Silja, Food & Paris: märts 2012\nPostitaja: Silja Luide kell 10:51 10 kommentaari\nNii nagu Vietnami toidust kirjutamisega, ei pretendeeri ma ka selle postitusega absoluutselt ammendavale Khmeri köögi ja kambodžalaste toitumisharjumuste kirjeldamisele. Räägin lihtsalt valikuliselt mõnedest toitudest, mida lisaks raamatust ja internetist lugemisele, kokakursusel räägitule ja muude inimestega suhtlemisele ma oma silmaga näinud v hambaga kogenud olen:)\nPanen igaks juhuks kirja, et Khmeri toidu kursustel käisime sellises kohas Sihanoukville'is ja jäime igati rahule. Tripadvisorist saab hinnaguid ka lugeda. Toidud, mida seal tegime ehk punane kana curry, krõbeda riisinuudli salat magushapu kastmega (tuntud Tai veiseliha salati nime all), fritüüritud krevetikoogid, piprakana ja kõrvitsa custard olid kõik tõeliselt head:) Ainuke asi, et kuna õpetaja (kes oli hästi tore, sõbralik ja abivalmis naine) ja tema kaks abilist ei osanud keegi lugeda, siis kokakooli omaniku poolt (kes on üks Stefani nimeline mees, vist Euroopast) koostatud retseptid, mis koju kaasa antakse, erinevad oluliselt sellest, kuidas meid koolitusel neid toite valmistama õpetati, niiet mul on natukene kahju, et ma kõigi toitude puhul ei pannud kohe kirja, kuidas neid täpselt teha tuleb, sest nüüdseks ei ole kahjuks enam kõik nüansid meeles ... Aga muidu oli tõesti väga huvitav (ja maitsev) kogemus, niiet tõesti soovitan soojalt, kui Sihanoukville'i juhtute:)\nKambos on põhiliseks toiduks ... üllatus, üllatus ... riis! Khmerid kasutavad söömise kohta sõna nam bai, mis otsetõlkes tähendabki "sööma riisi". Riisipõlde näeb siin ringi sõites samuti nagu Vietnamiski ikka päris palju. See on üks levinumaid riisisorte "Sen Pidor", mis on nö kiire riis, sest sellest saab saagi 110 päevaga\nKuigi Kambo köök on oluliselt vähem vürtsikas, kui Vietnami oma (Tai omaga ei saa üldse võrrelda), siis kasutatavad põhimaitseained on suhteliselt sarnased ehk tšillipipar (samasugune pisike nagu Vietnamiski e Bird's eye chilli), kurkum, galangal, sidrunhein, kaffir laimi koor ja lehed, koriander, Hiina koriander. Aga et Eestis on nii kaffir laimi (all pildil on laim tervena ja laimilehed) kui ka galangali saada ainult kuivatatud kujul, siis panen nendest siia pildi, et oleks näha, millised need värskena on\nÜks asi, mida siin nägin (ja maitsesin) esmakordselt, on valge kurkum (pildil keskel), vasakul aga on tavaline kurkum\nSamuti on siin kasutusel palju värsket pipart ja erinevad basiilikud. Pildil olev basiilik holy basil ja maitselt oli see natukene piparmündine\nSiin on aga näha vahe värske (noore) pipra vahel (paremal ja natukene vanemal ehk juba pisut liiga küpsel (vasakul suuremate teradega). Toidu sisse sobib ideaalselt just see noorem e paremal olev pipar. Igaks juhuks mainin, et see on sama pipar, millest pärast kuivatamist saab meile tuntud must pipar. Kui kuivatatud pipral kest eemaldada, saab valge pipra. Ja kui pipraterasid kuivatada natukene teistmoodi ja töödelda mõnede ainetega, siis saab sellest rohelise pipra.\nÜks Kambodža toit on Cha knyey ehk piprakana stir fry, milleks kõigepealt praetakse piprakobarad pannil õlis\nsiis lisatakse ülejäänud maisteained (kaffir laimi koor, šalottsibulad, küüslauk, valge ja kollane kurkumijuur, tšilli)\nning alles seejärel kana ja aedviljad. Piprakobarad süüakse tervelt koos ülejäänud roaga ilusti ära:)\nSiin aga demonstreerib kokakooli õpetaja meile uba (ik string bean), mida me panime kana curry sisse:)\nNagu Vietnami köögiski, kasutatakse siingi hästi palju uhmrit. Siin on uhmrid, mida kasutasime, katusel pärast pesemist kuivamas:)\nMeie tampisime uhmris (kokku ikka u 10-15 minutit pidevat kõva tümitamist) pasta punase kanacurry jaoks. Siin oli galangal, valge kurkum, sidrunhein, tšillikaunad, kaffir laimi lehed. Curry vamistamine algabki selle pasta õlis läbi praadimisega\nAga tšillipastat tehakse hoopis suure noaga hakkides (päris pikalt)\nCurry pilti ma ei hakka panema siia (pole just eriti fotogeeniline toit), kuigi see oli vist kõige parem curry, mis ma kunagi saanud olen - vürstikas ja ülivärskest toorainest, isegi kookospiim oli hommikul pressitud:) Panen siia aga hoopis ise tehtud Tai veiseliha salati krõbedate nuudlite, maapähklite ja magus-hapu kastmega\nJa niisama võrdluseks sama salati pilt ühest Saigoni Tai restoranist, frititud riisinuudlite asemel on selle juures riisi-krõpsud.\nKui Vietnami köögis on üheks võtmesõnadest kalakaste, siis Kambodžas pidi kanapuljongipulber olema asi, mis läheb iga toidu sisse - nt frititud krevetikookide juurde dipikastme sisse lisaks laimimahlale, soolale, piprale ja suhkrule, samuti karridesse ja salatikastmetesse. Siin aga ongi minu valmistatud krevetikoogid, mis koosnevad vaid värsketest krevettidest, tempura-taignast, kookoskreemist ja munast\nHästi palju kasutatakse maguskartulit, nii karrides, nuudliroogades kui ka lihtsalt tšipside v friikatena. Siinne levinum maguskartul on aga kollane, aga on ka oranžikat. Friikad maguskartulist on ikka jube head ja olid alati nii armsalt täiesti suvalise kujuga:) me sõime neid iga päev (ja vahest mitu korda päevas) :)\nÜks hästi levinud riisitoit on bobor ehk riisipuder, millele saab juurde lisada värsket, soolatud v suitsutatud kala (antud juhul, st pildil viimane variant), soolaga küpsetatud muna ja ingverit ning mida süüakse pmst hommikuks, lõunaks ja õhtuks.\nBoboriga natukene sarnane toit on Samlor, mis on traditsiooniline supp, mida pakutakse iga eine ette. Mul kahjuks sellest pilti ei ole, aga see näeb riisipudruga üsna sarnane välja ainult et selles on ka aedvilja ja kanatükke.\nÜks Kambo rahvusroogi on Amoc - küpsetatud kala sidrunheina, kookospiima ja tšilliga, mis tuuakse lauale banaanilehes. Sellel versioonil siin on peal paar krevetti, aga see võib olla nii vedelamal kui ka tahkemal (st kala on ühes tükis) kujul ning amoc'i võidake serveerida ka väikese kookospähkli koore sees\nBanaanilehe voltimiseks ja tikkudega kinnitamiseks nii, et sealt midagi välja ei tule, on ka oma nipid;-)\nSiin aga üks vedelamapoolsem sealihaga variant Amoc'ist\nKasutatakse reeglina värsket kookospiima, nt kokakoolis chef oli selle hommikul valmis teinud. Kookospiima (samuti -kreemi) valmistamiseks tuleb kõigepealt pähklitelt sisemus peenelt riivida (nt sellise masinaga nagu pildil näha), siis seda segatakse veega, lastakse seista ja kurnatakse läbi riide. Piltidel riivib üks tädi turul kookospähkleid\nÜks levinumaid magustoite on kookospiimaga küpsetatud kõrvits, mida ma nägin küll vist peaaegu iga söögikoha menüüs. Kookospiim tuleb suhkru, munakollaste ja maisitärklisega ühtlaseks segada ning panna kõrvitsa sisse, millest on sisu, mis süüa ei kõlba, välja uuristatud, aga viljaliha on ikka sees. Kõrvitsaid kookospiimaga aurutatakse u tunnike ja siis süüakse lusikaga otse koore seest\nTurult saab erineva suurusega kõrvitsaid osta\nPuuviljadest eraldi polegi mõtet rääkida - kõik, mis Vietnami kohta kirjas, kehtib Kambo kohta sama moodi. Siin on aga minu igahommikune suur puuviljasalat. Siin oli alati ananassi, papaiat, banaani, draakonivilja, arbuusi ja mangot. Kõik puuviljad on jube head ja magusad, aga kõige parem on ikka sealne mango - see tumedam oranž tagapool\nKyteow - traditsiooniline riisinuudliroog kartuli ja kanaga, maitseks ingverit ja/või tšillit. Seda pidid kohalikud samuti sööma nii hommikuks, lõunaks kui ka õhtuks\nSiin on meie giid (ja taga meie tuk-tuki juht), kellega me kolm päeva Angkorit avastasime. Sööb oma lemmiktoitu kyteow'd\nLaudadel on igasugused värsked ürdid, mis on Kambodžas sama olulised kui Vietnamiski\nja neid pannakse ohtralt toidule, peale pigistatakse laimimahla\nKyteow sees esiplaanil on kohe üks tumepunane suur tükk, mille kohta meie giid ütles, et see on ka "chicken", aga see paistis olevat samalaadne verest tehtud klimbilaadne toode, mida turul ka müügil nägin. Mis see täpselt on ja millest valmistatud, seda ma ei teagi ...\nKambos süüakse nagu Vietnamiski pmst kõike, mis ujub, lendab vm viisil liigub, nt roomab. Khmeri köögis on BBQ väga levinud, mida Vietnamis nii palju ei ole. Kellelegi äkki üks seksikas konnake? :D\nSiin grillil on lisaks krevettidele jm "tavalistele" asjadele ka nt konn ja paremal pool üks varda otsa aetud madu\nmadu on ka üks asi, mis mul proovimata jäi\nIgasuguseid karpe oli saada nii söögikohtades kui turgudel\nja muid mereande ka\nPanen veel mõne pildi tüüpilistest kohalike söögikohtadest ka, need siin on turul\nAga kohvikud ehk coffe shop'id on siin nagu Vietnamiski vaid meeste pärusmaa - naised endale sellist luksust lubada ei saa, et kuskil kohvikus istuks ja kohvi (rääkimata õlu) jooksid\nSiin aga üks pildike minu igapäevasest värskelt pressitud ananassimahlast:) Mitte-turistikates kohtades tuuakse Kambos nagu Vietnamiski joogi (nt õlu, mahl, kohvi) tellimisel ka klaas külma rohelist teed jääga\nSuhkuroost pressitud mahla saab enam-vähem igal nurgal osta\nKookospähkli värsket mahla saab Kambos jällegi igal pool. Raiutakse "kaas" pealt maha, kõrs sisse ja naudi;-) Kuigi see just mu lemmik-mahl ei ole, siis vahete-vahel on ikkagi hea võtta - eriti rannas peesitades\nKohalikud armastavad süüa pardimune, mille sees on juba peaaegu tibuks arenenud embrüo, mis on elusalt ära küpsetatud. Neid mune saab ka igal pool osta, aga no käsi ei tõuse, mis teha ...:)\nja süüakse neid mune seest lusikaga, kõrvale tšillikaste v lihtsalt pigistatakse laimimahla\nTeod on siin ikka ülipopid\nKookospalmile sarnasest suhkrupalmist, mis on üksiti ka Kambo rahvuspuu ja mille viljad näevad välja sellised, tehakse palmisuhkrut.\nPalmisuhkrut tehakse mahlast, mis saadakse palmi tüve seest, mitte viljadest, ja seda keedetakse tulel u 5 h, et vesi välja keeta\nsamal ajal saab ka nt kala küpsetada ;-)\nkuni mahlast jääb alles selline iirisetaoline mass\nsiis võetakse pott tulelt ja järelejäänud massi segatakse puutoigastega u pool tundi kuni see taheneb\nJa palmisuhkrust "kommid" tehakse palmilehtedest vormide sisse\nTahenenud palmisuhkur - maitselt ja konsistentsilt meenutab natukene šerbetti\nTüüpiline vaatepilt Vietnamis ja Kambos ehk lapsed/naised töötavad, mees vaatab niisama pealt, pikutab võrkkiiges ja/või joob õlut :D\nPalmisuhkur nn kommi kujul pakitakse palmilehtede sisse v purkidesse, aga osta saab palmisuhkrut ka vedelal kujul (vasakpoolsed purgid). Meie ostsime neid vasakul pool olevaid torusid, kus palmisuhkru "kommid" on keeratud palmilehe sisse.\nEt siis praeguseks kõik:) Hakkasin seda postitust kirjutama juba Sihanoukville'is olles, niiet mõned asjad on siin kirjas oleviku-vormis, aga ma ei hakka muutma ka ned kohti - las need olla nagu on:) Praeguseks on juba kõigest muidugi päikselised ilusad mälestused jäänud...:)\nPostitaja: Silja Luide kell 09:56 5 kommentaari


Kuldsed Käed Sügisene suurpuhastus. - Kuldsed Käed\nKevadisest suurpuhastusest on kõik kuulnud. Ometi aga soovitatakse just tervise seisukohast teha suurpuhastust kaks korda aastas: kevadel ja sügisel.\nSügisel langeb välistemperatuur ning algab küttehooaeg. Samuti sulgeme aknad ning see annab pisikutele, allergeenidele soodsad elutingimused. Vaibad ja pehmemööbel on sooja suvega ohtralt kogunud endasse mustust ja tolmu. Lisaks on erinevad kohad, mis on silme alt ära, näiteks mööbli tagused, tolmu täis.\nKui pesid aknaid viimati kevadel, on suve jooksul need tolmuseks saanud. Kuigi sul võib olla kiusatus lükata akende pesemise töö kevadesse, näed peagi, et vihmavesi toob üsna drastiliselt välja klaaspinnale kogunenud mustuse. Aknaid saab edukalt pesta kuni on veel soojakraadid, seega päevasel ajal jõuab sügisel ka selle töö kenasti ära teha. Aknaid puhastatakse loomulikult ka külmakraadidega, ent kindla ja hea tulemuse annab just see, kui see töö saab tehtud enne külma.\nKuna väljas on üha niiskem, tassime paratamatult ka jalatsitega rohkem mustust tuppa. Uksematt on alati hea mõte – nii jätad suurema pori siseruumidesse toomata. Kindlasti vaata üle ka oma põrandad, et need oleks korrektselt hooldatud. Nii väldid nende enneaegset kulumist.


Ropu suuga papagoi - 👍 Meeldib.com 😀\nSaid kokku kolm naist, kes polnud üksteist hulk aega näinud\nNaabrimees ja kits\nRopu suuga papagoi\nJimmyle kingiti jõuludeks täiskasvanud papagoi. Papagoil olid halvad käitumismaneerid ja veel hullem sõnavara. Tema noka vahelt tuli katkematu sõim. Jimmy püüdis linnu käitumist parandada, korrutades talle ilusaid ja viisakaid sõnu ning mängides kaunist muusikat, kuid miski ei aidanud. Kui ta linnu peale karjus, muutus see veel agressiivsemaks, kui ta linnu pihku võttis ja raputas, muutus see ainult ebaviisakamaks. Lõpuks haaras Jimmy raevuhoos linnul kaelast ja pistis ta külmkappi. Mõne minuti jooksul oli kuulda vaid papagoi vandumist ja jalahoope vastu külmiku ust, siis saabus absoluutne vaikus. Kartuses, et ta on linnule tõsiselt viga teinud, avas Jimmy külmkapi. Papagoi astus vaguralt tema väljasirutatud käele ja lausus:\n“Vabanda, et ma sind solvasin, et ma ropendasin ja ennast halvasti üleval pidasin. Palun anna andeks. Ma luban ennast parandada.” Jimmy oli rabatud sellisest muutusest linnu käitumises ja pidi juba küsima, mis selle põhjustas, kui papagoi jätkas:\n“Kas ma tohiksin küsida, millega kana hakkama sai?”


ELU RÜÜTLI LOSSIS: ALBERTINA\nKui interneti ostsingusse trükkida 'mida Viinis teha ja näha', siis üheks top tulemuseks on kindlasti Schönbrunni või Belvedere-i palee. Mõtlesin ka algul vähemalt ühe nendest paleedes meie külastavate kohtade nimekirja panna, aga peale mõningast kaalutlemist ja uurimist jätsin südamerahuga mõlemad kohad nimekirjast siiski välja. Kuna meie soovisime lühikese aja jooksul võimalikult palju näha ja teha, siis 1440 toa ja saaliga Schönbrunni palee oleks meie ajakavast kindlasti juba pool päeva enda alla võtnud. Oktoobri lõpus ei oleks ka palee ümber asuv park meile mingit suurt elamust pakkunud, seega seal niisama ringi jalutamine oleks vaid aja raiskamine olnud.\nKuna me eelmisel aastal olime juba korduvalt kunstimuuseumeid ja näituseid erinevates riikides külastanud, siis väga kunstikeskseks ma meie Viini reisi uuesti organiseerida ei soovinud. Samas päris ilma kunstita nagu ka ei tahtnud meid jätta. Belvedere palees oleks küll saanud ühendada nii palee ruumid, kui ka kunsti, aga jah taas sai saatuslikuks palee meeletu suurus.\nJärgmiseks läksid kaalukausile Hofburg ja Albertina. Hofburg-i puhul jäi mul nende veebilehe põhjal üsna segaseks, et millega täpselt tegu on. Nagu oleks kunstimuuseum olnud, aga ka Imperiaalsed korterid ning siis veel ka Hõbedakogu. Ma ei saanud aru kust see koht algab ja kust lõppeb, kuhu peab või kuhu tasuks pileteid osta ja kuhu mitte. Ühesõnaga liiga palju otsustamise ja seega tegin valiku hoopis Albertina kasuks. Albertina puhul sai ühe piletiga nautida nii kunsti, kui ka Imperiali palee ruume.\nMe kõik kolm jäime Albertina külastusega väga rahule, seda enam, et me sattusime sinna just ajal kui seal oli väljas ka Claude Monet maalide näitus. Piletihinnad olid minu arvates odavad. Londonis on küll suured kunstigalleriid kõigile tasuta, aga samas Picasso, Monet, Van Gogh või mis tahes teise kuulsa kunstniku eranäituste piletite eest oled sa sunnitud maksma kuskil 25 naela ringis (28 eurot) inimese kohta. Albertina piletid, mis sisaldasid juba ka Monet näitust, paleeruume ning veel mitut teist eranäitust, maksid aga vaid 14 eurot inimese kohta (meie saime oma Viini City Card-iga allahindlust ja maksime omakorda vaid 11 eurot (alla £10)). Lapsed said sisse tasuta.\nPraegu vaatasin, et uuest aastast on Albertina piletitehinnad tõusnud 16-le eurole.\nSaalid, kuhu Monet maalid olid välja pandud, olid muidugi paksult rahvast täis ja seal oli kohati üsna raske liikuda. Samuti oli nendes ruumides meeletult palav ja umbne, aga eriti ei kurda, sest vähemalt nägime vesiroosid oma silmaga ära.\nEdasi liikusime paleeruumidega tutvuma\nPete huvitavaid suuri vaase imetlemas\nMa ütlesin talle küll, et tegu on arvatavasti ahjudega, aga ega ta enne ei uskunud, kui ise ahjuust hiljem nägi\nNagu piltidelt on näha, oli tegu väga suursuguse paleega\nPalee paistis olevat väga populaarne pulmapiltide tegemise koht. Kohe kui üks pulmapaar lõpetas, ilmus teine asemele.\nÄra peidetud WC...mida oli küll lõhna järgi väga kerge leida\nEdasi liikusime palee järgmisesse ossa kus oli välja pandud suur hulk kuulsate kunstnike töid\nSee maal meenutas meile Petega millegipärast 'Handmade's Tale' sarja\nVeel üks põhjus miks ma just Alabertina kasuks hääletasin, oli ka see, et seal oli parasjagu väljas Helen Levitt-i (1930-2009) fotonäitus. Mitte et ma sellest Ameerika fotograafist midagi varem teadnud oleksin, aga andke mulle vaid fotograafia ja lapsed ning ma olen kohe müüdud :)\nKui me fotonäitusega lõpetasime oli meil kõigil kergelt toss väljas. Sellele vaatamata põikasime sisse veel saali kus oli väljas Niko Pirosmani tööd. Minule ei öelnud see nimi taas mitte kui midagi. Tuli välja, et tegu on ühe Gruusia naivistliku maalijaga kes sündis 1862 aastal. Ta vanemad surid varakult ja teda kasvatasid üles ta kaks vanemat õde. Maalima õppis ta omal käel. Niko oli kogu ta elu vaene. Ta tegi suvalisi lihtöid ja hiljem kui ta kõigile lisaks ka veel alkohooli küüsi langes, siis veetis ta suurema osa ajast oma töid öömaja ja söögikraami eest müümas. Lõpuks surigi ta vaese ja kodutuna.\nMa täiega nautisin kõiki ta maale\nKõndisime kõik omas rütmis seal näitusel. Äkki jooksis Greta minu juurde ja kutsus mind õhinal ühte hirve maali vaatma. Ütles, et see hirv on täpselt samasugune nagu ühes raamatus mida me alles hiljuti lugesime.\nLäksingi siis seda hirve temaga koos vaatama ja sain kohe aru mis raamatut Greta silmas pidas.\nVasakul maal ja paremal pilt raamatust\nNimelt ostsin ma talle Eestis olles Raamatukoi poest 1euro eest Abhaasi muinasjuttude raamatu ja seda just raamatus olnud piltide pärast. Greta hiljem üldse ei tahtnud et ma talle seda raamatut loeksin, aga iga kord kui ma talle sundkorras neid jutte sealt lugesin jäi ta juttudega väga rahule. Ma mäletan kuidas ma ise lapsena alati selle sarja raamatuid nautisin ja tahtsin seega nüüd seda kogemust ka Gretaga jagada.\nKuna meil oli selle raamatu ümber toimunud nii palju sahmerdamist, siis oli ääretult tore nüüd sattuda näitusele mis raamatuga juskui seotud oleks olnud.\nja pilt raamatus\nMa igaks juhuks lisan et raamatu illustratsioonid ei ole Niko Pirosmani omad\nSiin veel mõned Niko Pirosmani maalid\nMuideks ka kodueestlastel on võimalik Niko Pirosmani maale nautida Mikkeli Muuseumis alates 23.märtsist kuni 11.augustini.\nKokku olime muuseumis natuke vähem kui 2 tundi. Enne lahkumist külastasime loomulikult ka suveniiripoodi kust ma endale ühe ammu ihaldatud lasteraamatu ostsin.\nMuuseumist väljudes hakkas natuke vihma tibutama. Meil oli õnneks kogu vihmavarustus ilusti kotis olemas, seega me ei lasknud väikesel vihmal ennast segada.\nJärgmiseks otsustasime sööma minna. Ma olin eelnevalt ühe spetsiaalse gluteenivaba restorani internetist välja otsinud ja nagu tellitud asus see põhimõtteliselt kohe Albertina kõrval. Kui me restorani jõudsime oli see aga paksult rahvast täis ja hunnik inimesi juba vabu laudu ootamas. Meil paluti tunni pärast tagasi tulla.\nOtsustasime siis natuke edasi kõmpida ja meie nimekirjas olevat muusikamuuseumit külastama minna. Sellest muuseumist kirjutan ma aga juba järgmises Viini postituses.\nCranberry 15 January 2019 at 19:02\nGruusia kunstnik Niko - väga vahva avastus. Mulle meeldib reisikirjeldusi lugeda ja huvitavaid detaile meelde jätta (oma märkmikusse üleskirjutada), et kui juhtun samasse kohta reisima, on juba mõtteid mida teha :)\nMul seisab ees kevadel reis Budapesti...mõtteid on palju, kuidas seda aga 4 päeva mahutada, maha kriipsutamisi saab olema rohkelt.\nAlice 15 January 2019 at 21:13\nNo 4 päeva sisse saab juba üsna palju mahutada. Meil mahtus kahe päeva sissegi juba nii palju :)\nMuideks kui me hakkasime Viennast tagasi lennujaama sõitma, siis me istusime vale rongi peale. Tegelikult rong oli õige, aga selle rongi paar esimest vagunit sõitsid Budapesti ja viimased vagunid aga lennujaama ja me muidugi olime rongi esimeses osas. Õnneks oli et ma rongis olevat ekraani uurima hakkasin ja märkasin, et lennujaama nagu ei mainita kuskil. Haarasime oma kodinad ja tormasime rongist välja...kuigi täitsa huvitav oleks olnud ka Budapesti sõita :D\nCranberry 16 January 2019 at 06:16\nOhoo...panen kõrvataha. Kõlab nagu 1930ndatel rongiga reisimine.\nMidagi sellist :) https://www.seat61.com/Venice-Simplon-Orient-Express.htm\nAlice 16 January 2019 at 10:20\nSee on sul küll liiga romantiline ettekujutus rongist kus meie istusime :)\nene talvist 16 January 2019 at 10:36


Toomas Lepp Pätsi-lavastusest: Mida sai sõda alustava hiiglase vastu reaalselt teha üks miljon, kelle president oli heasüdamlik maainimene? - Eesti Päevaleht\nSuvelavastus Päts 28. juuli 2018\nToomas Lepp Pätsi-lavastusest: Mida sai sõda alustava hiiglase vastu reaalselt teha üks miljon, kelle president oli heasüdamlik maainimene?\nViinistu vanas katlamajas etendatud Pätsi loo eest tuleks välja anda eripreemiaid. Idee pakkuda välja Pätsi lugu suvelavastusena väärib igatahes kiitust. Idee teostajad – eesotsas kirjanik Mart Kivastiku ja lavastaja Aleksander Ogarjoviga suutsid luua terviku, mille tulemusena sündis tõeline kunst, mis teeks au igale professionaalsele teatrile.\nKostja ja hiiglane proov Foto: Mats Õun\nPõrgu oli laval ja põrgukuumus oli saalis - see toetas selles saatuslikus ajas elanud Eesti riigimeeste vastuolulise kannatuste tee mõistmist.\nPealkirjaks saanud “Kostja ja hiiglane” on õnnestunud ja lavastus annab mitmeid võimalusi hiiglasekujundit interpreteerida, teda ette kujutada küll presidendi sisekaemusena, küll ajaloofaktina, küll reaalse kogemuse piire ületavana.\nKuigi lavaloos ei ole läbivat süžeed, suudavad pildid Konstantin Pätsi elust panna vaatajat kaasa elama meie riigi kõige kurvemale perioodile, mil kaotati iseseisvus. “Miks ometi ei tehtud pauku...” – on ju ometi küsimus, mis hoiab üleval debatti vabadusest ja üksikisiku osast ajaloos, debatti ajaloolaste ridades ja debatti rahva hulgas – kas tahame ausammast!\nOlen nõus Trivimi Vellistega, kelle arvates on etenduses Pätsi kujutatud märtrina. Hiiglane oli ju otsustanud, hiiglane oli alla kirjutanud, hiiglane tuli oma plaane ellu viima. Loomulikult võib presidendile ette heita, miks ta andis allkirju, miks ei hakanud vastu, miks ei lasknud ennast maha...\nAga mida sai sõda alustava hiiglase vastu reaalselt teha üks miljon, kelle president on heasüdamlik maainimene? Mida sai teha punase eluka vastu, kes oli otsustanud oma tapva maailmarevolutsiooniga üle ujutada terve Euroopa, terve maailma.\nEtenduses on stseen, kus Andrei Ždanov tuleb Pätsi juurde Stalini määratud valitsuse nimekirjaga. Astub sisse ja hakkab küüsi närima. Alandab inimest igal moel. Käitub nagu ussikesega. Päts aga räägib üliviisakalt ikka oma juttu. Muuseas, ajaloolise tõe nimel ja Pätsi mõistmiseks - samal ajal siseneb vene välisministri asetäitja Vladimir Dekanozov Leedu Presidendi Antonas Smetona kabinetti Kaunases, samal ajal siseneb Andrei Võshisnski Läti Presiendi Karlis Ulmanise kabinetti Riias.\nKa neil on kaasas Stalini kinnitatud nimekiri uue valitsuste liikmetega. Moskvale polnud oluline, kes juhtis mõnda Balti riiki. NSV Liit vajas sõjaks Hitleriga geopoliitilist platsdarmi ja selleks olid Balti riigid. Saaremaalt aasta hiljem startinud Iljushini pommitajad olid juba ehitatud. Annuška oli õli juba ära ostnud.\nTagantjärgi teadmisena teame me seda nüüd. Baltimaade saatus oli hiiglase perekonnas otsustatud. Teame ka seda, et hiiglasel oli plaan B. Kui Pätsile Ždanovi valitsus ei meeldiks ja Grabbil õnnestuks päästikule vajutada, siis võetakse riik vägisi – lastakse maha, puuakse üles, sõidetakse üle.\nJa vaatamata Pätsi allkirjadele, saatuse irooniana ikkagi nii juhtuski. Poodi, lasti maha, sõideti üle, küüditati.\nJa nüüd vaatame paljutahulises selle suve suurlavastuses Pätsi kannatusi ning elame kaasa mehele, kes oli saunalaval keiser, kes oli meister lastega maadeldes, kes küsis köögitüdruku käest, kas sõda tuleb?\nKujundid etenduses olid huvitavad, ambivalentsed ja mõtteid jooksma panevad. Kõiki neid ei jõua üles lugeda, aga mõni ehk siiski.\nTrooja hobuse kujund oli üks intensiivsemaid. Vorošilovi Laidonerile kingitud hobune võeti, muuseas tõepoolest, pärast annekteerimist, hiljem uuesti Vene armee teenistusse. Terava kujundina mõjus Pätsi vari kui hiiglane. Vari (teine mina, tume pool), mis on suurem kui ta ise... Stseen, kus Päts maetakse vene ohvrite riiete alla oli ehk liiga alasti, aga siiski mõjuv, monumentaalselt arusaadav oli Päts (keiser) kasevihaga saunas (mina kivikuningas), samuti dzhuudokittel seljas kodus hommikumantli asemel.\nPäts hiigelsuure vene sõduri ja teenijannaga end võrdlemas jpm. Etendust läbis vanglakambri luuk - tõe rääkijatele. Osavalt oli kunstnik Ervin Õunapuu tekitanud filmiliku lavaruumi - Sirgi surm ja meenumised Pätsile, verine särk, hetkega muudetavad tegevuskohad; valguskunstniku poolt tekitati müstilised ruuminoondumised, salapärane atmosfäär jm. Leiutati mitmemõttelisi rekvisiite. Filmiekraani ei kasutatud kurjasti, kui seda tehti, siis mõtestava jõuna – näiteks etenduse lõpus iseloomulikult alla andev Päts rahvamassi ees. Muidugi oli Kontsantin Päts märter.\nLavastust ilmestas ka väga huvitav muusikaline kujundus, mis lõi vajaliku meeleolu ning aitas laval toimuvat jälgida.\nEredalt jääb meelde Juuli osatäitmine Elina Reinoldi poolt. Köögitüdruku rollist riigijuhtimises oleme me kuulnud piisavalt, see oli võimsalt mängitud.\nEtenduses on ta narratiivi tekkes vajalik ja omal kohal – kui meeleolukalt hüüab president: "Juuuli... Juuuuuuuli." Võrratu. Kui nn Eesti ajal rõhutab Juuli Pätsi poole pöördudes härrat – härra President, siis ajaloo saabudes jääb härra ära. Võib olla sama näitleja juunikommunistide lipuhoidjana oli ehk liiga lihtne leid, aga ajalookäiku arvestades loomulik ja lihtne.\nEtenduses tehakse vihjeid ka tänapäeva poliitilisele kemplusele. Seda on hea täheldada. Nii on varemgi tehtud – vene ajal ootasime kõik kui Hermaküla või Tooming lavalt midagi kahemõttelist puistas. Ja seisime pärast plaksutades püsti. Ka praegu reageeris publik elavalt. Tõmbeid kaasaega oleks võinud rohkemgi olla – näiteks kui ühes stseenis ütleb Päts – ma tean, sakslased tulevad meile appi.\nNoh, neid rahvusi, keda appi ootame on ju praegu rohkem ja hiiglased kohtuvad ja jagavad maailma asju nagu ennemuiste.\nBrechtilik lavastus lavastuses tuletas meelde, et me oleme kõik vastutatavad ja kaasvastutavad valitsusliikmete, riigivanemate ja presidentide tehtud ja tegemata vigade eest.\nVene lavastaja Aleksander Ogarev on teinud suurepärase ja taktitundelise töö, ta nagu tahtnuks lunastada vene-nõukogude vägivalda Eesti rahva kallal. Tema vaimukad ja tabavad kujundid, lennukas fantaasia ning suurepärane näitlejavalik tekitasid selle katarsise, mida healt teatrilt oodatakse. Etendusele tagasi mõeldes tekib allusioone vaid juurde.\nProfessionaalsetele teatrikriitikutele on siin tööd kuhjaga. Meeldejäävad ja ennastületavad on enamik kõrvalosi. Sulev Teppart, Roland Laos, Kristjan Sarv, Markus Luik, Raimo Pass – kes pidid kandma mitut rolli, tegid seda pühendumuse ja innuga.\nKonstantin Päts – Kostja Peeter Tammearu kehastuses tekitas kaastunnet, vahel vastandudes lavastuse leidlikule bufonaadile tovstonogovlikult kannatades vahel grotowskilikult välja elades.\nTammearu tegi suurepärase rolli. Eesti mehe rolli. Päts tema kehastuses oli armastatud riigivanem, riigijuhi kohta pigem pehme ja hea inimene kui vahe otsustaja, siiski võimukas inimene, kes tahab mõista teisi ja kes kurjusest aru ei saa, kes usub. – “Nad ei saa ju minu lossi tulla”, “Venelased ei tee seda kindlasti”.\nKostjal hiiglase vastu valikuid polnud. Headus saab karistatud.\nSest vaatamata kustumatule ausamba debatile - Päts see on Eesti ja Eesti see on Päts.\nEtenduse korraldasid Ekspress Meedia ja R.A.A.A.M.\nPileteid saab osta SIIT ja kohapealt Viinistus.


Veel kord Repinist : Õpetajate Leht\nVeel kord Repinist\n31. juuli 2013 Ann Roos kunstihuviline, endine õpetaja, muinasjutuvõistluse korraldaja - Kommenteeri artiklit\nVäärtuslikule vene kunstile pööratakse nii koolides kui neist väljaspool kohati teenimatult vähe tähelepanu. Õnneks on Eesti Kunstimuuseum seda puudujääki viimastel aastatel tublisti täitma asunud ning kunstihuviliste rõõmuks eksponeeritakse Kadrioru kunstimuuseumis veel paar nädalat Ilja Jefimovitš Repini (1844–1930) töid, mis pärinevad Helsingi Ateneumi kogudest.\nKülastasin näitust esmakordselt kohe peale avamist veebruarikuus. Nüüd, näituse lõppemise eel ja teisel külastusel, kui olen lugenud muid arvustusi, tunnen, et pean ka oma sõna sekka ütlema. Eriti kui mõnel kunstikriitikul on minevikus Repini suurteosed okserefleksi esile kutsunud (vt Postimees, 12.02.2013). Minugi noorusaja lemmikud olid impressionistid ja postimpressionistid, aga ma pole veel kunagi Repini või teiste vene realistliku kunsti esindajate töid vaadates iiveldust tundnud.\nEi saa ju mööda vaadata Repini virtuooslikust portreteerimiskunstist. Kõiki tema suurteoseid – „Zaporoožlased kirjutavad kirja Türgi sultanile”, „Burlakid Volgal”, „Riigiduuma pidulik istung” jt – võiks nimetada portreekogumiteks. Rääkimata siis vene suurkujude üksikportreedest. Neist emotsionaalseim on Modest Mussorgski, mis valmis nelja päevaga, kõigest 10 päeva enne helilooja surma, ja kutsus esile palju vastukäivaid reaktsioone – ühtede tumma vaimustuse ja teiste hukkamõistu.\nElades 1870-ndatel aastatel Peterburi kunstideakadeemia stipendiaadina Pariisis, kus vene kunstnikud käisid tihedalt läbi prantsuse intelligentsiga ja ilmusid esimesed fotoaparaadid, proovis ka Repin pildistada, aga hülgas selle üsna pea. Kaasaegsete sõnul olevat ta öelnud, et milleks kasutada aparaati, kui lihtsam on portree joonistada. Ja tõepoolest, tema söejoonistused-portreed andsid natuuri edasi usutavamalt ja tõepärasemalt, pealegi olid need ka kunstiteosed. Siin tsiteerin osaliselt Jakov Mintšenkovi, raamatu „Mälestused peredvižnikutest” autorit.\nNüüd tahaksin peatuda kahel Ilja Repini maalil, mida lahutab ligikaudu pool sajandit. Üks on maalitud Pariisis ja teine Soomes. Viimast saab näha Kadrioru kunstimuuseumis.\nEsimene – „Pariisi kohvik” – on maalitud 1875. aastal, kui Repin oli 31-aastane.\nKumu näitusel „Vene kunst Baltimaade kogudest” oli eksponeeritud sellest tööst etüüd „Tütarlapse portree”, mis mõjus oma täiuslikkuses iseseisva maalina. Etüüd kuulub Läti Rahvuslikule Kunstimuuseumile. Maal ise müüdi 2011. aastal Londonis Christie oksjonil 7,3 miljoni dollari eest. Kahjuks läks teos n-ö eraomandist eraomandisse ja näha võib seda ainult internetist. Maal, mis on inspireeritud prantsuse impressionismist, on Repini esimene suurem teos peale „Burlakid Volgal”. See on julge ja unikaalne töö – kohviku miljöö ning tüübid on suurepärased, kuid mitterepinlikud. Minu arvates on siin tunda tugevat Manet´ mõju. Kogu maalist õhkub noorust, energiat ja lausa tegemise rõõmu.\nTeine – „Soome suurmehi” – kuulub Repini nii elu kui loomingu lõpp-perioodi. See on omapärane dokument Soome loomingulisest eliidist. Maal on selle näituse suurim (347 x 210) ja kesksem. Kõrval on kirjas saamislugu: kui Repinist sai 1920. aastal Soome Kunstiühingu auliige, korraldati tema auks Helsingi Seltsimajas pidulik õhtusöök. Hiljem tekkis kunstnikul idee kutsutud, kuulsad soomlased jäädvustada. Nii valmiski aastail 1922–1927 eelmainitud maal.\nSelle, minu arvates impressionistlike sugemetega, suurteose kohta on palju arvamusi. Osa kriitikuid peab tööd lõpetamata maaliks. Toonid on tagasihoidlikud, tagaplaanil veidi udused, aga isikud äratuntavad. Tundub, et erilise sümpaatiaga on kujutatud Eliel Saarineni. Eino Leino loeb Repinile pühendatud luuletust ja ka Jean Sibelius kirjutab midagi, Gallen-Kallela tegeleb loomulikult oma lemmiku – piibuga ja on Repini poole seljaga. Pildi paremale poole jääb C. G. E. Mannerheim. Maali keskel seisab seljaga vaataja poole Repin. Ta on kepiga üksik vana mees keset Soome suurnimesid. Ma arvan, et paigutusega määrab kunstnik ära oma seisundi ja selle tõttu on, vähemalt minu jaoks, teosel masendav alatoon.\nParatamatult vaevas Repinit kodumaast ja elusolevatest peredvižnikutest-sõpradest äralõigatuna üksindus. Oma valiku oli Repin teinud juba 1899. aastal. 1901. aastal asus ta lõplikult elama Kuokkalasse, 44 km Peterburist. Koos oma teise naise Natalia Nordmann-Severovaga, kes oli üsna ekstravagantne kirjandusinimene. Lisaks taimetoitlusele kehtisid majas erireeglid: vastuvõtt kolmapäeviti, iseteenindus, saabudes tuli lüüa gongi ja einestati erilise laua taga, mille keskmine osa toitudega pöörles. Koht kannab praegu nime Repino ja usun, et paljud on seal käinud. Repini sõpradele aga tundus selline tseremoonitsemine võõrana ning nad eelistasid n-ö heinasupile ja lahjale veinile midagi toekamat. Räägiti, et peale külastust oli kohaliku raudteejaama restoran einestajaist tulvil. Kuigi ligi kakskümmend aastat kunstnikust noorem, suri Natalia Nordmann juba 1914. aastal ja Repin jäi üksi. Siin ma loomulikult ei alahinda Soome sõprade seltsi ja abi, aga…\nTagasi maali juurde minnes on eriline just Repini rõhutatult hall kuju, kuigi ka selja tagant tuntav. Kui Moskva kaupmees ja kollektsionäär Svešnikov soovis kunagi tellida maali, kus Adelina Patti laulab ja teine kuulsus – Repin – teda kuulab, siis kunstnik keeldus naerdes, et sel juhul peaks ta ju ennast kujutama tagantvaates. (J. Mintšenkov)\nNäitusel võib näha ka Adelina Patti veidi karikeeritud portreevisandit, Natalia Nordmanni ja Ilja Repini paarisportreed. Viimasel on ühemõtteliselt näha võimukat naist. Palju on suurepäraseid visandeid karikatuurideni välja – kokku 36 tk. Parim on Repini õpilase Jelizaveta Zvantseva portree, mis kaunistab ka reklaamplakateid.\nSee oleks minu väike lisa, mis võib-olla ei erinegi nii väga giidide ja kriitikute arvamustest.


Sami Pihlströmi loeng "Holistic Pragmatism and William James's 'Will to Believe" 18. mai kell 14:15 | Tartu Ülikooli filosoofia ja semiootika instituut\nSami Pihlströmi loeng "Holistic Pragmatism and William James's 'Will to Believe" 18. mai kell 14:15\nReedel 18. mai kell 14:15 peab professor Sami Pihlström külalisloengu pealkirjaga "Holistic Pragmatism and William James's 'Will to Believe". Loeng toimub Jakobi 2-336. Loeng toimub tavapärase doktoriseminari asemel.\nSami Pihlström on Helsinki Ülikooli religioonifilosoofia professor. Ta on ühtlasi Soome Filosoofilise Seltsi president. Tema uurimisvaldkonnad on pragmatism, realism, transententaalne filosoofia, metafüüsika, eetika ja religioonifilosoofia. Mõned tema hiljutised raamatud Taking Evil Seriously (Palgrave Macmillan, 2014), Kantian Antitheodicy (koos Sari Kivistöga, Palgrave Macmillan, 2016), Death and Finitude (Lexington, 2016), samuti toimetatud kogumik Pragmatism and Objectivity (Routledge, 2017).


Tõnis Korts: kes konflikti kannab, see selle saab - Maaleht\nTõnis Korts: kes konflikti kannab, see selle saab\nTõnis Korts ütleb, et seltsis käib elu kolme sorti reeglite järgi: seadused, kirjutamata seadused ja see, mis omavahel kokku lepitud. Foto: Sven Arbet\nEesti Jahimeeste Seltsi uus tegevjuht Tõnis Korts usub, et nii üksikisikute kui organisatsiooni suhted muu maailmaga sõltuvad eelkõige enda häälestatusest.\nKas läheme kohe jutuga jahiseaduse eelnõu juurde?\nVõiks vaadata ka, mis taustal eelnõu koostame. See on teelahe. Kuigi kõikidel maadel pole veel omanikku, võib üldiselt siiski ütelda, et maareform on Eestis lõppenud, üks etapp on läbi. Maad on jaotatud, omanikud olemas, on tekkinud kinnisvaraturg, mille kaudu kinnisvara on liikunud esmaomanikelt nende kätte, kes tahavad omanikud olla.\nSel foonil tähendab jahiseaduse eelnõu uut valikut. Kas valime parempoolse suuna, mis on valdav Kesk-Euroopas, kus eraomand on teiste eest lukku pandud? Või valime vasakpoolse suuna, kus kõik on vaba ja hoopis omanikule on seatud maakasutuspiirangud?\nPole kerge ütelda, mis on õige. Hästi vasakul oleme juba olnud ja sellega pole me rahul, sest teame – mis kõigi oma, on nagu eikellegi oma. Kas tahame siis seda teist varianti, millega arenenud kapitalistlikud maad tegelikult hädas on? Kui sealsed inimesed Eestis käivad, siis ütlevad, et küll teil on hea, kuna on säilinud veel ühtsuse tunne loodusressursi kasutamisel.\nEt jahiseaduse eelnõu on teelahe, on üks põhjus, miks selle üle nii kaua on arutatud. See on midagi sügavamat kui lihtsalt seadusesätete ümbersõnastamine.\nMaalehe fotograaf oli “Vereta jahil” edukas 04.11.2011\nKarud surnud, järg huntide käes (10) 03.11.2011\nMulle tundub, et omanikutunne on Eestis just tänu jahiseaduse vaidlustele rohkem teadvustunud.\nJah, ja on näha, et hiljutise vastasseisu asemel on olemas soov üksteisele lähemale astuda ja asju arutada.\nHetkel ka ei ole veel päris selge, mis tee õige on. Mina arvan, et me ei pea kellegi eeskujul minema vasakule või paremale, vaid on võimalik valida oma Eesti variant.\nKusmaal eelnõu ikkagi on? Kõrvalt vaadates tundub siiski, et maaomanikud tahtsid, mis tahtsid, ent nüüd ollakse taas tagasi “teise seina ääres”.\nPäris nii see ei ole. On asju, mis on selgeks vaieldud, kusjuures poolte õiguste kõrvale on toodud ka aspekt, kuidas oleks parem ulukiasurkondadele. Siit tuleb kokkulepe, et jäävad ikkagi alles suured jahipiirkonnad, mille minimaalne suurus on 5000 hektarit. Loomade elupaikadest lähtudes on suur piirkond õigem.\nSee ei ole tulemus sellelt pinnalt, kes kellele ära tegi, vaid ühine arusaam olukorrast.\nAga tekstist, millest peaks saama ulukikahjustuste hüvitamise kord, loeb maaomanikele seatud imelikke tingimusi...\nKorra tekst on praegu mustandivariandis, see alles kujuneb. Usun, et selliseks, millega mõlemad pooled rahul. Keskkonnaministeerium seadis eesmärgiks tekitada dialoog maaomaniku ja jahimehe vahel ning see on praeguseks saavutatud. Võib-olla me ei oleks sealmaal, kui terava vastuolu etappi poleks olnud. Eestlane on ju selline, et kui väga suurt häda pole, siis ei hakka liigutama.\nLahendusest, millega keegi rahul ei ole, pole kasu. Mustandivariandiga tundubki hetkel olevat nii, et kumbki pool pole lõplikult rahul: hüvitaja peaks selle järgi maksma rohkem, kui jaksab ja hüvituse saajale on ka maksimaalne hüvitisesumma liiga väike, eriti põllukahjustuste puhul.\nSelle korraga on praegu väike takerdus, aga minu meelest on see loomulik, sest teeme täiesti uut asja.\nTaas tuleks vaadata ka fooni: loomad elavad oma looduslikes tingimustes ja inimene siseneb sinna, hakkab seal looduslikku tasakaalu muutma, rajab mingid monokultuurid. Näiteks köömnepõld, mis metsseale väga meeldib. Muudad looduse tasakaalu, kasvatad seal sigade meelistoitu, lausa meelitad loomad kokku... Kes süüdi on, kui sead selle põllu tühjaks söövad?\nPeaksime leidma lahenduse, mis ei ajaks inimesi lõpututesse vaidlustesse.\nKas kahjustuste teema on viimane, mille üle käib arutelu?\nJah. See, et metskits ja metssiga jäävad ikkagi suurulukiteks, on varem kokku lepitud.\nKa maakondlike jahindusnõukogude moodustamisega, mis Eestis kord juba olemas olnud, on pooled nõus.\nÜtlesite, et praegu on eelnõu kõige tähtsam, aga muid plaane on veel. Mis need on?\nKui kahe sõnaga, siis on see institutsionaalne areng, millega on aga palju asju seotud. Eesti Jahimeeste Selts koondas pärast asutamist 1967 jaanuaris kõiki Eesti jahimehi. Praegu ühendab selts 2/3 jahimeestest, kaitstes samal ajal kõikide jahimeeste huve. Üks eesmärk on liikmete arvu suurendada, et natuke tugevam olla ja jahimeeste soove paremini ellu viia.\nKaasneb koolitus, mida pean väga tähtsaks. Siinsamas, seltsi Tallinna kontoris loobume praeguse nõupidamiste ruumi ilusast sisekujundusest ja ehitame välja uue õppeklassi. Praegugi käivad siin õhtuti noorjahimeeste jne kursused, aga palju on veel teha, et jahimehed oleks teadlikumad seadustest, looduskasutusest, traditsioonidest, uluki vääristamisest jne.\nJust praegu kogunevad siin kõrvalruumi kursuslased. Mis uues õppeklassis teisiti hakkab olema?\nParem mahutavus, kaasaegne varustus. Saame suuremaid gruppe vastu võtta ja oma laiendatud juhatuse koosolekuteks ei peaks ka enam linna pealt ruume rentima.\nKuna meie kontorihoone juurde kuulub ka üks Tallinna ilusamaid kinnistuid, mille kõrval veel looduskaitseala, on plaan hakata õppeklassi baasil rohkem koostööd tegema Tallinna koolidega. Tahame noorte seas levitada elutervet suhtumist jahindusse, loodusesse ja looduse kasutamisse.\nJahinduse taga on ju terve filosoofia.\nSee ei ole tapmine, vaid elu väärtustamine, protsess, mis on normaalne ning milles tuleb käituda väärikalt ja elu austades.\nKuidas jaht elu väärtustab?\nEt seda tajuda, peab vaatama tervikut. Inimene on ju ka osa looduse toitumisahelast. Loodus kasvatab igal aastal vilju ja need viljad, mida kasutame, on meie saak.\nPaljudel juhtudel me ei pea pidama kehvades tingimustes koduloomi, vaid loodus kasvatab meile väga väärtuslikku toitu, mida vajame.\nKui vili, saak saab valmis, siis see koristatakse. Aga kui on tegu eluga... Öeldakse, et jaht on nende inimeste ala, kes oskavad olla hingelt džentelmenid ja leedid. See tähendab, et sa saad sellest protsessist aru ja oled valmis vastutama selle elu võtmise eest.\nVanasti suguharul olid omad jahirituaalid. Tänapäeval ka on jaht rituaalidega seotud – pasunapuhumine, jahisaagi austamine jms.\nJahimees ei lähe metsa purjuspäi või halbade mõtetega ning järgib jahil nii seaduse kui eetika norme.\nSee kõik on kokku üks ühtne tervik, millest kilde välja tõmmates on muidugi lihtne hinnanguid anda.\nKui vaatame tervet protsessi, jõuame ringiga loodusseaduste juurde.\nKas seltsis pole olnud plaani moodustada oma n-ö aukohus, kus saaks klaarida vastuolusid, millega mõnel pool kohalikes seltsides hädas ollakse? Näiteks vastuolu linna- ja maameeste vahel.\nEks mingil määral toimib see ka praegu. Eraldi aukohtu saaks moodustada, kui Eesti Jahimeeste Seltsi kuuluvad jahiühendused.\nArvan, et mingil ajal see võib tekkida, kuna jahindus on valdkond, kus keerulised suhted. Keeruliseks teeb neid see, et jahimehed on läbilõige ühiskonnast – sotsiaalses mõttes on esindatud eri grupid, ja ühtsed seisukohad kergelt ei tule.\nMe pole ju poliitiline ühendus, vaid tsunft, kus ajame oma tsunftiasju. Ühine on see, et oleme jahimehed ja meile meeldib suhelda loodusega.\nKui konflikt on õhus, võiks võib-olla mõtelda, mis põhieesmärk on.\nMinu Kirovi kooli õppejõud, kes meile jahimajandust õpetas, lausus loengusse tulles esimese asjana: ütlen kohe ära, et jahimajandus pole tulutoov tegevus; kui äri teha tahate, siis pigem jahinduse juurde kuuluva ööbimise, toitlustamise ja muu sellisega.\nÄri mõttes on niisiis jahipidamine miinusega tegevus ja muud eesmärgid on tähtsamad.\nEelkõige on eesmärk ikkagi rekreatsioon, võimalus puhata ja suhelda loodusega, kas teadlikult või alateadlikult hingerahu saada. See pole võimalik seal, kus sind jälitab kohaliku kogukonna vaikne vihkamine.\nÜldiselt on ju nii, et kui sa konfliktiga lähed, siis selle ka saad. Kõik, mis teed, teed iseendale. Kui vastuolud on käes, tasub mõtelda, miks sa seda endale teed.\nMina arvan, et ületamatuid konflikte pole olemas, aga siin on tähtis, et maailma muutmine algab iseendast. Kui ise muutun, siis ka mu ümbruskond varsti rahuneb – sedapidi see käib.\nJahiga ei saa äri teha, aga internetis käib kõva Eesti jahi reklaam. Kas seltsil on suhteid näiteks norralase firmaga, kes reklaamib siin jahivõimalust tohutul maa-alal?\n(Andres Lillemäe kõrvalt: Ei ole suhteid. Ta kasutab siin jahipiirkondade jahipotentsiaali raha eest. Oma maad on tal Eestis vähe. Aga tihti jaht ei peagi tulutoov olema. Jahindust kasutatakse ka läbirääkimiste pidamiseks. Paljud kaubanduslepingud sõlmitakse metsas.)\nKui on üks ühine huvi, on inimestel võimalus leida ühist keelt ka muudes asjades. Jahil inimesed lähevad lahti ja teevad järeleandmisi.\nMe kahtlustavas ühiskonnas on sel varjund – mehed saunas leppisid kokku...\nJah, aga ametlikus õhkkonnas, kus teised käitumismallid, võib-olla kokkulepet ei sünnikski. Jahi abil saab tekitada vabama õhkkonna.\nEestlased käisid vanasti Moskvas asju ajamas ja olid edukad. Nüüd käiakse Brüsselis ja ollakse jälle edukad. Kui jaht aitab kaasa mõne suurema ürituse õnnestumisele, siis on see ju hoopis hea.\nMehed, kes siia täna kursustele kogunevad, räägivad vene keelt. Kui suur jahihuvi venelaste seas on?\nVäga suur. Vene rahvus on ju suur loodusega suhtleja. Ja jahindus on üks neid valdkondi, kus käib tõeline integratsioon – kui huvid on ühised, leiad inimesega ruttu ühise keele. Meilt on noorjahimehed saanud ka ingliskeelset individuaalõpet ja jahimeheeksamit on tehtud nii eesti, vene kui inglise keeles.\nAed muudab uluki omaniku omaks


Nissani uued elektriautod. Milline auto millisele perele sobib? - Anne & Stiil\nNissani uued elektriautod. Milline auto millisele perele sobib?\nTulevik on elektri päralt. Seda teab hästi maailma üks juhtivaid autotootjaid Nissan, kes on võtnud eesmärgiks müüa 2030. aastaks oma kaubamärgi alt vaid elektriliselt liikuvaid autosid. Samm selles suunas tehakse juba sellel aastal, kui Eestigi turule tuuakse neli täiesti unikaalset elektrilist autot. Vahva neljaliikmelise autopere seast leiab endale ustava sõiduki igaüks. Küsimus on: milline neist võiks sobituda sinu perre?\nNissan otsustas alates 2023. aastast lõpetada Euroopas ainult sisepõlemismootoriga varustatud sõiduautode müügi. See tähendab, et kõik uued autod, mis kannavad kapotil Nissani märki, on ühel või teisel moel varustatud elektrimootoriga. Kuigi Nissan pakub erinevaid elektrilise jõuallika tehnoloogiaid, siis ühegagi neist ei tehta järeleandmisi põnevuse, mugavuse ja kvaliteedi osas. Uued autod on kõik jätkuvalt väga peresõbralikud, turvalised ja ruumikad, olgugi et igaüks neist pisut ise nägu ja tegu.\nKeskkonnateadlikele mugavusearmastajatele: uue ajastu elektriline crossover Ariya\nSinu pere on oma igapäevavalikutes keskkonnateadlik ja soovite samas vaimus kasvatada ka oma lapsi? Küll ei soovi te teha liigseid järeleandmisi mugavuse osas? Sellisel juhul sobib teile hästi kuni 500-kilomeetrise sõiduraadiusega crossover Nissan Ariya, mis on täiesti uus peatükk Nissani täiselektriliste autode arenduses. Võimsa kiirendusega, kuid mugavat sõidukogemust võimaldav Ariya pakub õhulist salongiatmosfääri ja stressivaba liiklemist teadmisega, et auto hoolitseb ka ise oma sõitja eest. Pikk sõiduulatus ühe laadimisega muudab selle auto sobilikuks nii igapäevasteks linnasõitudeks kui ka pikemateks seiklusteks raskematel teedel.\nNissani uus elektriautode platvorm, millele on ehitatud ka Ariya, andis disaineritele võimaluse luua auto, mida ei piira senised arusaamad, kuidas auto nii salongilt kui ka väliskujult välja nägema peaks. Nissan kutsub Ariya väljanägemist ajatuks Jaapani futurismiks, mis kombineerib funktsionaalsuse, turvalisuse ja innovatsiooni. Salong meenutab pigem tulevikukohviku mugavat keskkonda kui klassikalist arusaama auto sisemusest. Auto võimsuse eest hoolitsevad kaks täiselektrilist mootorit, mis tagavad autole sujuva nelikveo. Nii uinuvad pere pisemad selles hiirvaikses ja mugavas salongis nagu võluväel.\nAriya on Eesti esindustest ette tellitav juba nüüd ning mai lõpus ja juuni alguses on Tallinnas testisõidupäevad, kus saab autot ise järele proovida. Kiirematele tarnitakse Nissani uued täiselektrilised autod kätte juba sel sügisel.\nTasakaalukate inimeste valik: iseendale elektrit tootev e-POWER\nSina ise või sinu elukaaslane ei torma liiga kergekäeliselt uuendustega kaasa minema, vaid vajate muutusteks aega? Mõistlik! Sellisel juhul võiks teie pere valik olla e-POWER. See uus Qashqai kavatseb pakkuda rohkemat, kui kliendid oskaksid ühelt klassikaliselt pereautolt oodata. Mugavus, rafineeritus ja tehnoloogia on kõrgeimast kategooriast, mis teeb sõitmise meeldivaks nii juhile kui ka suurematele ja väiksematele kaassõitjatele. Praeguseks enam kui 3 miljonit autot müünud Qashqai on oluline samm Nissani plaanist nakatada aina enam kliente elektriusku.\nAutol olev e-POWERi jõuseade on ainulaadne selle poolest, et bensiinimootorit kasutatakse ainult elektrienergia tootmiseks ja rattaid käitab ainult elektrimootor. See on täiesti uut tüüpi jõuseade klientidele, kes pole veel valmis täiselektrilist sõidukit ostma, kuid tahavad nautida elektrifitseeritud jõuseadme eeliseid. Nii saab klient elektriauto kvaliteedi ja mugavuse, kuid ei ela etteantud sõiduraadiuse piiravas maailmas. Turvaline valik mitme väikelapsega peredele, kelle argipäev on niigi sageli ootamatusi täis.\nPeamine erinevus võrreldes teiste tavaliste hübriididega on see, et uue Qashqai elektrimootor on sama suur nagu tavalises täiselektrilises autos. See võimaldab kohest kiirendust, mis on elektriautode klientide seas osutunud väga menukaks. Mootoriga käitatav generaator säilitab aku laetust, kuid see võib lisavõimsuse tagamiseks varustada elektriga ka otse mootorit. Mootor töötab optimaalses pöördevahemikus, mis tagab maksimaalse ökonoomsuse, ent samal ajal on seda hoolikalt häälestatud nii, et müra oleks minimaalne ja et järsul kiirendamisel tekiks loomulik seotuse tunne. Nii ei pea kartma, et mõni pere väiksem liige äkiliste kiirenduste peale unest üles võpataks.\nUus põlvkond järgib eelkäijate juhtpõhimõtteid, milleks on jõuline kujundus, säästlik mootor ja täiustatud mahutavus koos parema kvaliteedi ja kõrgemale klassile omase sõiduelamusega. Uus Qashqai tõstab kindlasti lati crossover’ite segmendis uuele kõrgusele.\nSuuremale perele: uus X-Trail\nSul on tunne, et teie pere ja kõik kompsud ei taha kunagi autosse ära mahtuda? Sellisel juhul võiks teie valik olla uus X-Trail. Selle pereautoks mõeldud linnamaasturi neljandas põlvkonnas on alles kõik eelmiste põlvkondade õnnestunud omadused: paindlik ja mitmekülgne salong koos uusimate pardatehnoloogiatega. Nagu ka eelmised põlvkonnad, on ka praegune X-Trail saadaval kokkupakitava kolmanda istmereaga, mis tähendab, et auto ruumi ja mahutavusega saab mängida vastavalt sellele, kui palju teid ennast parasjagu autos on või kui palju kompse on tarvis endaga kaasa pakkida.\nUus X-Trail on saadaval koos Nissani e-POWERI jõuseadmega. Lisaks on uuel X-Trailil kasutada Nissani unikaalne e-4ORCE tehnoloogia, mille veojõud neljale rattale tagab auto suurepärase juhitavuse ka raskeimates oludes – nii maanteel kui ka maastikul. Ja küllap oleme kõik nõus, et lastega sõites on turvalisus esmatähtis!\nPerele, kellel on palju siia-sinna sõitmist – uus hübriid-JUKE\nSinu peamised sõidud koosnevad laste siia-sinna, kooli ja huviringidesse vedamisest? Sellisel juhul võiks sinu valik olla uus hübriid-JUKE. Teame ju kõik väga hästi, milline on selliste pidevate linnasõitude mõju kütusekulule.\nAppi tuleb Nissani ikooniline ja kompaktne crossover JUKE, mis saab peagi uue hübriidjõuallika, mis suurendab tundlikkust ja jõudlust ning vähendab heitkoguseid ja kütusekulu. See pakub klientidele olulisi eeliseid: täiselektriline kohaltvõtt, suurem sõidunauding, väike kütusekulu tänu nutikale multimodaalsele käigukastile, tõhusale regeneratiivsele pidurdamisele ja suure jõudlusega akule.\nTagatipuks tagab intelligentne ajamisüsteem, et kuni 80 protsenti linnasõidust toimub täielikult elektrirežiimis ja vahepeal kasutatakse hübriidfaase, et enne elektrirežiimi naasmist akut laadida. Uus JUKE alustab alati sõitmist elektrirežiimis ja võib selles režiimis jõuda kiiruseni kuni 55 km/h, et juht saaks nautida pidevat elektrilist sõiduelamust. Hüvasti, kõrgustesse küündivad kütusearved!\nKes muretseb, mis saab JUKE-i sportlikust kupee-crossover’i disanist, siis ei ole tarvis – see jääb uuel Hybridil alles.\nVaata lähemalt: www.nissan.ee


Kui lapsel kõht valutab, Valu tüdruk allosas kõht paremal\nKui valu põhjustavad gaasid, on lapsel hootised valud, need esinevad üle terve kõhu ja igasugune gaaside väljumine toob valule leevendust. Kõrvaldada tõmmates valu kasutatakse järgmisi meetodeid: meetodid ida-ravi — nõelravi, massaaži hõõrudes salvid, punktimassaaži; meetod myofascial massaaž. Need on peamiselt põletikulised protsessid tsüstiit, uretriit või mõnda tüüpi STD-d klamüüdia, gonorröa. Parema hüpohondriumi valu ja raskustunne ilmnevad paljudel patsientidel ja selle põhjuseks on mitmesugused patoloogiad. Kleepuva protsessiga suureneb valu intensiivsus.\nLihased tagumine keha pinnale ja kõhu lihased on antagonist. Kui pinges tagumised lihased lõdvestunud ees.\nPaljudel naistel, meestel suur, pingevaba, kumer kõht. Millest see on tingitud? Tavaliselt öeldakse sel juhul umbes rasvumine. Kuid fakt on see, et rasva on üks omadus: ta viibib seal, kus on lõdvad lihased.\nKui lihased ei ole lõdvestunud, siis rasva ees kõht ei ole edasi lükatud oleks. Miks lõõgastuda valu tsüstiidiga kuidas ravida kõhu lihaseid?\nSest lihased pingutuvad tagasi eeskirjade eiramise tõttu, nimme-selg. Kui sellisel juhul on soovitatav tugevdada seljaaju lihased, see on täiesti vale.\nNimmelülide osakond võttis tohutu koormus. Seljaaju lihaseid ja nii pinges, keerdsilmusena, seal lihaste tasakaalu.\nNeid on vaja vastupidi lõõgastuda. Selleks on vaja tugevdada funktsioon nende antagonist — lihaste kõht, kõhu eesseina.\nPead püüdma jälgida oma kõht pidevalt tema teha — tee võimaldab isometric pinge teostati kõhu lihaseid. Siis refleks puhata lihased nimme selg ja väiksemad valu tüdruk allosas kõht paremal alaselja valu.\nSeega, kui te järgima kuju oma kõht, pidev vaimusilmas pinge korrigeerida, teha oma kõhtu, see parandab funktsioon madalama selg. Selgroo haigused Spin — oluline kehaosa, mis nõuab erilist tähtsust. See võib olla tugev valu, ohtlikud kogu organismi. Seejuures seljavalu, eriti allosas — ohtlik sümptom. Selgroo haigused kiiresti mõjutada teisi organeid, lihaseid protsessi haigus.\nValu alaselja piirkonnas on tuttav väga paljudele. Tugev alaseljavalu, mis on tõmmates, on konkreetne põhjus — haigus. On vaja aru saada, miks valud nimmepiirkonnas, milline organ üllatunud selle viletsust.\nKui seotud alaselja valu? Näriv valu — selge sümptom.\nOn raske leida inimest, kellel ei ole haige oleks nimme vähemalt korra elus. Kõige tavalisem põhjus — arenev alaseljavalu koos kõigi sellest tulenevate tagajärgedega kuni pisarad kettad, herniations. Nimme valu nõuab endale tähelepanelik suhtumine. On väga oluline mitte ainult vahistada väga valu, kuid mis kõige tähtsam — eemalda need põhjused, mis peituvad selle alusel.\nVere esinemine uriinis tsüstiidi ajal\nPositiivne test ja valu allosas kõhu\nKas tsüstiidi ajal on võimalik seemneid süüa\nUrineerimine verd kui põhjustatud\n5 nok aitab kui tsüstiit


Vooremaa Mustvee haridusreform lasti ühe häälega põhja\nKolmapäeval toimunud Mustvee vallavolikogu istungil oli päevakorras valla haridusreformi puudutavad Lohusuu kooli, Peipsi gümnaasiumi ja Avinurme gümnaasiumi ümberkorraldamise eelnõud. Kui esialgu oli arvata, et haridusreform läheb volikogust läbi, siis kõigi üllatuseks hääletati kogu koolivõrgu korrastamine ühe häälega maha.\nÜhinenud omavalitsuste haridusvaldkonna olukorra analüüs esitati Mustvee vallavolikogule 2017. aasta detsembris. OÜ Geomedia poolt tehtud analüüsist selgus, et olemasolev koolivõrk vajab korrastamist, seega alustati haridusreformi ettevalmistamisega kohe pärast omavalitsuste ühinemist. Mustvee vallavalitsuse korraldusega loodi 2019. aasta juunis vallavalitsuse ajutine hariduskomisjon, mille eesmärgiks oli Mustvee valla hariduskorralduse mudeli väljatöötamine. Sellest ajast alates on käinud haridusreformi korraldamiseks aktiivne eeltöö.\nOtsused peavad olema hästi läbi mõeldud\nHaridusreformi ettevalmistamisse on panustanud väga paljud inimesed: eksperdid, ametnikud, erinevate vallavolikogude komisjonide ning vallavalitsuse liikmed. Kaasatud on haridusasutuste juhte, esindajaid, korraldatud rahvakoosolekuid. Vallavalitsuse ajutine hariduskomisjon arutas läbi kõik laekunud ettepanekud ning eelnõude koostamisel arvestati argumenteeritud ettepanekutega.\n„Koolivõrgu korrastamise eelnõud olid valmis juba 2020. aasta kevadel, kuid seoses koroonaviiruse levikuga lükkus haridusreform veel aasta võrra edasi. Nüüd, enne esitamist volikogule, vaadati eelnõud veel kord läbi ja viidi kokkulepitud muudatused sisse. Seega öelda, et haridusreformi protsess on olnud läbi mõtlemata ning tehtud kiirustades, ei vasta tõele,“ kinnitas hariduskomisjoni esimees Anne Paas.\n„Mina tegin hariduskomisjonile ettepaneku, et kaalutaks kõikide kõnealuste koolide reformi alustamist 2022. aastal. Komisjon oli gümnaasiumite osas sellega nõus, aga Lohusuu kooli osas otsustati 2021. aasta juurde jääda,“ tõdes vallavanem Aivar Lainjärv ja lisas, et majanduslikust vaatevinklist lähtuvalt oli see ka loogiline ja mõistlik.\n„Koalitsioon on valdavalt ühtne, kuid koolide sulgemise küsimus ei vii vallaelu edasi, vaid aitab kaasa maaelu väljasuretamisele ja me ei saa sellega nõus olla,“ selgitas vallavolikogu esimees Ülle Rosin oma otsust hääletada eelnõudele vastu.\n„Vallas toimusid kohtumised kogukondadega, kus arutati haridusvõrgu ümberkorraldamist. Arvamused olid erinevad. Toetati nii haridusvõrgu ümberkorraldamist kui ka seniste haridusasutuste säilimist. Avinurme, Kasepää, Lohusuu ja Saare valla ning Mustvee linna ühinemislepingus on kirjas, et kõigile lastele tuleb tagada lasteaiakoht ning anda võimalus omandada alus- ja põhiharidust võimalikult elukoha lähedal ning üldkeskharidust vallas. Olemasolev lasteaia- ja koolivõrk üldjuhul säilitatakse. Leping kehtib neli aastat ja lepingut saab muuta vallavolikogu koosseisu 2/3 häälteenamusega. Eelmise aasta 20. mail sõlmitud koalitsioonileppes ei ole eraldi käsitletud Mustvee valla haridusvõrgu ümberkorraldamist,“ ütles Rosin.\n„Viimane hariduskomisjoni istung toimus 12. jaanuaril, kus otsustati teha siiski volikogule ettepanek võtta haridusvõrgu ümberkorraldamise eelnõud jaanuarikuu volikogu istungi päevakorda,“ kinnitas Anne Paas ja lisas, et ühehäälselt kiideti komisjonis ka eelnõud heaks.\nVald vajalikke kulusid katta ei suuda\n„Mustvee valla haridusvõrk vajab korrastamist. Hetkel oleme olukorras, kus riigipoolsest toetusfondist õpetajate ja koolijuhtide töötasude maksmiseks ei piisa ja vald peab oma eelarvest maksma juurde ligi 260 000 eurot.\nHaridusvõrgu korrastamisega oleksime saanud selle raha suunata laste võimaluste laiendamiseks, õpetajate palga tõstmiseks, hariduse taseme parandamiseks üldisemalt. Kahjuks 11 volikogu liiget sellega ei nõustunud, neil puudus soov lahendusi otsida ja kompromisse leida.\nProbleemi sisusse ei tahetud süveneda, aga peame pikemalt ette mõtlema. Arvan, et otsustamatus on kõige halvem variant. Selleks, et haridus oleks kättesaadav ja kvaliteetne, peab haridusvõrgu korrastamine käima ühte jalga aja ja demograafiliste muudatustega,“ selgitas arengu- ja eelarvekomisjoni esimees Hannes Soosaar.\nKas antud olukord on tekkinud laste heaolu arvestades või käib poliitiline võimuvõitlus?\n„Põhjus, miks vastu hääletasin oli, et ühinemislepingus on kokku lepitud, et koole nelja aasta jooksul ei puutu ja kui tuleb uus volikogu, siis see korraldab edasi,“ kinnitas volikogu liige Tarmo Tomson.\n„Koolide sulgemisega lahkuvad paljud pered piirkonnast ja õpetajad jäävad ilma tööta. Juba mõnda aega oli näha, et lapsi pannakse mujale kooli, sest levisid jutud, et kool nagunii suletakse. Teadsime, et koolide ülevalpidamine on kulukas, kuid kokkulepe on kokkulepe,“ ütles Tomson.\nAnne Paas märkis, et Mustvee vallavolikokku kuuludes ei tule talle ükski ettepanek ega otsus enam üllatusena. „Kahjuks ei peeta kokkulepetest kinni ja oma arvamusi muudetakse minutitega,“ ütles Paas.\n„Kurb, et ei suudeta näha omavalitsust kui tervikut ja mõelda kaugemale tulevikule. Võitlus toimub juba uute valimiste nimel ning oluline on oma populaarsus, mitte valla edasine areng. Eelnõude vastuhääletajad tõid välja ainult ühe argumendi, mis puudutas Lohusuu kooli ja oli seotud ühinemislepinguga. Parandusettepanekut samuti ei toetatud, seega jäigi arusaamatuks, mida siis oodatakse ja soovitakse. Volikogu otsustamatus ning haridusreformi venitamine ei too kellelegi kasu, vaid külvab aina rohkem segadust ja ebakindlust,“ oli Paas nördinud.\nKogukondades toimuvad tülid tuleks ära lõpetada, andes volikogus kindla sõnumi, et tegutsetakse mõistlikult ja ka valla rahakotiga käiakse mõistlikult ümber.\nJuba 10 aastat tagasi oli selge, et gümnaasiumihariduse andmist hakkab korraldama riik ja kohaliku omavalitsuse ülesanne on korraldada alus- ja põhihariduse andmist.\nKui 2005/06. õppeaastal õppis valla koolides 909 õpilast, siis 2020/21. õppeaastal 428 õpilast. Õpilaste arv on poole väiksem, aga õpetajaid on sama palju ja koolihooned on sama suured.\n„Õpilaste arvu kahanemise tõttu väheneb riigi rahastus õpetajate palkadeks ligikaudu viiskümmend tuhat eurot aastas,“ selgitas Aivar Lainjärv. „Riigi eraldatud palgaraha peaks vähemalt ligilähedaselt katma õpetajate töötasu, aga juba praegu suunatakse valla eelarve muude tulude arvelt õpetajate palkadeks ligikaudu 260 000 eurot aastas ja sellest üle saja tuhande Lohusuu koolile. Pikemas perspektiivis ei ole Mustvee vald võimeline senist koolivõrku üleval pidama ja siinjuures ei ole arvestatud investeeringute vajadusi.“\n„Haridusreform minu nägemuse järgi peab olemasolevat koolivõrku säilitama ja parendama, mitte koomale tõmbama. Endise Kasepää valla elanikuna meenutan, et kunagi oli meie vallas neli kooli, neist kaks põhikooli ja Mustvees kaks keskkooli. Ka president Pätsi ajal suurendati koolivõrku, algkoolide asemele ehitati põhikoole ja põhikoolide asemele gümnaasiume. Nüüd on kõik vastupidi. Kas siis eelmise sajandi 30ndatel oli raha riigis rohkem? Sõjaeelne Eesti vabariik pidi kogu riiki ehitama omavahenditest, täna ju lahendab Euroopa Liit palju meie vajadustest,“ ütles Ülle Rosin.\nKoolide korrasolekuga on lood kehvad\nAivar Lainjärv ütles, et esialgu ei juhtu midagi. „Aga majanduslikus mõttes läheb olukord iga aastaga keerulisemaks. Arvestades valla tulubaasi vähenemist muutub hariduskulude osatähtsus aina suuremaks. Sellega väheneb võimekus investeeringute omaosaluste katmiseks. Investeeringute vähenemine võib avaldada omakorda negatiivset mõju elanikkonna arvukusele, sest kõik on ju omavahel seotud. Peab vaatama tervikpilti ja seoseid asjade vahel. Voore kool saab enam-vähem korda. See on olnud ka üks tüliallikas nii kogukonnas kui ka volikogu tasandil. Avinurmes on õpikeskkond üsna heas seisus. Kohendamist vajab söökla ja spordihoone. Mustvees on kõik kolm koolihoonet kehvas seisus. Lohusuus on kõige uuem koolihoone, aga seegi vajab kohendamist. Oli teada, et haridusreformi vastu olijad on valdavalt Mustveest ja Mustvee lähiümbrusest. Hindasin olukorda selliselt, et gümnaasiumi astme sulgemine Avinurmes võidakse ära otsustada ja seetõttu võtsin selle eelnõu päevakorrapunkti tagasi, sest see oleks olnud ebavõrdne kohtlemine ja kogukondade vahel asjatult pingeid juurde tekitanud,“ sõnas Lainjärv.


Mida teha, kui pimple on valus - Kosmeetika 2022\nKeelel on valged vistrikud valusad kui ravida\nKeeles ilmus vistrik ja see valus\nTeie adblock on edukalt toime tulnud\nLööve keelel võib ilmneda mitmel põhjusel. Mõned neist on täiesti ohutud ja ei vaja spetsiifilist ravi, teised on tõsise haiguse tunnus ja vistrik võib olla ainult üks patoloogia sümptomeid. Mis võib tähendada löövet suuõõnes? Mõtle olukorda, kus keele valus tekkivad vistrikud ja mida teha ning mis kõige tähtsam, kuidas kiiresti kasvajast vabaneda.\nMis võib olla lööve\nIgasugune akne alla keele ja selle peale vajab ravi. Enne järelduste tegemist patoloogia olemasolu kohta on vaja uurida suuõõne. Tugev haigus lapse keele puhul võib tähendada tõsist haigust. See võib olla nakkushaiguste ilming, samuti sisemiste organite häire tagajärg. Igal juhul oleks asjakohane külastada arsti, kes sümptomite ja uuringute põhjal annab õige meditsiinilise arvamuse ja määrab õige keele ravi keelel. Täiskasvanu keele lööve nõuab ka üksikasjalikku uurimist. Me märkasime keele akne, alustasime ravi kohe. Pimeenide ilmingute olemus on:\nväljapoole keele pinda;\npolümorfne (erineva suurusega).\nKui keele ja suulae alla leitakse väikesed punased laigud, on vaja võtta ühendust nakkushaiguste spetsialistiga. Külastus ei talu viivitust, kui lööbe külge on kinnitatud ARVI märke. Miks ilmuvad vistrikud keelele? Selle haiguse põhjused ja ravi lähevad lähemalt.\nMillised haigused võivad näidata suu kasvajaid\nLööve keelel ilmneb mitmel põhjusel. Reeglina on sellised ilmingud iseloomulikud:\nOluline on pöörata tähelepanu seotud sümptomitele:\nKui märkate, et keele sees on valge vistrik ja ükski teine suu kaudu esinev lööve, ei ole see tõenäoliselt tingitud mikrotraumast või liiga kuuma või vürtsika toidu söömisest. Selline vistrik keeles ei vaja tõsist ravi. Aga kui keele akne on väga valus, mida siis teha? Sellisel juhul peate pöörduma oma arsti poole.\nAkne keelel - stomatiidi sümptom\nStomatiiti iseloomustab suuõõne haavandite ja erosioonide olemasolu, mida ei ole isoleeritud. Keelega haigestumisel on valged vistrikud väga valusad, mida siis teha? Valge õitega haavandeid tuleb koheselt ravida. Haigus on nakkuslik, kõige sagedamini lapsed seda kannatavad. Seotud sümptomid:\nStomatiidi vana akne keele haavata. Kuidas ravida nakkushaigust? Stomatiidi ravi eesmärk on kiirendada kahjustatud kudede taastumist ja valu kõrvaldamist. Oluline on jätta dieedist välja soolane, vürtsikas, hapu ja tahke toit. Narkootikumidena määravad hambaarstid:\nGargle maitsetaimed (kummel, salvei, saialill);\nPõhjuseks on Candida seened. Suuõõnes avaldub lastel lööve keelel. Samal ajal mõjutab seenhaigus lapse põseid ja suulae. Plaat kandideerimise ajal on väga raske eemaldada. See on nii siis, kui ema märkab valgeid vistrikke, millega kogu suu on kaetud. Lisaks sellele, et valged pimples keelel ja suulaelal on palju haiget, iseloomustavad sammalit:\nValju nutt laps.\nSuuõõne kandidaas on reeglina esimese elukuu lapsed. Lihase raviks soovitage:\nRavida lapse suu nõrga söögisooda lahusega;\nSuu ravimiseks meega;\nEemaldage tahvel ravimiga Candide;\nRavida löövet Kamistad;\nVõtke seenevastased ravimid: klotrimasool, nüstatiin.\nSeedetrakti või mikrotrauma patoloogia suus\nLööbed suus täiskasvanutel ja lastel võivad viidata seedetrakti patoloogiatele. Maohaavand, gastriit - võib anda sümptomi, akne alumise suuõõne all keele all, samuti keelte ja põskede kasvajad. Patoloogia diagnoosimiseks on vaja läbi viia põhjalik uurimine gastroenteroloogi poolt.\nSee juhtub, et keele otsas on valge vistrik ja see on valus. Sel juhul põhjustab suu limaskesta mehaaniliste kahjustuste varjamine. Tahke või väga happelise toidu vastuvõtmine, alkoholi kuritarvitamine, liiga kuum joomine, aeg-ajalt keele hammustamine on keele ja valu tõttu vistriku tulemus. Valu otsas ilmuv vistrik valutab, mida teha sel juhul? Valu leevendamiseks ja kahjustuste paranemise kiirendamiseks võite suu loputada puljongitega:\nLimaskesta kahjustatud piirkonnad on määritud virsiku- või astelpajuõliga. Nad pehmendavad moodustumist, leevendavad valu ja peatavad kudedes põletikulise protsessi.\nHaridus keelel, glostiidi või herpese sümptomina\nPunased täpid keelel võivad olla tingitud glossitisest. Haiguse esilekutsumiseks võib herpesviirus kehas peita. Sageli on täiskasvanud keele lööve suitsetamise ja alkoholi tarbimise tõttu. Tavaliselt ei põhjusta need lööve tugevat valu. Glossiidi diagnoosimiseks peate külastama oma arsti.\nHerpes võib ilmneda kõikjal. Kõige sagedamini paikneb see huulel, nina ja limaskestadel. Tavaliselt haavab herpes valge vistriku kujul keele ja põhjustab ebamugavust. Inimese papilloomiviiruse raviks kasutage viirusevastaseid ja immunomodulaatoreid:\nHerpese vistrik keelel on keerulise ravi all. Kindlasti lisage tehnikasse vitamiine ja mineraalaineid, sest herpes ilmneb keha nõrgenemise taustal pärast haigust või immuunpuudulikkust.\nScarlet-palavik ja punetised\nLapse lööbe põhjuseks võib olla punetiste või punase palaviku algus.\nPunetised on nakkushaigus, mis algab lööbega suus, molaaride ja mandlite piirkonnas. Need on väikesed punase värvi vistrikud, mis varsti kokku ühinevad. Lisaks avaldub haigus nahalööbe ilmumisele kehal, kehatemperatuuri tõus. Punetiste sümptomid sarnanevad ägedatele hingamisteede infektsioonidele. Arst peab haiguse diagnoosima. Punetiste sõltumatu ravi ei ole vastuvõetav.\nScarlet-palavik algab punaste laigudega suus, keelel ja suulaelal. Erinevus punase palaviku ja kurguvalu vahel on see, et suus olevad laigud on värvitu värvi. Kogu suuõõne on helendav. Protsessis osalevad huuled. Pillel on keele kohal pinna kohal, paistes ja põletik. Selle haiguse ravi peaks läbi viima ainult kvalifitseeritud spetsialist.\nAllergilised ilmingud vistriku kujul suus\nAllergeenidega kokkupuutel võib lööve ilmneda punase ja valge pimplesina, mis on keelel küljelt, alt, põskedelt ja suulaelt. Enamik ebamugavusi põhjustab vimma küljel. See on valus, häirib normaalset söömist. Allergeenina võib kasutada toitu, hügieenitooteid, nagu hambapasta või suu loputust. Kui keele valged vistrikud on palju haiget teinud, mida siis teha? Kõigepealt peate allergeeni leidma ja selle kõrvaldama. Paralleelselt on soovitatav:\nSuu loputamine maitsetaimedega;\nKahjustatud alade määrimine virsikuõli või astelpaju abil.\nTasub meeles pidada, et allergiad on organismi vastus ärritavaks. Noh, kui lööve ilmneb limaskestade ja naha nähtavates piirkondades. Võib juhtuda, et akne paikneb kõri piirkonnas. On raske ravida oma allergiaid, usaldada see asi arstile.\nKui keel valus palju, mida sa nüüd tead? Kuid väga raske on põhjus sõltumatult kindlaks määrata. Mõned neist ei ole haiguse esinemisega täielikult seotud. Oluline on välja selgitada lööbe etioloogia ja valida õige ravi. Akne ravi suus peaks olema terviklik ja selle eesmärk ei ole mitte ainult tuumorite kõrvaldamine, vaid ka haiguse põhjustanud põhjuse väljaselgitamine. Lõppude lõpuks võivad nähtavad ilmingud olla signaaliks, et kehas on esinenud talitlushäireid ja vistrik on lihtsalt häiriv kella ja üleskutse. Te ei tohiks teha eksperimente oma tervise juures, usaldada haiguste ravi kvalifitseeritud spetsialistidele. Õigesti diagnoositud, kiirendab oluliselt paranemisprotsessi. Ja olgu see lihtsalt akne keele ravimisel ratsionaalne ja korrektne probleem lahendada lühikese aja jooksul.\npunane. mis võivad põhjustada allergiat. immuunsuse vähendamine ja halbade harjumuste kuritarvitamine - suitsetamine ja alkohol;\nkurku lähemale. näidates tonsilliiti (mandlite põletikku);\nKollane kile esineb sageli, kui on probleeme maksaga. kõhunäärme või sapipõie. Samal ajal on suus pidev kuivustunne.\nNagu lapsed. täiskasvanutel areneb stomatiit sageli keeltes - valge, kuid väike, kuid väga valus.\nPikaajalised antibiootikumid nõrgendavad immuunsust täiskasvanutel. avitaminosis, füüsiline ületamine, une puudumine, alkoholi kuritarvitamine, sagedane stress. kroonilised haigused.\nRavi ajal on parem keelduda mõnedest toodetest. ärritav limaskest.\nTäiskasvanutel raviti keelel akne loputusega sooda ja soola, salvei puljongi, vereurmarohi lahusega. kummel, tamme koor. Kaks supilusikatäit rohu või kollektsiooni valati klaasi keeva veega, nõudis pool tundi. Protseduuri korrati iga 2-3 tunni järel ja alati pärast iga sööki.\nPõletiku leevendamiseks aitab aaloe pulbist kompressida. Kuid mitte kõik ei meeldi taime spetsiifilisest kibedusest, eriti lastest. Kuid see meetod on täiesti ohutu, see välistab punetuse. leevendab valu ja turset, taastab kahjustatud koe.\nMäärige kahjustatud piirkonnad mettega. suudab valu valutada.\nMis siis, kui intiimses kohas on limaskestale vistrik?\nKuid nende nõuannete järgimine ebaõnnestub mõnikord. Muidugi, sest apteegis on nii lihtne osta mingit ravimit. kes nõustab apteekrit ja hakkab ravima kahjustatud piirkondi.\nSebum, mis eritub rasunäärmete protsessis, ummistab poorid, selle massi ülaosa tõuseb välja ja muutub pimedaks, nii et seal on must vistrik. See probleemne neoplasm esineb täiskasvanutel ja lastel ning võib esineda kõikjal kehal.


Vee kiire kaalulanguse maar,\nMe räägime sellest, kui palju sa pead juua ja miks kaalu vähendamiseks on palju vedelikku. Õhtusöök: Kaks muna keedetud kujul ja salati lehed, üks oranž. See muudab selle tsitrusviljade tõhusa toote suupistete ja üldiselt kaalulangus. Mis sinuga Juri Okunev. Enne söömist. On palju vastuolulisi soovitusi selle kohta, kui palju vett peate iga päev jooma, et tervislik olla.\nFotod enne ja pärast kaalu kaotanud inimestest Kaalu kaotamiseks oma tervist kahjustamata peate lihtsalt vett jooma. Vee dieeti on väga lihtne järgida, kuna peate lihtsalt jooma vedelikku ja rasvaladestused lahustuvad järk-järgult. See pole mitte ainult taskukohane, vaid ka üks tõhusamaid dieete, mis ei kahjusta tervist. See tehnika ei ole paastumine, vaid ainult tasakaalustatud toitumise lihtne lisand. Vee dieedi põhireeglid Vee kiire kaalulanguse maar peal toitumine andis maksimaalse tulemuse, soovitatakse järgida mõnda lihtsat reeglit: Vett peate jooma umbes pool tundi enne sööki ja mõni tund pärast selle lõppu.\nKui vedelikku tarbitakse koos toiduga, mõjutab see seedimisprotsessi aeglustavalt ja provotseerib keharasva tekkimist. Päeva jooksul rohkem kui 3 liitri vedeliku tarbimisel on vaja lisaks võtta vitamiinikomplekse, vastasel juhul väljuvad väärtuslikud ained veega. Vett tuleks juua aeglaselt, väikeste lonksudena, see ei tohiks olla külm toatemperatuur. Korraga ei tohi juua rohkem kui 1 klaasi vett, et mitte kõhtu sirutada, vastasel juhul peate nälja rahuldamiseks sööma suure portsjoni.\nKõigepealt peate iga päev jooma 1,5 liitrit vett, suurendades järk-järgult vedeliku kogust. Te ei saa kohe 3 liitrit vett juua, vastasel juhul kogevad neerud suurenenud stressi. Pärast näljatunnet juuakse esmalt vett ja poole tunni pärast võite sööma hakata.\nDieedi kestus Dieet kestab 2 kuni 3 nädalat, seejärel tehakse lühike paus, mille järel saate kursust uuesti korrata.\nSelle pausi ajal peate jooma vett samas koguses kui enne kaalulanguse algust. Selle dieedi aluseks on puhta vee kasutamine, mille päevane kuidas poletada ainult keha rasva sõltub otseselt teie enda kaalust. Vajaliku vedelikukoguse arvutamiseks kasutage järgmisi meetodeid: Teie kaal peaks olema jagatud ga. Näiteks kilogrammise kaaluga peate kogu päeva jooksul jooma 4 liitrit vett. Algkaal tuleb korrutada ga.\nSel juhul arvutatakse vajalik vedeliku kogus milliliitrites — 80 kg kaaluva vedeliku päevane määr on 3,2 liitrit. Kuidas dieedil vett vee kiire kaalulanguse maar Vesi on menüü väga kasulik komponent, mis võib aidata kaalust alla võtta. Sellise dieedi ja kehalise aktiivsuse õige kombinatsiooniga saate saavutada maksimaalse tulemuse ja tugevdada oma tervist.\nEi ole soovitatav juua kohvi, teed, erinevaid mahlu, mitte ainult janu ei kao neist, vaid ka kõhus ilmneb raskustunne. Peate proovima joomisega harjuda ajal, kui olete näljane.\nIndividuaalse päevase vee tarbimise ja joomise režiimi arvutamine treeningu ajal - Pulss\nLisateave söömise lõpetamise ja kehakaalu alandamise kohta. Menüü vee dieet kaalulangus Kui peate suhteliselt lühikese aja jooksul kiiresti heasse vormi jõudma, on 3-päevane dieet lihtsalt täiuslik. Siin on näidimenüü: 1.\nMenüü vee-soola dieet Vesi-soola dieet on ideaalne vahend mitte ainult kehakaalu langetamiseks, vaid ka kehakaalu säilitamiseks.\nKui rasvaseid toite regulaarselt tarbitakse, võib kehalise aktiivsuse vähenemise korral kiire kaalutõus tõusta. Selle probleemi lahendamiseks aitab toitumine vee-soola põhimõttest, mille jooksul tarbitud vedeliku hulk suureneb ja soola tarbimine minimeeritakse.\nSee dieet on rasedate naiste seas populaarne, vesi aitab mitte ainult vähendada raske autoimmuunse hepatiidi kaalulangus rünnakuid, vaid parandab ka ainevahetusprotsessi varases staadiumis. Enne sellise dieedi järgimist peate konsulteerima oma arstiga. Raseduse esimestel kuudel peate iga päev jooma vähemalt 2 liitrit vett. Alates lapse kandmise perioodi teisest poolest tuleb tursest vabanemiseks täielikult loobuda soolasusest, mitmesugustest kastmetest, majoneesist, konservidest.\nVastunäidustused See salenemistehnika on keelatud mitmesuguste neeruhaiguste, suhkruhaiguse ja hüpertensiooni korral. Äärmiselt ettevaatlikult tuleb seda kasutada rasvumise ravis. Kõrge vee kiire kaalulanguse maar tõttu veres on tõsise ödeemi oht.\nSeetõttu ei ole soovitatav seda dieeti alustada ilma arstiga nõu pidamata. Tagasiside tulemuste kohta Fotod enne ja pärast kaalu kaotanud inimestest Tähelepanu!!


KUIV ŠAMPOON KAERAPIIMAGA KLORANE GENTLE 150 ML HIND | kaup24.ee\nKuiv šampoon kaerapiimaga Klorane Gentle 150 ml\n€ 1395 € 66 99 *\n3€ soodustus alates 59€ 3t 32min.\nToote kirjeldus: Kuiv šampoon kaerapiimaga Klorane Gentle 150 ml\nKasutamine: Pihustage juuste juurtele. Hõõruge õrnalt, kammige kõik ülejäägid välja.\nKuiva šampooni koostist täiendatakse kaerapiima pehmendaja, tsüklodekstriinide ja looduslike polüsahhariididega.\nSee imab rasu ja elustab juukseid.\nIdeaalne neile, kellel on kiire.\nÜldine informatsioon tootest: Kuiv šampoon kaerapiimaga Klorane Gentle 150 ml\nKlorane, kuivadele juustele šampoonid\nKlorane Gentle Dry\nKõik Klorane tooted\nSäästke: € 5304\nSoovitame osta koos: Kuiv šampoon kaerapiimaga Klorane Gentle 150 ml\nSoovitame osta koos Kuiv šampoon kaerapiimaga Klorane Gentle 150 ml\nKüsimused ja vastused toote kohta: Kuiv šampoon kaerapiimaga Klorane Gentle 150 ml


Politsei- ja Piirivalveameti ööpäeva sündmused (2020-12-09 08:11:58)\nMöödunud ööpäeva jooksul registreeriti Politsei- ja Piirivalveametis 73 avaldust ja teadet kuritegudest. Nende hulgas oli üks raske tervisekahjustus, 35 varavastast kuritegu, sealhulgas 19 vargust. Registreeriti kaks inimvigastustega liiklusõnnetust, milles sai vigastada kaks inimest. Tabati 11 alkoholijoobes ja üks narkojoobes sõidukijuht. Ebaseaduslikke riigipiiri ületamisi ei registreeritud.\n7. detsembril teatati kallaletungist Sõle tänaval, kui seni tuvastamata isik tekitas valu ja kehavigastusi 19-aastasele naisele.\n7. detsembril teatati peretülist Kolde puiesteel asuvas korteris, mille käigus tekitas 55-aastane naine valu ja kehavigastusi oma elukaaslasele, 67-aastasele mehele. Naine peeti politseinike poolt kinni ja toimetati jaoskonda.\n7. detsembril alustati menetlust selles, et 53-aastase mehe nimele oli võetud mitu kiirlaenu tema teadmata. Kahjusumma ligikaudu 1000 eurot.\n7. detsembril alustati menetlust selles, et seni tuvastamata isik saatis Eesti ettevõttele nende välismaise äripartneri nimelt kirja arvega ning muudetud pangarekvisiitidega. Ettevõte tegi ülekande ning avastas hiljem, et tegu ei olnud nende äripartneri tegeliku pangakontoga ning tegemist võis olla kelmusega. Kahjusumma 5700 eurot.\n7. detsembril alustati menetlust selles, et seni tuvastamata isik saatis Eesti ettevõttele nende välismaise äripartneri nimelt kirja arvega ning muudetud pangarekvisiitidega. Ettevõte tegi ülekande ning avastas hiljem, et tegu ei olnud nende äripartneri tegeliku pangakontoga ning tegemist võis olla kelmusega. Kahjusumma 6000 eurot.\n7. detsembril teatati vahejuhtumist Maardus, mille käigus lasi 34-aastane mees relvataolise esemega 32-aastast naist, tekitades talle eluohtliku tervisekahjustuse. Kiirabi viis 32-aastase naise haiglasse. Kõik juhtumi täpsemad asjaolud on väljaselgitamisel. Prokuratuuri taotlusel võeti mees täna eeluurimise ajaks vahi alla.\n7. detsembril alustati menetlust selles, et Vääna-Jõesuus asuvast ehituskonteinerist varastati erinevaid tööriistu. Kahjusumma üle 5000 euro.\n7. detsembril alustati menetlust selles, et 47-aastasele mehele helistati Swedbanki telefoninumbrilt ning öeldi, et tema kontolt tehakse kummalist ülekannet. Selle takistamiseks pidi mees sisestama oma Smart-ID paroolid. Seejärel sooritati mehe kontolt temale tundmatu isiku kontole ülekanne. Kahjusumma 699 eurot.\n7. detsembril viidi läbi illegaalimenetlus 1958. aastal sündinud Gruusia kodanikust mehe sutes, kes viibis ebaseaduslikult Schengeni riikide territooriumil 7 päeva. Mehele kohaldati ettekirjutus riigist lahkumiseks ja sissesõidukeeld kuueks kuuks.\n7. detsembril viidi läbi illegaalimenetlus 1989. aastal sündinud Ukraina kodanikust mehe suhtes, kes töötas Eestis ebaseaduslikult ning pani toime tahtliku varavastase süüteo. Mees viibis Eestis ebaseaduslikult 146 päeva. Talle koostati ettekirjutus Eestist lahkumiseks.\n7. detsembril viidi läbi illegaalimenetlus 1982. aastal sündinud Kasahstani kodanikust mehe suhtes, kes avastati ebaseaduslikult töötamas 10. septembril ning olenemata ettevõttele ja isikule tehtud hoiatusest, jätkas mees ebaseaduslikult töötamist teises ettevõttes. Mehele koostati ettekirjutus riigist lahkumiseks ning kohaldati sissesõidukeed pooleks aastaks.\n7. detsembril laekus politseile teade, et Kastre vallas murti sisse talumajja, kust varastati järgsaag ja jalgratas. Kahju on 450 eurot.\nPolitseile teatati, et 5. detsembril siseneti lukustamata ukse kaudu Tartus Tähe tänaval asuvasse korterisse, kust varastati kott ühes MacBook Air sülearvuti, erinevate rõivaste ning kosmeetikatoodetega. Esialgne kahju on 1100 eurot.\nPolitseile laekus teade, et 3. detsembril avastati Tartus Võru tänava sularahakeskuses võltsimistunnustega 20-eurone rahatäht, mis saadeti ekspertiisi.\nPolitseile laekus teade, et 26. novembril helistas end pangatöötajana tutvustanud inimene Tartus elavale naisele ning rääkis, et tema kontolt tahetakse parasjagu sooritada 300-eurost ülekannet. Kahtlase tehingu peatamiseks palus pangatöötaja tartlasel telefonitsi vahendada oma kasutajatunnuse ning sisestada oma PIN-kalkulaatoris autentimiskoode. Pangatöötajalt kõne saanud naine seda kõike ka tegi ning avastas hiljem, et arveldusarvelt on tema nõusolekuta tehtud ülekandeid summas 12 272 eurot.\n7. detsembril pöördus politsei poole Tartu vallas elav mees, kes soovis oktoobrikuu algul interneti vahendusel võtta laenu ning tasus raha kätte saamiseks etteantud arveldusarvele erinevaid makseid summas 5179 eurot. Paraku mees peale makseid soovitud laenusummat aga ei saanud ning ta pöördus abi saamiseks politsei poole.\n7. detsembril kontrollisidLõuna prefektuuri piiri- ja migratsioonijärelevalvetalituse ametnikud Valgamaal Valga vallas asuvat ettevõtet selgitamaks, kas töötajatel on seaduslik alus Eestis viibimiseks ja töötamiseks. Objektil kontrolliti kaheksat välismaalast ning ühtegi rikkumist ei tuvastatud.\n7. detsembril teatati politseile, et Viru-Nigula valla eramus lõi 29-aastane mees teist meest, kes sai viga. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n7. detsembril alustati kriminaalmenetlust selles, et Rakveres Laada tänava kaupluses möödus 41-aastane mees kassadest jope eest tasumata. Kaupluse turvatöötaja pidas mehe kinni ning andis üle politseile.\n7. detsembril teatati politseile, et Narvas Pähklimäe tänava korteris lõi 30-aastane naine oma tütart, tekitades kannatanule füüsilist valu. Politsei pidas 30-aastase naise kahtlustatavana kinni.\n7. detsembril teatati politseile, et Lüganuse valla eramus tõukas 34-aastane mees oma abikaasat, kes sai viga. Politsei pidas mehe kahtlustatavana kinni.\n7. detsembril alustas politsei kriminaalmenetlust selles, et Sillamäel varastati V. Tškalovi tänava hoonest sularaha. Kahju on 1000 eurot. Juhtunu täpsemad asjaolud on selgitamisel.\n7. detsembril teatati politseile, et Sillamäel Viru tänava kauplusest varastas 77-aastane mees kaupa. Kaupluse turvatöötaja pidas mehe kinni ning andis üle politseile.\n7. detsembril laekus Narva politseijaoskonda avaldus, et 49-aastasele naisele pakuti võimalust kaubelda finantsturgudel maakleri vahendusel ja teenida seeläbi suurt kasumit. Selle tarbeks võimaldas naine kaugjuurdepääsu enda arvutile AnyDesk programmi vahendusel ja teostas enda pangakontolt makseid ühtekokku enam kui 16 600 euro väärtuses. Kui naine soovis oma väidetavalt teenitud kasumist osa välja võtta, siis seda ei võimaldatud ning kui väidetav kasum ühel hetkel haihtus, siis mõistis naine, et tegemist on kelmusega ja pöördus politseisse.\nNarva politseijaoskonna eriasjade uurija Žanna Tihhomirova tuletab meelde, et enne investeerimisotsuse tegemist peab veenduma, et kauplemisplatvorm on usaldusväärne ja selle tegevus on seaduslik. "Ärge edastage võõrastele andmeid oma ID-kaardist, PIN-koodidest, infot muudest isikut tõendavatest dokumentidest ja fotosid krediitkaardist. Vältige programmide TeamViewer või AnyDesk allalaadimist oma arvutisse tundmatu inimeste palvel. Kui näete oma kontol kahtlast rahaülekannet, andke sellest viivitamatult teada pangale ja politseile,"sõnas Tihhomirova.\n7. detsembril alustati kriminaalmenetlust selles, et Märjamaa vallas varastati laohoonest jõuluvalgusteid. Kahju tekitati ligi 10 000 eurot.\nAlustatud kriminaalmenetluste kohta saab informatsiooni\nvastava ringkonnaprokuratuuri pressinõunikult.


Briti keskpanga juht: võlakriisi lõppu ei paista\nRomet Kreek • 13. august 2012 kell 9:57\nBriti keskpanga juht Mervyn King ütles, et Suurbritannia peab reformima oma pangandust ja kordas oma sünget euroala võlakriisi väljavaadet, mis mõjutab Briti majandust, vahendab Bloomberg.\n„Kui ülejäänud maailm kasvab normaalselt, muudaks see meie majanduse balansseerimise ja kasvu kergemaks,“ ütles King. „Kuid lood ei ole sedasi. Isegi kiiresti kasvavate arenevate turgude majandused aeglustuvad ja euroala probleemid jätkuvad ilma lõputa.“\nKingi kommentaarid tulid pärast Briti keskpanga majanduskasvu prognoosi kärpimist. Spordifännist keskpankur, kes käib igal aastal Wimbledonis tennisevõistlusi vaatamas, viitas olümpiamängudele ja ütles, et kuldmedali võitmiseks kulub aastaid rasket tööd. Sama käib ka majanduse kohta.\nBriti pikaajaline majandusedu sõltub pangandussüsteemi reformimisest, et pangad fokusseeriksid end vähem lühiajalisele raha tegemisele ning ehitaks oma äri klientide teenindamiseks.\n„Valitsuse plaanid ehitada müür pankade riskantse kauplemise ning äridele ja kodumajapidamistele laenamise vahele on abiks,“ ütles ta. „Uue konkurentsi lisamine pangandusse. Nagu viimased skandaalid on näidanud, võiksid pangad õppida olümpiamängude õiglasest mängust.“\n„Erinevalt olümpiasportlastest ei ole Briti majandus praegu parimas vormis,“ ütles ta. „Me paraneme aeglaselt. Tingimused taastumiseks on paigas ja Bank of England jätkab kõige tegemist, et seda aidata.“


TRIKIFOTOD | Eesti jalgpalluril on kodus kass, kes on peremehest vaat et kuulsamgi - Lemmikloom\nTRIKIFOTOD | Eesti jalgpalluril on kodus kass, kes on peremehest vaat et kuulsamgi\nTartus elaval JK Tammeka jalgpalluril Marek Tšernjavskil on kodus kass, kes on peremehest vaat et kuulsamgi.\nMüstik, hüüdnimega Müssu, on bengali tõugu. Tema kontrastset kasukat kaunistab rikkalik värvikombinatsioon ja uhke leopardimuster. Kuigi bengali tõug ei ole Eestis väga levinud, silmab seda kassi juba kaugelt. Silmavaade on sel tõul metsik, kõnnak graatsiline ja uhke, kirjutab LP ja Eesti Päevalehe ühisleht.\nKui Marek (27) ja tema elukaaslane Marella neli aastat tagasi uut kassi otsisid, jäi neile silma bengal. Kassi kuninglik välimus, sarm ja temperament võlusid noorpaari. „Pärast mahukat taustauuringut arvasime, et just bengal peab olema meie kass. Tahtsin aktiivset looma ja Marella oli vaimustuses selle tõu pilkupüüdvast ilust,” meenutab Marek. Sobivat kassipoega otsiti üle poole aasta ja lõpuks ristus nende tee Müstikuga. Sõbrapäeval ilmavalgust näinud kassipoeg on pärit Leedust ja oli sünnipäevakingitus Marellale. Tol ajal ei osanud noored veel arvatagi, et nende kodukassist kasvab selline kuulsus, kellel on fänne üle kogu maailma.\nMüstik on Mareki esimene päris oma lemmikloom. Hoolimata sellest, et bengal on väga nõudliku iseloomuga kass, on jalgpallur temaga suurepäraselt hakkama saanud. Müstik valdab üle 50 triki ja on kuulus üle kogu maailma. Ta oskab igasuguseid vigureid: istumine, lamamine, sitsimine, jalge vahel tiirutamine ja erinevad õhulennud on vaid väike osa tema trikipagasist. Marek õpetas Müstiku ka kunstlikku hingamist tegema.\nVIDEO | Jälgi mängu: Tartu trikikass Müstik tuli lagedale maailmas ainulaadse trikiga (2) 17.01.2019\n„See on minu lemmiktrikk ja viimane, mille talle selgeks õpetasin. Seda sai harjutatud mitu kuud jutti, samm sammu haaval,” meenutab Marek. Sel ajal nad muid trikke ei teinud. Sihikindlus tasus end ära – Müstik on teadaolevalt maailma ainus kass, kes elustamist jäljendab.\nFOTOD JA VIDEO | Teetassiga vastu pead või äratuseks ruloo üles: välismaalgi kuulus Tartu...\n"Poliitikasse ei tohiks üldse ühtegi ilma kassikogemuseta inimest lasta"\nTäna tähistatakse rahvusvahelist kasside päeva!


Kuu, naiselik ja bioloogiline kalender\nKuu ja sellega seotud mitmed tagajärjed juhivad meid sellesse erilisse pidu, mis hõlmab emasid, pojaid ja tütreid. Need, kes maaga tegelevad, teavad, kui oluline on seostada looduse bioloogilise rütmiga, mis loob ja kaitseb. Vein, puidu lõikamine, põllumajanduslik töö, aga ka otseselt naisi kaasavad tsüklid, näiteks menstruaaltsükkel.\nKuu on tegelikult bioloogilise kalender, mida kasutavad kõik Maa tsivilisatsioonid. Piibellik maailm räägib sellest, põlisrahvaste legendid, müüdid ja legendid kogu maailmast. Kuna naiselik on võimas ja loominguline mõju, siis avaldab Kuu meie planeedile magnetvälja tõmbejõu, jõu vedelike tõstmiseks. Ja kui meie keha koosneb suurest protsendist veest, siis teete järeldused ...\nPrimitiivsed kultuurid on alati seostanud naiste tsüklit ja tsüklit, mis mõlemad on seotud viljakuse mõistega. Näib isegi, et mõned statistilised uuringud tõstavad esile Kuu ja raseduse kestuse vahelist vastastikust sõltuvust: lühem, kui tiinus algas poolkuu, pikem, kui ta hakkas langema moonuga.\nMitte ainult seda. Ravimtaimede kogumine, välja arvatud mõned erandid, näiteks nõges, tuleb teha täiskuu perioodidel ja iga sort on paremini säilinud, kui see asetatakse purskkaevudesse või kartongkarpidesse nõrgeneva Kuu ajal. Salvid tuleks valmistada täiskuu ajal.\nSiin on, kuidas ema saab oma päeva eest hoolitseda\nEmadepäev - võimalus naaseda Lunari tsükli juurde\nKas teil on ema, kes on kirglik köögiviljade vastu? Kas sa oled ise kirglik? Miks mitte harjutada iidse Moon-põhise käsiraamatu näiteid? Köögiviljade külvamine, mis arendavad söödavaid osi maapinnast kõrgemale (tomatid, baklažaanid, paprika, rohelised oad, äärekivid), tuleb ette valmistada poolkuu jaoks. Vähenev Kuu külvab neid köögivilju, mis võivad ette näha õitsemist (salatid, küüslauk, basiilik, spinat jne). Transplantaadid, lõikamised ja pookoksad tuleb teha kahanevasse Kuu.\nKui sa oma käed maapinnale jõuad, võiksite mõelda, et anda oma emale loomulik kingitus. Igaühel on oma omad, kuid looduslike abinõude vahele hüppamine võib olla hea mõte: looduslik kosmeetikatoode, kena looduslike teede komplekt, mis võib kokku panna, või anda oma emale joogaklass , Feldenkrais või taiji või, miks Ei, kena massaaž.\nSamuti paneb ta tundma jumalanna. Teisest küljest on Coyolxauhqui (kuldse kellaga kaunistatud), vastavalt acteki mütoloogiale, kuu jumalanna. Huitnauna kuberner, tähtede jumaluste kogum, oli võimas nõidus. Lugu on natuke sünge, kuid me ütleme teile sama: öeldakse, et see oli nii võimas, et ta isegi tappis oma ema, Coatlicue'i, kes sai ebaausalt rase. Loom, Huitzilopochtli, tuli Coatlicue'i kõhust välja ja tappis oma õe, siis visati taevasse. See muutus kuueks.\nEnne lahkumist soovitame ka raamatut "Mamma mia, madre nostra", milles autor Michaela Zadra selgitab, kuidas kasvatada ennast ja areneda alates nendest, kes meile elu andsid.\nMiks mitte valmistada ka emade jaoks tähistamiseks maiustusi?


Johannes Imelik – Vikipeedia\nJohannes Imelik (30. august 1889 Päidla vald – 12. juuli 1957 Tartu) oli eesti arst.\nTa õppis Päidla vallakoolis ning Tartu 4-klassilises linnakoolis ja lõpetas aastal 1913 Hugo Treffneri Gümnaasiumi. Samal aastal astus ta Tartu Ülikooli arstiteaduskonda, kus õppis aastani 1918. Akadeemiliselt kuulus ta aastast 1913 korporatsiooni Ugala (olles korporatsiooni asutajaliige). Juba aastatel 1916–1917 töötas ta ülikooli hospitaal-sisehaiguste kliinikus subassistendina professorite Jarotsky ja Leporski juures. Esimeses maailmasõjas töötas ta Punase Risti laatsarettides Petrogradis ja Tartus. Vabadussõjas osales ta detsembrist 1918 septembri alguseni 1920, alguses vabatahtliku reamehena, siis suurtükiväepolgu 3. pataljoni velskri kohusetäitjana, 9. polgu nooremarstina ja 2. suurtükidiviisi vanemarsti kohusetäitjana, lahkudes teenistusest kapteni auastmes. Aastal 1921 sooritas ta arstiteaduskonna lõpueksamid, omandades arsti astme.\nTa praktiseeris aastatel 1920–1921 Tartu Ülikooli Kliinikumi Silmakliinikus (professor Ernst Blessigi juures). Aastatel 1922–1927 töötas ta Tartu 2. divisjoni laatsaretis naha-suguhaiguste osakonnas noorem-ordinaatorina ja suguhaiguste osakonna juhatajana, samuti oli ta kutsealuste vastuvõtukomisjonis Tartu- ja Petserimaal. Lisaks avas ta aastal 1924 erapraksise Tartus naha- ja suguhaiguste alal. Aastatel 1927–1940 oli ta ka Tartu Ühendatud Haigekassa arst naha-suguhaiguste alal.\nAastatel 1941–1944 oli ta Tartus erapraktiseeriv arst, aastal 1944 Tartu Lastepolikliiniku arst. Aastast 1945 töötas ta Tartus naha- ja suguhaiguste dispanseris, seejuures 1945. aasta lõpust aastani 1948 ja 1949–1951 peaarstina ning aastast 1951 ordinaatorina. Aastatel 1948–1949 töötas ta Tartu 1. Polikliinikus arst-konsultandina nahahaiguste alal.\nDr. Johannes Imelik suri 12. juulil 1957 Tartus ja ta maeti Vana-Jaani kalmistule.\nTa oli abielus dr. Mihkel Ostrovi tütre Lindaga.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Johannes_Imelik&oldid=5740965"\nLehekülje viimane muutmine: 28. oktoober 2020, 21:04\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:04, 28. oktoober 2020.


Dragon.ee foorum • Vaata teemat - Jüri Lina konspiratsioon\nJüri Lina konspiratsioon\nPostitas Udutont 16:11 30. Dets 2003\nPäkapikud tõid mulle Jüri Lina tähtteose: Maailmaehitajate pettus. Ilmselt olid nad üksjagu üle mu õla piilunud ja näinud, mis asju siin foorumis aetakse (õigemini aeti)\nOlen juba kõvasti 'targemaks' saanud. Lausa imeline, kuidas kõiksugused pisiasjad aitavad paljastada võimurite mahhinatsioone. Kummaline ainult, et raamat, mille võtsin pakist välja tänavu jõulude ajal on tiitellehe andmetel trükitud aastal 2004. Jüri Lina loeks sest ebakõlast nii mõndagi välja...\nPostitas Irve 16:20 30. Dets 2003\nMina arvan, et see on võimurite ja kongus ninaga kapitalistide konspiratsioon, et Jüri Lina auväärsust diskrediteerida See näitab lihtsalt seda, et raamatus on ka ilmselt üht-teist muudetud, et Jüri näeks välja nagu sõge hullumeelne. Ärge uskuge seda, mis paberil kirjas - Tõde on ikkagi ju ridade vahel.\nPostitas traat 16:30 30. Dets 2003\ntegelikult peaks see tõsiasi meid kõiki valvsaks tegema! appi, ka sina Jüri Lina! ma üldse ei imesta, kui järgmisena koorub, et Jüri Lina pole tegelikult reaalselt olemas olnud, vaid ta on rahvusvaheöliste võimurite poolt konstruitud, et maandada süsteemivigadest tekkivaid infolekkeid. seekord eksiti ajastusega, keegi käpard nähtavasti tahtis varem pühadele saada ja saatis turustuskäsu varem välja.


GMT Beauty salendav tselluliidihooldus, Sleimming kiiresti\nKiire ja produktiivne põletada rasva kõhu kaudu saate massaaži. Hula hooping, muide, on ka väga hästi aitab kaalust alla võtta. Selleks, et kaalus kiiresti, on oluline ühendada südame ja võimu koormus.\nEfektiivse toimelise kontsentraadi koostises sisalduvad Cell-Nocturne System® ja meresool aitavad nelja efektiivse sammuga vähendada märgatavalt rasvade ladestumist ja tselluliidi moodustusmist. Kõrge meresoola sisaldus aitab kiiresti väljutada kehast liigse vee, Järgmisena stimuleerib kofeiin lipaaside ehk rasvaineid lõhutavate ensüümide tööd, vähendades sellega rasvarakkude suurust. Rahulikult tõsta korpus, ainult võimust, alaselja peab vastu pool. Tagasi poos esimese punkti.\nTeostame vähemalt 10 kordust. Selline harjutus võib ka raskendada.\nKiiret tulemust saab tõsta jalad koos korpuse. Kas teha keerates, pöörates alakeha lahku. Saab teha mitmeid lähenemisviise, kuni tunned, et erinevad põletustunne kõhus. See tähendab, et lihased tööle hakanud.\nSelle käivitamisel töötavad kõik lihased kõht, jah, ja muud kehaosad. Esineb mitmeid lähenemisviise push-ups — see on suurepärane võimalus kiiresti viia ennast vormi. Ka inimestel on problemaatiline ala just kõhus aitab kaalu jalad, rippuvad rung. Kõik on väga lihtne: pendent on baar ja tõsta alumine osa kuni haridus-otsese nurga alt.\nKogus lähenemisviise ja reps sõltub teie füüsilist vormi. Aga see, et kaalust alla võtta, on soovitatav järk-järgult suurendada koormust. Kehakaalu kontoris Treeningut on võimalik jätkata ka tööl! Istub töökorras turvahälli või tooli peal, saate kohandada oma probleemsele tsoonile korda.\nPõletavad rasva kõhu vaja istuda toolile, puhke on juhi käed. Selg peab olema sirge. Aeglaselt baarid jalad paarikümne cm põrandast. Ei ole väärt, et tõsta oma liiga kõrgelt, sest see võib halvasti mõjuda seljalihaseid.\nRoogitud kõht, hoidke jalad sellises asendis olla. Jalad sel ajal on võimalik pöörata või unbend põlved parema tulemuse. On ka teine võimalus.\nSee prantsuse meetod peetakse äärmiselt mõjus talle tüdrukud õpetavad lapsepõlvest. Selleks, et keha oli ilus kuju, tuleb hoida sirge rühi.\nJa vältida probleemsete alade kõhus aitab lihaspingeid antud valdkonnas. See ei ole päris viis kaalust alla võtta, kuid ta teeb lihased pingutatud.\nProovige seda kasutada kontoris või isegi ühistranspordis. Tuleb pingutada lihaseid ajakirjandus kui saad tugevamaks ja hoida selles asendis nii kaua kui võimalik.\nAlgajatele ei soovitata ületada kestus harjutusi kolm minutit. Samas on see tõhus ja tänapäevane kõrgtehnoloogiline vahend mida kasutatakse laialdaselt ilusalongides ja kaalulangetamiskeskustes.\nMeie rikkalikus kaubavalikus on esindatud kauapüsivad ja toksiinidevabad küünelakid, geellakid, maniküüri- pediküüri- ja kunstküüntetooted, nahahooldustooted nii meestele kui ka naistele ning luksuslikud spaatooted kehahooldusteks.\nGlobal Beauty OÜ esindab Eesti turul eksklusiivseid kaubamärke: professionaalsed käte- ja jalahoolduse kaubamärgid Zoya ja Cuccio; arktilisest loodusest pärit toimeainetel põhinev nahahooldussari Polaar; luksuslik A klassi spaasari nahahoolduses Cinq Mōndes, milles saavad kokku viie eri maailma lõõgastusrituaalid.\nHoolduse algul nahk kooritakse ja sellele kantakse ANESI spetsiaalset intensiivseerumit Aminodren, mille koostises on merevetikate, guarana ja Ginko biloba ekstraktid, L-karnitiin ning muud efektiivselt vedeliku- ja rasvarakkude ainevahetust parandavad ained.\nAminodren kompleksseerum aitab tõhusalt kaasa kiirele sentimeetrite kaotusele, kuna stimuleerib efektiivselt vedeliku drenaai. Järgmiseks kaetakse nahk sooja meremuda-parafiini seguga ja spetsiaalse ühekordse kilega ning kõige peale pannakse termotekk.\nSoojuse toimel tungivad seerumis ja meremudas leiduvad toimeained sügavale naha sisse, ergutavad lümfiringet, kiirendavad ainevahetust, puhastavad organismi. Hooldus sobib suurepäraselt naha trimmimiseks ning toonuse taastamiseks kiire kaalulanguse korral, aidates vältida venitusarmide teket.\nAinulaadne Detoxifying parafangohooldus on omapärane ja nauditav ning selle efektiivne toime avaldub juba ühe hooldusega, kuid pikemaajalise tõhusa toime saavutamiseks on soovitav läbi viia terve kuur.