lingüística un 0,03% de queixes"\nEl Síndic de Greuges, Rafael Ribó, critica que "el Gobierno de España s'atreveixi a obrir el meló"\nEl Síndic de Greuges, Rafael Ribó, ha alertat que, si el govern espanyol segueix endavant amb els canvis anunciats per posar fi al model lingüístic del sistema educatiu a Catalunya, l’executiu de Rajoy “posarà en risc un sistema d’immersió lingüística elogiat per les institucions europees i avalat en reiterades ocasions pel Tribunal Constitucional” (veure comunicat).\nA la Fórmula Estel, Rafael Ribó ha explicat: "La proposta que està funcionant a Catalunya no ha generat conflicte massiu: com a Síndic o Defensor del Pueblo a nivell d'Espanya hem rebut sobre aquest tema un percentatge ínfim, d'un 0,03% de queixes sobre aquesta qüestió". El Síndic de Greuges ha recordat que el model es va instaurar l'any 83, que s'ha mantingut amb gran unanimitat, i que és un dels instruments per aconseguir lluitar contra la segregació social. "Que el Gobierno de España, que a Catalunya només compta amb 4 diputats, ara s'atreveixi a obrir el meló pot tenir altres interpretacions, però no és millorar els drets de les persones, i més amb tant poca base".\nMés Fórmula Estel\nLuis de Guindos aconsegueix ser el número 2 del Banc Central Europeu. Ivan Gonzàlez, economista i màster en Economia Social, ha fet El Comentari de l'Actualitat sobre aquest tema. Fra Valentí Serra ens ha parlat del codony a Remeis de Frare, i Victòria Molins, religiosa teresiana compromesa amb l’exclusió social, ha fet El pensament del dia.\n- Escolta la 1a hora de la Fórmula Estel -


Thuram entén el sobiranisme català | NacióDigital\nThuram entén el sobiranisme català\nper Redacció , 25 d'octubre de 2012 a les 10:51 |\nLilian Thuram, en una imatge d'arxiu. Foto: Vikicommons\nLilian Thuram va ser un futbolista que no va desaparcebut en la seva etapa blaugrana (2006-2008). A banda de ser un central de garanties va destacar pel seu compromís polític, especialment en la seva lluita contra el racisme. També es va mullar per l'ensenyament del català a la Catalunya Nord, donant suport a la Bressola juntament amb Oleguer.\nEn una entrevista a RAC-1 ha expressat que entén les ànsies independentistes catalanes. Ho ha fet recordant que ell es nascut a la Guadalupe, un dels territoris d'ultramar de l'Estat francès. En aquest sentit ha assenyalat que allà també hi ha molta gent que vol la independència perquè no se sent respectat pel poder de la metròpoli i que temps enrere estava prohibit parlar en crioll, fent un paral·lelisme amb Catalunya.\nThuram, que acaba d'escriure el llibre Les estrelles negres (prologat per Eduardo Galeano), ha destacat que l'important és que els presidents apostin per la justícia quan se li ha preguntat si veia en un futur un líder català d'origen africà.\nEsports, independència, Lilian Thuram, futbol\nPer Anònim el 26 d'octubre de 2012 a les 23:17\nAra què ens diran els que ens qualifiquen de nazis i racistes? Que Thuram és un nazi i un racista?\nPer Pep Cirera el 26 d'octubre de 2012 a les 15:07\nPot algun feixista explicar-me per què s'ha votat negativament el meu comentari?\nPer Funcional el 25 d'octubre de 2012 a les 15:36\nQue suerte para el independentismo, ya casi no queda nadie que no apoye su causa.\nPer Pep Cirera el 25 d'octubre de 2012 a les 14:29\nEvidentment, d'aquí 30-40 anys Catalunya tindrà un president africà...senzillament perquè el 80% de la població serà d'origen africà. Mates fàcils...\nto the escuadra!\nPer pichichi el 25 d'octubre de 2012 a les 11:54\n-El Govern admite que sin la continuidad en la UE el proceso soberanista pierde sentido- http://www.lavanguardia.com/politica/20121025/54353460816/govern-admite-plan-soberanista-pierde-sentido-ue.html GOL EPICO DE CiU!\nPer Carol el 25 d'octubre de 2012 a les 11:23\nMolt bé pel Thuram. Ja sabia de fa molt de temps que era una persona molt implicada en temes socials. Ojalà a Escanya existíssin molts Thuram's. La pena és que no és així. Gràcies Lilian !!! Ets tot un senyor!! ||*||\nEls futbolistes també poden opinar, faltaria més!\nPer All i oli nacional el 25 d'octubre de 2012 a les 11:02\nEm fa molta ràbia aquesta gent que diu "que els futbolistes no han d'opinar de política" Perquè?! Ells no son ciutadans? No paguen impostos? No tenen sentiments com la resta d'humans? Perquè els metges, els arquitectes, els banquers, els botiguers poden opinar i ells no? Qui diu això no sap el que és la democràcia, igual que els que diuen que segons quines coses no es poden ni consultar


Des del meu punt de vista: El Gran Casino de Rabassada\nFa molts anys, a Barcelona, va existir un casino que quasi no tenia rivals: el Gran Casino de la Rabassada. Es tractava d’un temple de joc que a més era parc d’atraccions i hotel. Veiem-ne una imatge de 1912:\nPerquè parlo en passat? Doncs bé, perquè aquest casino ja no existeix, només en queden runes (i molt de misteri). Tenia molt de luxe i no li faltava de res. Fins i tot als jardins hi havia vegetació importada de diferents parts del món! I de joc se n’hi feia, i molt. Diu la llegenda que dins del casino hi havia una sala on la gent es podia SUICIDAR (suposo que per gent rica que ho perdia tot i no s’atrevia a tornar a casa).\nEl parc d’atraccions tenia diverses coses, com per exemple una muntanya russa que passava per túnels (alguns d’ells encara es conserven, però les vies no).\nTot va acabar perquè l’any 1912 es va prohibir el joc a Espanya. Tot i que es va mantenir com a hotel i parc, ja mai va ser el mateix i al 1930 es va acabar tancant el restaurant, l’únic que quedava funcionant. Tot seguit es va convertit en refugi (Guerra Civil), "cuartel".... i al 1940 es va tirar tot al terra.\nAvui en dia, trobar restes de tot allò és tota una aventura (que jo no m’he volgut perdre, tot s'ha de dir). Per trobar les restes s'ha d'anar per la carretera de la Rabassada, la que creua Collserola per arribar a St Cugat.\nTot plegat em recorda força al Titanic, no?\nUs deixo amb tres de les fotos que vaig fer. Realment és una pena: està tot cobert i no queda quasi res...\nSi us interessa el tema, aquí podeu llegir-ne més coses aquí:\n(està molt bé i aporta molt de material gràfic)


Henar Morera Velázquez | El fil del mot - ESTUPIDESA - anoiadiari·cat · Portada · · Opinadors · · Blogs · · El fil del mot · < anterior | seguent >\nDivendres, 18.3.2011. 03:00 h\nSi bé la intel·ligència humana és limitada, l’estupidesa és infinita. Fins i tot Einstein n’estava més segur que de la infinitud de l’univers! Una divertida formulació de les lleis fonamentals de l’estupiditat la devem a un historiador de l’economia, Carlo Maria Cipolla, que l’exposa en el llibret Allegro ma non troppo. Sempre se subestima el nombre de gent estúpida, i el seu poder. La probabilitat que una persona ho sigui és independent de cap altre dels seus trets. La persona estúpida és la més perillosa que hi ha, tant des del punt de vista del benestar individual com social, perquè la llei d’or, —que permet classificar les persones en intel·ligents, desgraciades, malvades o estúpides—, estableix que aquestes últimes es perjudiquen elles mateixes alhora que als altres. I així com d’intel·ligent, malvat o desgraciat se’n pot ser i actuar segons les circumstàncies, els qui són estúpids tendeixen a ser-ho de manera constant i sorprenent. ‘Sorprès’ és el significat de l’adjectiu llatí stupidus, que conté la idea de desorientació i astorament (stupiditas) que venia del verb stupere, ‘estar atordit, estabornit’. La mateixa arrel és compartida per la família que formen ‘estupor’ (estat d’insensibilitat, sorpresa, estranyesa) i ‘estupend’ (digne de causar estupor, admirable) o ‘estupefacte’ (atònit) i ‘estupefaent’ (que causa desorientació). Podem sospitar que hi devia haver un moment en què el significat es va omplir de connotacions negatives fins a pervertir el sentit primitiu. No és arriscat conjecturar que devia ser una hipèrbole a partir del que semblava una debilitat de les facultats intel·lectuals. El que queda clar, però, és que es necessitava una paraula per definir l’estultícia associada a la ignorància. I n’és una prova que l’anglès, el francès, el castellà i el portuguès utilitzin la mateixa arrel llatina. Cipolla considera que la gent estúpida forma un grup que, sense tenir líder ni manifestos ni reglaments, aconsegueix ser més poderós que una gran organització. Per tot això, si mai volem lluitar contra l’estupidesa quan es presenta unida a qualsevol altre perill, el més aconsellable serà tocar el dos. 1898 lectures 5 comentaris\n5 - MerceIg31 de juliol de 2011, 19.57 h\nHenar, he llegit l'article amb retard, has donat en el clau just. l'estupides humana es propaga com una plaga, cada vegada més. Et diria que quedo parada de com es propaga, fins i tot, amb gent nostra, propera.. Ultimament, amb la crisi, el moviment dels valors, etc., etc., sens veus curioses, amb tanta falta de sentit comú com de imbecilitat. Hem de donar la raó a l'Einstein que tan precoçment ho va detectar. 4 - Montserrat MAteuIgualada23 de març de 2011, 10.05 h\nUn dels grans llibres que he consultat sovint és al que et refereixes d'en Cipolla. Breu però interessant! N'acabo de descobrir un altre, "Indigneu-vos" del Stéphane Hessel. També breu i molt interessant. Estic segurà que t'agradarà a tu i a la gent que llegeix els teus articles, sempre interessants.\n3 - Roger VelàzquezBarcelona21 de març de 2011, 15.15 h\nUn mot de rabiosa actualitat...\nL'article i el tema m'han estimulat i he fet unes perquisicions que m'agradaria compartir amb tu:\n"Mai atribueixis a la maldat allò que pot ser explicat per l'estupidesa", o altrament anomenat la Navalla de Hanlon.\nEstarem d'acord en que una de les últimes i més sofisticades i absurdes formes de l'estupidesa humana és la burocràcia, regida per les tres lleis fonamentals de Parkinson, a saber:\n1era.-"El treball s'expandeix fins a arribar a omplir tot el te... Llegir més\n2 - Montserrat Díez VilarrubiasIgualada20 de març de 2011, 23.17 h\nHenar, L'has clavat. Acabes de definir una realitat que, certament i tal com comentes, esdevé perillosa!!\nAprofito per felicitar-te. El què escrius és interessant i creatiu!\n1 - MarcelIGUALADA18 de març de 2011, 18.52 h\nHmmm... conec gent així.