Tallinna Reaalkooli heategevuslik koolilõpulaat 2018 - Vilistlased\nVõimalus tellida vilistlaspäeva pilte!\nReaalkoolist saab alguse vanamuusikafestival “Tallinn feat. Reval”\nTallinna Reaalkooli heategevuslik koolilõpulaat 2018\nPäike piilub juba pilve tagant välja ning see tähendab vaid üht – ees ootab juba kolmandat aastat toimuv heategevuslik koolilõpulaat. Kui sulle meeldib lõbusalt aega veeta, maitsvat toitu süüa ning mõnusat smuutit peale rüübata, siis näeme juba 26. mail kell 11!\nLaadale oodatakse kogu Tallinna Reaalkooli pere – õpetajaid, õpilasi, lapsevanemaid, vilistlasi ja sõpru, kes tahavad üheskoos hea söögi, ürituste ja muusikaga lõbusalt aega veeta, vanu sõpru kohata ja uusi tutvusi sõlmida.\n2016. aastal toimus Tallinna Reaalkoolis esmakordselt heategevuslik laadapäev eesmärgiga tuua kokku Reaali kogukond, koos mõnusalt aega veeta ja selles õhkkonnas ka ühiselt midagi head kooli jaoks ära teha. Kahe aasta kasum on kokku olnud 6679, 76€, millega on pandud alus Tallinna Reaalkooli Koolilõpulaadafondile, täiustatud kooli muusikariistade kogu ja aidatud kaasa uue tiibklaveri soetamisele.\nSel aastal kogutakse raha Tallinna Reaalkooli koolilõpulaada fondi ja bioloogia ajalooliste näidiste taastamiseks. Sel aastal on teadmata põhjustel katki läinud/tehtud väärtuslikud bioloogia rekvisiidid ja nende klaasist karbid, mida õpetajad on kasutanud aastaid. Laadaraha kasutatakse klaasist karpide taastamiseks. Ülejäänud raha läheb koolilõpulaada fondi, millest 20% läheb järgmise aasta laada seemneks ning ülejäänu kulutatakse õpilaste hüvanguks (nt kunstitundide mitmekesisemaks muutmine).\nPilk eelmise aasta laadale SIIN


A.J. Greeni 7 näpunäidet laia eliidi vastuvõtjaks saamiseks - Koolitus\nA.J. Greeni 7 näpunäidet laia eliidi vastuvõtjaks saamiseks\nSeistes 6-suu-4 ja kaaludes 210 naela, A.J. Greenil on sellist tüüpi suurus, millest iga treener unistaks täiuslikku laia vastuvõtjat ette kujutades. Kuid 6-kordne Pro Bowler ei looda ainult oma suurusele. Oma liigas veedetud aastatest on ta õppinud hulgaliselt trikke, mis on tema sõnul teinud temast täiuslikuma mängija ja kaitsjate katmiseks palju karmima. Kui olete vastuvõtja, kes soovib end täiustada, järgige neid Greeni näpunäiteid.\nGreeni hüppepallide võitmise võime pole teine. Mis on tema saladus? Esiteks kasvas ta üles korvpalli mängides. 'Hüppepalli järele minek on nagu tagasilöögi tõus. Korvpall oli esimene organiseeritud spordiala, mida harrastasin. Jalgpall tuli järele. Ma arvan, et kõik neli keskkooli aastat korvpalli mängimine aitas mul tõesti [hüppepalle võita], 'ütleb Green.\nGreen pakub lihtsat, kuid tõhusat nõu, mis aitab teil võita rohkem hüppepalle: rünnake palli. 'Ma arvan, et suurim asi on' vaata palli, mine palli saama '. Pole tähtis, mis teie ümber toimub, vaadake palli ja minge järele, ”ütleb Green. Kui teil on juurdepääs Vertimaxile, on see suurepärane treeningvahend vertikaalse hüppe suurendamiseks. Mida kõrgemale saate hüpata, seda rohkem hüppepalle võidate.\nSeistes 6-suu-4 ja kaaludes 210 naela, A.J. Greenil on sellist tüüpi suurus, millest iga treener unistaks täiuslikku laia vastuvõtjat ette kujutades. Kuid 6-kordne Pro Bowler ei looda ainult oma suurusele. Oma liigas veedetud aastatest on ta õppinud hulgaliselt trikke, mis tema sõnul on teinud temast täiuslikuma mängija - ja kaitsjate katmiseks palju raskem. Kui olete vastuvõtja, kes soovib end täiustada, järgige neid Greeni näpunäiteid.\n1. Rünnak hüppe pallid\nGreen pakub lihtsat, kuid tõhusat nõu, mis aitab teil võita rohkem hüppepalle: rünnake palli. 'Ma arvan, et suurim asi on' vaata palli, mine palli saama '. Pole tähtis, mis teie ümber toimub, vaadake palli ja minge järele, ”ütleb Green. Kui teil on juurdepääs a Vertimax , see on suurepärane treeningvahend vertikaalse hüppe suurendamiseks. Mida kõrgemale saate hüpata, seda rohkem hüppepalle võidate.\nSEOTUD: 5 viisi kõrgema vertikaalse hüppe saamiseks\non röstitud kana teile kasulik\n2. Tugevad käed = rohkem saaki\nKaitsvad seljad armastavad haljastada Greeni pikki käsi, kui ta püüab saaki kindlustada, kuid harva õnnestub neil pooleli jätta. Greeni uskumatu haare ja käte tugevus on sadade tundide pikkuse harjutamise tulemus.\nPROOVI SEDA: 'Ma teen palju käte ja haarde tugevuse harjutusi ja harjutusi,' ütleb Green. 'Üks parimatest on see, kui ma lasen kellelgi mulle palli visata, kui kellelgi teisel on mu käsivarre ümber rätik. Kui üritan palli kätte saada, tõmbavad nad rätikut kinni. Ma arvan tõesti, et sellest on abi olnud. '\n3. Leidke filmide serv\nFilm on tohutu relv laias vastuvõtja arsenalis. Mõistmine mõistetest ja mängijatest, kellega tõenäoliselt kokku puutute, aitab teil mängupäeval kiiremini reageerida ja kaitset karistada.\n'Valmistun väljakul sama raskelt kui platsil, [eriti] filmitoas,' ütleb Green. 'Erinevate kaitsemehhanismide, erinevate kontseptsioonide lugemine, kuidas nad mind mängivad või kuidas ma arvan, et nad mind mängivad - see kõik aitab tõesti.' Mida peaksite filmi vaadates otsima? Tendentsid. Kui näete, et nurgatagune põleb, proovige välja mõelda, miks ta peksa sai. Kas ta oli ajakirjanduses liiga agressiivne? Pange see mõttesse, et teaksite, mida mängupäeval oodata.\nSEOTUD: 3 harjutust domineeriva laia vastuvõtja saamiseks\n4. Saage oma tagamängijaga mugavaks\nKui vaatate Bengalsi mängu, näete sageli A.J. Roheline räägib tagamängija Andy Daltoniga. Need vestlused on peamine põhjus, miks neil kahel on nii hea keemia. Kuid peamine põhjus, miks Green ja Dalton mängupäeval nii hästi klõpsavad, on see, et nad on ehtsad sõbrad.\n'Ta ja mina oleme olnud koos juba kuus aastat,' ütleb Green. 'Meil on väljakul ja väljaspool seda suhet, mis võimaldab meil mängu ajal suhelda. Võin öelda: 'Andy, siin on see, mida ma näen.' Või võib ta öelda: AJ, see on see, mida peate tegema paremini. Ma tunnen, et saate ta sellele teele. ' Nii et meil on see suhtlus väljakul olemas, kuid meil on ka eriline suhe väljaspool väljakut, mis tõesti aitab. '\n5. Aeglustage avanemist\nEliitvastuvõtjad ei tule liinilt maha ja sõidavad iga marsruuti algusest lõpuni täiskiirusel. See võib tunduda vastuoluline, kuid kogu marsruudi kiiruse muutmine võib aidata kaitsjaid petta ja avaneda.\nGreen ütleb: 'See on asi, millega olen aastate jooksul paremaks läinud. Võtsin selle kätte neljandal aastal, käisin Pro Bowlil ja rääkisin marsruutide jooksmisest selliste tüüpidega nagu Larry Fitzgerald, Reggie Wayne, Steve Smith, Andre Johnson. Te ei pea jooksma igal marsruudil nagu palli eest 100 miili tunnis. Mõnikord peate need järgmise käigu jaoks seadistama. Ma arvan, et seda õppisin ma vanemate tüüpidega rääkides. '\n6. Müü Double-Move\nAeglasem võib olla parem, kui ka kaitsjad ära arvama panna. Green võitles varem oma topeltliigutustega, sest ta kiirustas esimest käiku müüma. Aja jooksul sai ta teada, et esimese käigu müümine enne teise sooritamist on avatuse võti.\n'Mulle meeldib kõike teha kiiresti, isegi nooremast peale,' ütleb Green. 'Nii et treenerid on mulle alati öelnud,' müü esimene käik. Käitu nagu jookseksid just seda esimest marsruuti. Võta aega.' See on asi, milles mul läheb paremini, olles kannatlik. Topeltliigutuses on alati esimene käik kõige olulisem. Nii sa peksid inimesi. '\nSEOTUD: 3 marsruudil töötavat õppust, mis aitavad teil end avada\n7. Tea, kuidas oma viltusi võita\nKaldus tee on leivavõi mäng paljude rikkumiste jaoks. Kui vastuvõtja suudab seda järsult juhtida ja tagamängija suudab palli õigeaegselt kohale toimetada, võib kaldus rada olla väga raske valvata. Laia vastuvõtja poolt tehtud kiire ja kiire vabastamine võib mängu mängida või selle rikkuda.\n'Mõnikord olen füüsiline, mõnikord peksin neid kiirusega,' ütleb Green. 'See sõltub sellest, mida kaitsja teeb. Kui ta teid vajutab, peate kasutama jõu käiku ja olema temaga füüsiline. Kui see on väiksem tüüp, võite teda peksta [niimoodi]. '\nkui kaugel on vabaviskejoon\nmitu ruutmeetrit on jalgpalliväljak\nkõndides kaalutud vestikaloritega\nühe jalaga biitsepsi kõverdumine õhuliinile


Kõik startijad jõudsid raske raja kiuste finišisse | Kambja Valla Sõnumid\nUudised Sport Kõik startijad jõudsid raske raja kiuste finišisse\nKõik startijad jõudsid raske raja kiuste finišisse\nTänavune talv oli kindlasti nõnda ehe ja suursugune, et selle sündmusi tasub meenutada ka nüüd, kui lumi on juba ammu vaid mälestusteks sulanud.\nPangodi–Kambja suusasõit – traditsiooniliselt suurim kohalik suusaspordiüritus – toimus 28. veebruaril. Hoolimata sulailmast ja mõningasest vihmasajust oli kohale tulnud viimaste aastate rekordarv osavõtjaid. Korraldajate ning rajameistrite vaev sai tasutud, kui starti asus 61 suusasõpra.\nLumeküllus ning kindlasti ka Vancouver’i taliolümpiamängud aitasid kaasasellele, et Eestis levis sel talvel hästi suusapisik. Millega muidu seletada seda inimeste hulka, kes viimasel küünlakuupäeval tulid trotsima vihmast ilma ning pehmet rada. Kuigi rajameistrid tegid kõik, mida suutsid, et rada kõvem ja laiem oleks, mängis ilmataat viimasel ööl korraliku vingerpussi ning vee ja soojakraadiga oli suusatee veelgi pehmem.\nEsimene auhinnasaaja selgus enne võidusõitu\nSelleks, et vähemalt ühe suusataja motivatsioon oleks kõrge ja isu lõpuni punnida otsa ei saaks, loosisime juba stardis välja auhinna – 400-kroonise kinkekaardi Silja Sport kaupluselt. Selle võitis stopperi viimase näidu numbri järgi võistleja, kelle võistlusvestil oli kirjas number 25. Tingimuseks seadsime, et ta peab kindlasti lõpetama, et auhinda kätte saada.\nPeale seda läks Kambja poole teele veidi üle poolesaja suusafänni. Kohe alguses oli näha ka, kui sügavale lumme vajusid raskemad mehed ja tugevamalt lükatud suusakepid. Hoolimata sellest püsis rõõm inimeste näol ja päike näitas ennast muidu nii pilvises ning hallis taevas.\nKiisal, 5 km enne lõppu, oli ka ametlik joogipunkt. Seal said väsinud võistlejad puhata ja jõuvarusid täiendada sooja tee, küpsiste ning kommidega. Tõsisemad suusahundid jätsid pausi loomulikult vahele ja lootsid hommikuse koduse pudru ning „härjasilmade“ toel poodiumikohti püüda.\nFiniš oli varakult valmis ning ootas tee ja saiakestega kiireid sportlasi, aga keda ei olnud, olid võistlejad. Pehme rada võttis oma ning võitjat tuli oodata arvatust kauem. Võistluse 53. minutil libises esimesena üle lõpujoone Kalev Vunk Tarust klubist Suusahullud.\nÕige pea tuli number 1 all sõitnud „kohalik poiss” Kaupo Kattai, kes võttis seekord hõbeda. Ka tema kuulub Suusahullude punti.\nKolmandana oli kohal Valgjärve noormees Taavi Ott, artistinimega Tavott.\nNaiste kiireim oli Janely Kaevats Kullagalt. Väga tubli sõitjana kaotas ta meeste võitjale ainult natuke alla 9 minuti, olles päeva 12. lõpetaja. Kohe peale teda finišeeris Ülle Ani Valgjärvelt ning kolmanda koha auhinna sai koju kaminaservale panna Marju Lattik, kes parandas oma eelmise aasta 5. kohta.\nPeale sõitu said osalejad süüa saiakesi, juua teed, jagada rajamuljeid, võrrelda, kes mitu korda kukkus, ning lõõgastuda Kambja spordihoone saunas.\nLoositi välja ka auhindu. Erikarika said nii kõige noorem (Daniel Stig Hankov) kui kõige kogenum (Ülle Ani) lõpetaja. Väga toreda suusarahva, kelle seas oli ka palju tublisid lapsi, hulgas polnud ühtegi katkestajat.\nNüüd jääb vaid loota, et järgmisel aastal on lund piisavalt ning järgmine suusasõit tuleb veelgi rahvarohkem.\nKorraldajana soovin tänada neid, kes panid õla alla ürituse läbiviimiseks: rajameistrid Robert Sule ja Taavi Ott; joogipunkti töötajad Aare ja Rutt Kappet; abilised Tanel Soosaar ja Ingrid Kiisk; Silja Sport kauplus ja Indrek Ird; A ja G kauplus; Kambja Tankla; Nõo Lihatööstus; Kambja vallavalitsus; Kambja Vabaaja Selts.\nKohtumiseni järgmisel spordiüritusel!\nJärgmineKambja talvine tantsupidu soojendas hinge ja ihu


🌍 Andamans - igal saarel on oma erinevad lood! - 2019\nAndamans, saarestik 325 saartel on ujuv paradiis Lääne pool Bengali lahel. 26 neist on asustatud, kellest igaühel on oma erinevad lugu. Kui soovite teada populaarseist, mine edasi!\nHavelocki saar - puhkeala rannad\nMõned maalilised rannad ja veealune elukogemus on Haveloki kuulsus. Havelocki saare külastuse ajal on teil võimalik korraldada tegevusi, nagu näiteks snorgeldamine, trekking ja sukeldumine. Haveloki rannas on pigem nummerdamissüsteem kui nimed.\nRand # 1\nSee on Havelocki saare turistide saabumisport.\nRand # 3 Govind Nagari rand\nSee on üsna kitsas rand, kus on vähe kuurorte. Meri on siin väga rahulik ja pinnapealne, nii et peame tõesti hoolitsema krabide eest, mis on mööda kaldast mööda augudesse peidetud.\nRand # 5 Vijay Nagari rand\nKõik loetletud puhkekohad ja külalistemajad asuvad siin rannikuäärsel teelõhe 3 km kaugusel. Vijaynagari rand ja Govind Nagari rand on seal, kus saate snorgeldada ja vaadata mere korallid.\nRand # 7 Radha Nagari rand\nRadha Nagari rannas on Aasias kõige ilusam ja populaarseim rand, kus levib türkiissinine ookean, valge liiv ja taustal tiheda metsa kaanega. Ärge jätke snorgeldamist selle randa puhta veega, et nautida uimast vaadet korallriffidele.\nSee asub Havelocki saare ühes kauges nurgal ja seda saab jõuda ühel kahest viisist - paadist ja trekkingist. Selle rannas viib teid 30-40 minut läbi tihe metsa. Nagu nime ütleb, saate siin nautida elevantidega sõites. Ärge unustage selles ekskursioonis käia toitu ja jooke, sest seal pole restorani või tänavakaubitsejaid.\nKuidas jõuda- Port Blairist 4-tunnine parvlaev viib teid Havelocki saarele.\nElephant Rides Elephant Beachil\nBarren Island - kus inimesed ei ela\nBarren saar, mis asub Port Blairist umbes 135 km lõuna pool, on ainuke aktiivne vulkaan kogu Lõuna-Aasias. Ainsad selle saare elanikud on mõned kitsed, rotid, sõidavad rebased ja muud sellised loomaliigid, kes võivad saarel karmides ja rasketes tingimustes elada. Pole tähtis, kui raske on see olukord, on saarel õnnistatud kristallselge vesi, rikkalik mereelu ja uskumatu korallide kasv. Niisiis, ärritades kogemusi sukeldudes Barreni saarel.\nKuidas jõuda- Barreni saarel viibimine on keelatud. Lähim saar on Havelock, kust saab laevani jõuda 4-5 tunni jooksul. Laev võtab umbes 3 vooru ümber vulkaani ja siis viib teid tagasi.\nBaratangi saar - müstiline võlu ja neitsi ilu\nTutvuge Andamansi troopilise külje ja mõnede haruldaste eluaegsete kogemustega, külastades Baratangi saart. Järva Jarawa hõimude rünnakute tõttu peeti seda kunagi turistide kõige kardetavaks sihtkohaks. Koht peamised vaatamisväärsused on lubjakivi koopad, muda vulkaan, tihedad troopilised mangroovimetsad ja kohalikud hõimud. Linnuvaatlus on veel üks huvitav tegevus, mis meelitab palju eluslooduse austajaid.\nKuidas jõuda- Baratang on Port Blairist peaaegu 90 km ja võtab siia umbes kaks ja pool tundi. Reis on jagatud kahte ossa - teed ja parvlaev. Pöörake maanteel ja seejärel jõuate Baratangi jõe vahele Pariisis põhjavööndis.\nMud Volcano juures Baratangi saarel (pilt krediit-mamta tv)\nViperi saar - ajalooline tähtsus\nArvatakse, et ajalooline Viperi saar on oma nime saanud selles kohas asuvatest mürgistest viper-maodest. See saarel on India iseseisvuse ajaloos väga oluline tähendus. Seda kasutati vangide üksikvangina, mille varemetest võib siinkohal näha nägemisharjana. Selle saare ainus atraktiiv on vallutatud hoone, mida tuntakse naiste vanglasena. Peale selle on saar maalilises paigas, mis meelitab palju turiste.\nKuidas jõuda- Viperi saar asub Port Blairi lähedal ning selle juurde pääseb Port Blair Phoenixi lahe sadamasse saabuva sadamakruiisi kaudu.\nHilltopi küngastid Viperi saarel (pildil krediit Sanyam Bahga)\nVäga väike ja rahulik saar, mis vajab jalgade katmiseks vaevu kahte tundi, pakub inimestele põgenemist. Siin pole palju uurida, välja arvatud korallrifid ja neitsi rannad, nii et saate lihtsalt jalgrattaga rentida ja saarel ringi tuurida. Samuti võite proovida klaasist põhjaga paadisõitu, mis kestab umbes 20 minuti jooksul erksavärviliste korallide kolooniatega, millel on elavalt värvilised kalad.\nKuidas jõuda- Neil saarel on kaks võimalust. Esiteks, regulaarne valitsuse parvlaev Port Blairist Neil'i saareni ja teiseks kruiisid nagu Makruzz, Coastal Cruise ja Express Bhagya. Kruiis on kiirem ja võtab umbes 90 minutit, et jõuda Neali saareni Port Blairist ja umbes 60 minutit Havelocki saarelt.\nNeil ja Havelocki saarte valgete liivarandadega, Diglipuri lubjakivi koopad, Elephant Beachi elegantsed rannad ja Radha Nagari rannas snorgeldamine on Andamansil iga turisti jaoks midagi või muud. Kõik, mida pead tegema, on teie reisi vaim ja saate põgeneda uurimiseks. Meie Andamani ja Nicobar Islandi reisipakettidega saate planeerida reisi eluaegse kogemuse saamiseks.\nLäbi dialoogide läbimine


Taavo baka ja magistri kogemused Taanist ning “hot tips” | VÄLISKOGEMUSE BLOGI\nTaavo on Eestist pärit noormees, kes 2010. aasta sügisel alustas oma õpinguid Taanis, Aarhuse ülikoolis Herningus. Tänaseks on ta lõpetanud oma bakalaureuseõpingud Business Administration erialal ning jätkab magistriõpinguid. Ta on õppinud ja elanud kahes linnas – hubases Herningus ja põnevas tudengilinnas Aarhuses – ning leiab, et on saanud parima ettevalmistuse tulevaseks karjääriks. Käesolevas artiklis jagab Taavo oma kogemusi ja annab häid nõuandeid.\nEsimesed mõtted välismaale õppima minna tulid mul sõjaväes, kui kuulsin sellisest võimalusest. Hakkasin uurima, kuidas ja kuhu minna ning sain väga palju kasulikku infot Dream Foundationilt. Enim jäi mulle silma Taani, sest seal on õppimine tasuta ja lisaks ka väga suur valik inglisekeelseid õppekavasid. Samuti tundus mulle huvitav projektipõhine õppimine ja võimalus tegeleda eluliste ülesannete lahendamisega. Käisin ka mõnel Dream Foundationi üritusel, kus välismaal õppivad tudengid jagasid oma kogemusi ning Taani puhul jäi mulle meelde see, et kooli kõrvalt tööd tehes on võimalik ennast ilusasti ära elatada.\nViibisin kandideerimise ajal sõjaväes ning seega ei olnud mul pidevat juurdepääsu internetile, mis tegi omakorda kogu protsessi küllaltki keeruliseks. Õnneks olid Dream Foundationi töötajad väga mõistlikud ja abivalmid. Kõige raskemaks ülesandeks kandideerimisel oli inglise keele test. Ma lõpetasin keskkooli 2008. aastal ja õpinguid soovisin alustada 2010. Vahepealse aja jooksul ei olnud ma kordagi inglise keelt kasutanud. Kuidagi õnnestus mul siiski sellest testist läbi saada ja nüüd ma juba lõpetan oma magistrikraadi. Seega ei ole mõtet kahelda oma oskustes, tuleb lihtsalt minna ja proovida. Kõige hullem, mis juhtuda saab, on läbikukkumine… So what? Proovi uuesti!\n19. augusti õhtul sain e-maili Aarhuse ülikoolilt, et mind on vastu võetud ja ma peaksin olema 23. augustiks Taanis – Herningus. Otsuse tegemiseks ei jäänud palju aega! Pärast tormilist pakkimist ja sõpradega hüvastijätmist olin valmis minema. Istu sin esimest korda elus lennuki peale ning lendasin Kopenhaagenisse. Sealt reisin edasi rongiga ning sain olulise õppetunni – sõitsin Kopenhaagenist ülikoolilinna I klassi vagunis ning maksin selle eest 100€, sest muid pileteid ei olnud. Soovitus Taanis rongiga sõitmiseks – kui vabu istekohti ei ole, siis osta ainult sõidupilet ja istu vaba koha peale, kui Sind sealt ära aetakse, siis otsi uus koht.\nKõige suurem erinevus Eesti ja Taani vahel on kindlasti see, et Taanis sõidetakse igale poole iga ilmaga jalgrattaga. Kui võrrelda koolielu, siis mulle tundub, et Taanis on kõik kuidagi vabam – õpetajaid kutsutakse eesnimega; suulisele eksamile (isegi lõputöö kaitsmisele) on täiesti normaalne minna lühikestes pükstes ja tennistega ning igal reedel on „Friday Bar“, kus nii õppejõud kui ka õpilased oma vaba aega veedavad.\nPärast bakal aureuse lõpetamist Herningus ei olnud ma päris kindel, mida edasi õppida ja seega otsustasin, et proovin leida töö ja oma kogemuste pagasit suurendada. Kuna minu elukaaslasel ei olnud väga suurt valikut erinevate magistriprogrammide vahel ja Aarhuse ülikool oli üks vähestest võimalustest, siis otsustasime, et kui ta sinna ka töö leiab, siis kolime Aarhusi. Töö leidmine kujunes tema jaoks oodatust lihtsamaks. Pärast CV üleslaadimist tööportaali, võttis temaga ühendust väikene hulgimüügifirma ja pakkus talle tööd graafilise disainerina. Minu tööotsingud kahjuks nii libedalt ei läinud. Pärast mitut kuud töötuna kodus olemist otsustasin, et pean jätkama oma õpinguid ja vaba aega kasutama selleks ettevalmistumiseks. Leidsin endale sobiva magistriprogrammi – Business Administration and Economics – Logistics and Supply Chain Management ning hetkel kirjutangi oma lõputööd.\nKui ma võrdlen elu väikeses ja suures linnas, siis kindlasti oli Herning kodusem. Väikeses koolis olid kõik tuttavad näod ja enamus õppejõude teadis mu nime. Aarhuses seevastu on klassid palju suuremad (kuni 130 õpilast) ja ma ei tea isegi kõiki oma klassikaaslasi; rääkimata sellest, et mõni õppejõud mu nime mäletaks. Samuti oli Herningus asjaajamine oluliselt lihtsam. Aarhuses võib mõne väikese allkirja saamine võtta mitu nädalat. Vaba aja veetmisvõimaluste poolest on seevastu Aarhus palju etem – pole vahet, mis päev on, kusagil ikka toimub midagi.\nSiiamaani olen ma Taanis õppimisega väga rahul. Õpilastel on ligipääs kooliruumidele 24/7, seega leiab alati koha, kus õppida või grupitöid teha ja koolis on ka tavaliselt kööginurk, kus saab oma toitu soojendada. Õpilasorganisatsioonid on väga heal tasemel, näiteks Studenterlauget, mis on Aarhus University ja ka Taani kõige suurem õpilasorganisatsioon, pakub tööd (CEOst kuni söökla koristajateni) ainult õpilastele. Nende aastakäive on ligikaudu 12 mljonit Taani krooni. Ma arvan, et Aarhus University on loonud väga head võimalused õpilastele kooli kõrvalt tööd teha. Enamus kursustel on kaks vaba päeva nädalas ja koolipäevad on ainult 4-6 h pikad.\nMa usun, et haridus, mis ma Taanist olen saanud, on mind hästi ettevalmistanud edaspidiseks karjääriks. Bakalaureuseõpingud olid küll pigem teoreetilised, aga magistriõppega on kaasnenud väga palju praktilisemat poolt. Esimese kahe semestriga õppisin ma väga heal tasemel kasutama viite erinevat tarkvara ja ühe programmeerimiskeele. Aarhuse ülikool teeb väga palju koostööd erinevate rahvusvaheliste ettevõtetega korraldades case competition`eid ja muid üritusi, mille raames külastavad ülikooli ettevõtete esindajad. Õpilastel avaneb võimalus suhelda, oma CV-d näidata ja tihtipeale saab sellistel üritustel ka mõni õpilane omale töökoha. Lisaks sellele toimuvad meil igal semestril firmade külastused (Siemens, Danfoss, Arla, jne) ning käiakse ka õppereisidel.\nOma kogemusele tagasi vaadates olen ma Taanis saadud haridusega väga rahul ning kindlasti ei kahetse ma siia tulekut ja lähiajal ei plaani ka äraminekut. Ma soovitan kõigil, kes tahavad end natukene proovile panna (nii hariduse kui ka omapead elamise kujul) ja oma maailmavaadet avardada, tulla Taani õppima.\n*Kui Sinagi soovid Taani õppima minna – kas bakalaureuse- või magistriõppesse – siis Dream Foundationi asjalik meeskond aitab rõõmuga! Tasuta konsultatsiooniaja broneerimiseks (Tallinnas või Tartus) kirjuta: estonia@dreamfoundation.eu\nTags: Dream Foundation, elamine, Kandideerimine, praktika, Taani, tudengielu, valikud\n← Multikultuurses UK ülikoolis Event Management`i õppiv Berit ei jäta oma tulevikku juhuse hooleks\nMehise 3 point`i, miks Taanis õppimine tuleb kasuks Eesti tööturul →


Kuidas turvaliselt paigaldada kaableid? | Kodus.ee\nKaablid erinevad teineteisest muu hulgas isolatsiooni ehituse poolest ja sellest tulenevalt määratakse ära ka nende kasutamise viisid. | Shutterstock\nÜldiselt võib jagada välikaabelduse kolmeks: maakaabelliinid, õhuliinid ja pindpaigaldatud liinid. Iga liigi puhul tuleb kasutada kindlat tüüpi ja kindlate omadustega kaablit.\nEesti Energia uute teenuste juht Andrus Alas toob välja, millele tasuks kindlasti välikaablite paigaldusel tähelepanu pöörata.\nVälitingimustesse rajatava elektrisüsteemiga tekib sageli küsimusi ja ehitusvigu, mis võivad olla vähem või rohkem ohtlikud. Kui ohud puudutavad peamiselt elektriseadmete eluiga, mõjutavad need peamiselt vaid meie rahakotti, kuid kui ohtu võib sattuda inimese tervis ja vara, siis on asi tõsisem. Toome välja mõned soovitused, kuidas teha valikuid õige kaabli ja selle paigaldusviisi osas.\nSise- ja välitingimuste jaoks ei sobi sama kaabel\nÜldiselt võib jagada välikaabelduse kolmeks: maakaabelliinid, õhuliinid ja pindpaigaldatud liinid. Iga liigi puhul tuleb kasutada kindlat tüüpi ja kindlate omadustega kaablit. Üldjuhul on ilmselt kõige lihtsamaks ja levinud viisiks hoovi elektrivarustuse laiendamisel pikendusjuhtme kasutamine. Kuna maas vedelevate kaablite vigastusoht on suur, ei ole selline viis pidevaks elektritoiteks ilmselgelt otstarbekas.\nKaablite vigastused võivad tekitada elektrisüsteemis lühise või põhjustada inimesele elektrilöögi, lisaks võivad pikendusjuhtme ühenduskohale avaldada mõju ka niiskus ning muud keskkonnategurid. Seetõttu on siinkohal mõistlikum kasutada statsionaarset kaabeldust.\nÜheks enamlevinud veaks on olukord, kus ehituskauplusest ostetakse tavaline (näiteks PPJ- või MMJ-tüüpi) siseinstallatsiooni kaabel ning riputatakse see aiapostidele või kinnitatakse klambritega välisseinale. Vaatamata selle töövõtte laiale kasutusele ei ole selline teguviis kindlasti õige.\nKaablid erinevad teineteisest muu hulgas isolatsiooni ehituse poolest ja sellest tulenevalt määratakse ära ka nende kasutamise viisid. Valge kestaga kaabel on peamiselt sisetingimustes kasutamiseks, kuna selle PVC-isolatsioon ei pea vastu otsesele päikesevalgusele.\nPäikesevalgus muudab isolatsiooni rabedaks ja nii võib kaablisse pääseda niiskus ning tekkida lühis. Kui seda kaablit soovitakse siiski õues kasutada, tuleks kaabel paigaldada spetsiaalsesse kaitsetorusse või kaitsekõrisse, mis lisaks päikesevalgusele kaitseb ka füüsiliste vigastuste eest. Pinnasesse sellist kaablit kaevata ei tohi.\nMaakaabel planeeri piisava reserviga\nKa maakaablitena tuleks kasutada kindlasti just selleks spetsiaalselt valmistatud tooteid, mis tagavad kaablite pika eluea ning vastupidavuse. Mittestandardsed lahendused on sellel alal riskantsed ning alternatiivse kaabli kasutamisest loodetud sääst võib pöörduda aja jooksul pigem soovimatuks kuluks. Kuna maakaablite paigaldamiseks vajalikud kaevetööd nõuavad enamasti rohkelt ajalist ja rahalist ressurssi, tasub maakaableid planeerida piisava reserviga.\nEsimese valiku kaabli sobivuse osas aitab teha kaabli värv. Nii näiteks on pinnasesse paigaldatav kaabel musta värvi. Selline isolatsioon peab pidama vastu maapinna poolt kaablile avaldatavale survele ja niiskusele. Kui kaabli kaudu on vaja varustada toitega terveid hooneid või võimsamaid seadmeid, tuleks eelistada alumiiniumkaableid (näiteks AXPK–tüüpi). Kui tegemist on väiksema võimsusega ehk hoovivalgustuse, pistikupesa või muu taolisega, siis on soodsam kasutada vaskkaableid (näiteks NYY-tüüpi).\nKaablite kaevamisel pinnasesse peab arvestama sellega, et kaablile hakkavad mõjuma surved, mis tekivad liikumisest kaabli kohal asuval pinnasel. Mida sügavamal on kaabel, seda kindlamalt on see kaitstud - kuid arusaadavalt peavad ka kaevesügavusel olema mõistlikud piirid.\nKui kaablit pole siiski mingil põhjusel võimalik sügavale kaevata, võib kasutada täiendava kaitsena ka toru - nii näiteks võib sissesõidutee alt läbi minev kaabel olla paigaldatud metalltorusse. Plastikkõrisse või torusse paigaldatud kaabli puhul on eeliseks see, et suure tõenäosusega on hiljem võimalik kaablit ilma suurejooneliste kaevetöödeta vajadusel ka vahetada.\nKindlasti tasub kaabli sügavuse täpsemaks määramiseks ja töövõtete kohta parema nõu saamiseks suhelda elektriala spetsialistiga. Et vältida tulevikus kaabli asukoha tuvastamise või kaabli tüübi määramisega seotud probleeme, tasub sellekohane info enda jaoks kindlasti säilitada. Abiks on näiteks lihtne skeem paberil, mis näitab ära kaabli paiknemise, sügavuse ja tüübi. Aastate või aastakümnete möödudes võib kaabli täpne asukoht ununeda ning selle tuvastamine spetsiaalsete seadmetega võib minna üsna kulukaks.\nTuule käes õõtsuv õhuliin ei pruugi kesta kaua\nÕhukaablit valides tasub lähtuda põhimõttest, et kaabel peab pidama vastu päikesevalgusele, ilmastikutingimustele ning lisaks veel ka liikumisele ja vibratsioonile. Tormituultes õõtsuv õhuliin, mis on ehitatud tavalise kaabliga, lõpetab tõenäoliselt rikke tõttu varem või hiljem oma töö. Kindlasti tuleb vältida ka valge kestaga installatsioonikaabli kasutamist õhukaablina, kuna see vajab kohtkindlat paigaldust - ehk kaabel peab olema kindlalt fikseeritud.\nSobiva õhukaablina tasub eelistada spetsiaalselt selleks mõeldud kaablit nagu näiteks AMKA-tüüpi kaabel, millel on tross kaablisoonte toetamiseks ning mis töötab samas ka eraldi neutraal-maandus-juhina. Nimetatud liiki kaabli paigaldamine eeldab erialaste töövahendite kasutamist ja töövõtete tundmist ning see töö tuleks jätta kogenud spetsialistidele.\nNii õhukaabli kui ka teiste kaablite paigaldamiseks jagatud juhised ja nõuanded on vaid osa sellest, mida tasub kaablite paigaldamisel teada, sest paigaldamiseks olulisi tingimusi on tegelikult palju. Loodetavasti aitavad eelpool toodud nõuanded luua arusaama, et elektriliini ehitus vajab igal juhul täpset planeerimist ja oskuslikku teostamist. Õige planeerimine tagab toiteliini pika ea ja välistab vajaduse teha hiljem rikete likvideerimiseks suuri kulutusi.


Mina mina mina » vein on minu sõber – Pühapäev, kell on 22.37\nvein on minu sõber – Pühapäev, kell on 22.37\nTäpselt selline tunne, et olen juba kaua-kaua Tallinnas olnud. Ja ma peaks mainima, et ma olen seekord korralikult oma aega sisustanud. Nägin igasugu vanu tuttavaid ja sain korralikult oma südamesõpradega koos olla.\nVeel peaks mainima, et tänu oma haigusele sain ma ka varem Tallinna tulla, seega sain rohkelt puhata ja seega ka liigselt süüa ja pikutada.\nTagasi siis selleni, keda kõiki ma nägin või siis mida ma teha jõudsin. Näiteks suutsin ma roomata kinno ja vaadata Harry POtteri ära. (vot..kus oli alles pask!.. aga Ron oli jumala cute!) Käisin ka KUMUS Marioniga, niiet kuulsin kuidas tema eluke ka läheb. Nägin ka Matit, Kaid ja pisikest Matit. (ta oli nii armas! ..hullult mängisime ja värki… natuke õpetasin talle rögastamist.. ups.) Veel sain ma kokku Heikiga..kellel on ikka väga kummaline arusaam suhetest ja sellest, mis on petmine ja mis mitte.\nTäna sain kokku hoopis Pillega, ehk siis mu endine klassiõde. Nii tore oli teda näha. Kuna ta mingi oli suvel hullult laevaga sõitnud Euroopas ringi, siis rääkis ta igasugu põnevaid lugusid sellest.. niiet tekitas ta mus totaalselt tunde, kus tahaks ka reisile minna!!!\nJa otseloomulikult sain ma oma südamesõpsidega kokku. Kusjuures isegi mitmel päeval. Ühel õhtul tegime korraliku veiniõhtu, kuhu jõudes oli mul täiesti selline tunne, nagu oleks ma koju jõudnud. Ülimalt mõnus oli! ..ja ühel õhtul, kui Kerli mingil retro peol rokkis (kus, tal olid elucool’id riided!), käisime meie Sveaga vanalinna nautimas. Svea näitas mulle oma koreograafia osakonna parimaid paiku.. ja hiljem, peale pikka jalutuskäiku, jõime kuuma kakaod. mmm..jammi.. (..kus kõik P’d oma riistadega välgutasid.)\nMuuseas…praegu nägin telekas meest, kes oli mingi 9 aastat kaine olnud ja siis tänas kõiki selle eest. Ma mõtlen, et kas ma peaksin söömisesse ka niimoodi suhtuma?\nMida ma veel ei ole teile rääkinud? hmm…\noo..Quinni kinkis mulle sõrmuse ja nüüd lausa helistab mulle. impressive. Päris põnev kohe.\nEelmine nädal käisime Savidega ja oma uue tantsupartneriga (ehk tüüp, keda peaks kutsuma Tantsib-Sitaks-Hästi, kuigi ta nüüd NII hästi ka ei tantsi, aga see on ta hüüdnimi) Savide tantsulaagris. Suht tore oli. Kuna mu uus tantsupartner väga suhtlemisaldis inimene ei ole, siis saime päris palju kahekesi olla.. üks lahedamaid asju oli see, et me leidsime rannal kiiged, kus saime kiikuda ja elu mõtte üle arutleda (haha). Aga kõige lahedam oli see, kui me seal samas kõige odavamast vahuveinist põnevaks jõime end… seda teeks teinekordi..(kuigi next time võib ka keegi teine olla..). Aga aitab sellest.\nMõtlesime siin igast klassikokkutulekuid ja niisama vanade sõprade kokkutulekuid teha..niiet ehk on mul, mida oodata.. (or not.)


R+CO Television Perfect Hair Conditioner (241ml)\nŠampoon blondidele juustele – R+CO Sunset Blvd Blonde Shampoo (241ml)\n€29.00 (sis. KM)\nJuuksurite poolt loodud juuksehooldusbrändi palsam. Parabeeni, sulfaadi ja mineraalõlide vaba. Sobib ka peale keratiinihooldust.\nSaadavus: 5 laos Tootekood: palsam01\nR+CO Television Perfect Hair Conditioner on täiuslike juuste palsam annab teile kõik, mida vajate säramiseks: vormi, sära, tugevuse, pehmuse ja sujuvuse. Seepärast nimetame seda toodet täiuslikuks! Sobib igaühele, kes tahab ilusaid, terveid juukseid. Koostises sisalduv babassuseemneõli taastab naturaalselt juuksekahjustused ning niisutab sügavuti juukseid ja peanahka. Kadakamarja ekstrakt aitab säilitada peanaha optimaalset õlitasakaalu ja lisab juustele kaalutut niiskust. Glütseriin, looduses esinev niisutaja, mis aitab juustel säilitada niiskust, säilitades juuste niiskustasakaalu. Babassu seemneõli, naturaalne pehmendav aine, millel on taastavad omadused. Suurepärane niisutaja, mis kuivatab juukseid ja peanahka sügavuti.\nSoovitame koos kasutada sama sarja šampooniga TELEVISION Perfect Hair Shampoo.\nOle esimene, kes hindab toodet “R+CO Television Perfect Hair Conditioner (241ml)” Tühista vastus\nKanna palsam juukse keskmisele osale. Seejärel hajuta ühtlaselt nii juure kui otste poole laiali ning lase paar minutit mõjuda ning loputa.


Tartu Veeriku Kool - Blackpool\nKevadvaheajal oli meil võimalus viibida koos õpetajate Astrid Salumetsa ja Monika Avistega Inglismaal Blackpoolis.\nAlustasime oma reisi pühapäeva hommikul ja lendasime Inglismaale läbi Helsingi, kus oli samasugune ilm, kui Eestis. Kuid kui me jõudsime Manchesteri, olid meile vastu tulnud Inglismaa õpetajad, kes olid väga suviselt riides. Inglismaal oli ilm soe ja muru roheline ning nägime nartsisse õitsemas.\nKui saabusime oli võõras, et liiklus on Inglismaal teistpidi. Alguses oli see imelik, et teed ületades pidi vaatama kõigepealt teisele poole ja autosse istudes pidi õigelt poolt sisse minema. Üks Saksamaa tüdruk istuski kohe esimesel päeval rooli taha ja õpetaja oli selle peale küsinud, et kas ta tahtis ise autot juhtida. Aga sellega harjus ilusasti ära.\nKuna õpilased on koolis noored, siis majutati meid Inglismaa õpetajate juurde. Me olime samas peres koos õpilasega Poolast või Saksamaalt või mõlemast, nii et me ei pidanud seal üksi olema. Pered olid väga toredad, kuid alguses jäi natukene võõraks Briti aktsent, aga sellega harjus kiiresti ära.\nKui jõudsime esimesel päeval kooli, võtsid meid rõõmsalt vastu kõik kooli õpilased oma punastes koolivormides. Koolis oli kehtestatud huvitav kord, mille abil saadi väike sosin, mis õpilaste seas tekkis, kiiresti vaigistatud. Meile esines nii kooli draamaklubi, koor kui ka tantsijad.\nKoolis ringi käies nägime kooli vanimaid õpilasi, kes olid umbes 12-aastased ja ka noori 5-aastaseid. Kool oli varustatud vägeva tehnikaga – nägime klasside sülearvuteid ja iPade, mille kasutamisega said lapsed kenasti hakkama. Leidsime ka klassi, kus nägime kanu. Lastele meeldisid need kanad väga ja rõõmustasid neid. Meile öeldi kohe alguses, et kui te kooli peal ringi käite, tunnete end kui staarid ja nii oligi. Kõik tahtsid koos meiega pilti teha või vähemalt kuidagi pildile jääda. Kui õpilased tulid meiega rääkima, küsiti meilt peamiselt, et kust me tulema ja kui vanad oleme.\nReis oli ka väljaspool kooli tore. Käisime veel bowlingus, Yorkis ja Blackpoolis vaatamisväärsustega tutvumas ja poodides sisseoste tegemas. Süüa saime ka erinevaid roogi. Saime süüa koolilõunat, õhtustada Itaalia restoranis, proovida, mida tähendab fish&chips ja palju muudki.\nViimasel õhtul korraldati väike pidu, kus Inglismaa õpetajad ja ka õpilased laulsid. Neil tuli see suurepäraselt välja ja nad nautisid end laval. Peale seda oli lahkumine loomulikult kurb, aga kuna vahetasime aadresse, saame ka nendega edaspidigi suhelda ja võib-olla ka mõnel järgneval reisil kohtuda.\nReisist rääkisid Eva-Maria, Rutt ja Laura (8.a), jutu koostas Laura


Kvalitseetsed õhupuhastid - AirgoClean® 150 E õhupuhasti\nDisainitud õhupuhasti AirgoClean® 150 E\nKvaliteetne õhupuhasti laseb sul hingata puhast õhku päevast päeva\nHingake õhupuhasti abil muretult puhast õhku, selleks aitab kaasa kolmekordse tugevusega HEPA-filtritehnoloogia – koos ionisatsiooni ja õhukvaliteedi kuvamisega. Loe edasi\nPuhas õhk vähendab terviseriske! Iga hingetõmme täidab meie kopsud umbes poole liitri õhuga. Iga sissehingamise korral satuvad pisikesed osakesed ka hingamisteedesse ja kopsudesse. Need ladestuvad bronhidesse ja alveoolidesse ning neil võib olla lühike või pikaajaline mõju tervisele. Õhusaaste on seetõttu eriti koormav nii lastele, allergikutele, astmaatikutele kui ka erinevate haigustega inimestele. Mida suurem on õhusaaste näiteks tiheda liiklusega tänavatel, seda märgatavam on mõju igapäevasele sooritusvõimele ja heaolule. Ainulaadse 3-kihilise HEPA-filtritehnoloogiaga AirgoClean® 150 E pakub kõrget kaitset patogeensete mikroosakeste eest\nMillised allergeenid ja saasteained on õhust välja filtreeritud?\nSiseõhk on sageli rohkem saastunud kui õues. Kuid isegi väidetavalt saastatud värskes õhus on paljudes kohtades ohtlikult kõrge peene tolmu kontsentratsioon. Need pisikesed osakesed sisenevad siseruumidesse avatud uste ja akende kaudu ning sisenevad inimorganismi hingamisteede kaudu.\nAirgoClean® 150 E eemaldab ruumiõhust 99,97% kõigist õhus leiduvatest saasteainetest kuni 0,3 mikromeetrini:\nAirgoClean® 150 E: puhasta toaõhk saasteaine vabaks\nKaitske ennast ja oma keskkonda HEPA-filtreeritud puhta õhuga, mis eemaldab 99,97% kahjulikke saasteaineid. AirgoClean® 150 E “õhukvaliteedi andurid” mõõdavad pidevalt õhu kvaliteeti ja saastet, et seda vajadusel arukalt puhastada. Neljaastmeline reguleeritav ventilatsioon maksimaalse õhuringlusega 355 m³ / h võimaldab märgatavalt parandada õhu kvaliteeti kuni 42 m² või 105 m³ ruumides.\n3-ühes HEPA-filtritehnoloogia koos mugavuse ja funktsionaalsusega\nElegantses vormis ajatu valge AirgoClean® 150 E ühendab kolmekordse efektiivse HEPA-filtritehnoloogia mugavuse ja läbimõeldud funktsionaalsusega. Õhukvaliteedi indikaator elegantsel mustal ekraanil näitab toaõhu kvaliteeti kolmes värvitoonis. AirgoClean® 150 E mugavat varustust täiendavad kolm töörežiimi (automaatrežiim valguse tuvastusega, turborežiim, öörežiim). Lisaks on mugavas õhupuhastis filtri vahetamise indikaator, taimeri funktsioon ja lastekaitse järelevalveta töö tarbeks.\nVärviline õhukvaliteedi näidik\nAirgoClean® 150 E keskselt paigutatud õhukvaliteedi näidik muudab muidu nähtamatu, kuid mitte kahjutut peent tolmu ja muid ruumiõhu saasteaineid nähtavaks. Ruumiõhu kvaliteeti (peene tolmuosakeste arv <2,5 µm) saab hämardatavast LED-ekraanist lugeda isegi kaugelt. Värviriba annab selgelt nähtavat teavet õhu kvaliteedi kohta kolmes värvigraditsioonis:\nVentilatsiooni kiirust ja sellega seotud õhupuhastustõhusust reguleeritakse automaatrežiimis vastavalt õhukvaliteedile:\nPM2,5 on sissehingatavad peened tolmuosakesed läbimõõduga alla 2,5 um. Väikeste mõõtmete tõttu peetakse neid peeneid osakesi terviseriskiks, kuna need tungivad sügavamale hingamisteedesse, kardiovaskulaarsüsteemi ja ajju, jäävad sinna ja põhjustavad kahjustusi. REVIHAAP-projektis jõudis WHO järeldusele, et peen tolm võib muu hulgas põhjustada arterioskleroosi, kahjustada sündi ja põhjustada laste hingamisteede haigusi.\nPuhas õhk lühidalt: õhukvaliteedi näidiku värviline ekraan\nLisaks ventilatsiooni käsitsi valimise võimalusele kolmes etapis on disainerõhupuhastil AirgoClean® 150 E nutikas automaatrežiim. Selles töörežiimis mõõdavad kaasaegsed “õhukvaliteedi andurid” õhukvaliteeti reaalajas, et muutuste korral reageerida kohandatud õhupuhastusega, näiteks mustuseosakeste tõttu, mis tuuakse väljastpoolt jalanõudega.\nVärviline õhukvaliteedi ekraan moodsas puutejuhtimisega ekraanis muudab esmapilgul nähtavaks muidu nähtamatu, kuid tervisliku elu jaoks hädavajaliku siseõhu kvaliteedi. Õhupuhasti tuvastab tolmuandurite kaudu ka kõige peenemad osakesed ja lõhnaandurite kaudu ruumiõhu ebameeldivad lõhnad.\nFoorivärvides signaaltuli näitab praegust välisõhu puhtustaset. AirgoClean® 150 E ülitundlikud õhukvaliteedi andurid mõõdavad pidevalt kokkupuudet peene tolmu ja gaasiliste saasteainetega. Isegi kõige väiksemad muudatused tuvastatakse koheselt – selleks, et kohandatud õhupuhastusega kohe reageerida. Seadme õhu ja filtri jõudlust reguleeritakse täielikult automaatselt ulatuses, mis on vajalik ruumiõhu saasteainete eemaldamiseks võimalikult lühikese aja jooksul.\nSobib ruumidesse kuni 42 m² / 105 m³\n* Troteci soovitus 33 m² / 82 m³\nKuue õhuvahetusega (kontor, koosolekuruumid), mis sobivad ruumidesse kuni 23 m² / 57 m³\n* Troteci soovitus 18 m² / 45 m³.\nKümne õhuvahetusruumiga (kabinetid, protseduuriruumid), mis sobivad ruumidele kuni 14 m² / 35 m³\n*Troteci soovitus 11 m² / 27 m³.\nMärkus: ruumi maksimaalse suuruse korral töötab seade suurima ventilaatori kiirusega! Maksimaalse õhusaaste kontrolli ja minimaalse taustamüra optimaalse kombinatsiooni saavutamiseks soovitame seetõttu kasutuselevõtu kavandamisel ruumi suurus olla umbes 30% väiksem kui maksimaalne võimalik. Nii saab seade tagada filtreerimise ka vaiksemal ventilaatori tasemel.\n* Reklaamis reklaamitakse maksimaalset väärtust tavaliselt kui “soovitatav ruumi suurus”. Õhusaaste kontrolli ja taustamüra hea kombinatsiooni saavutamiseks põhinevad meie soovitatud ruumide suurused maksimaalsel helitasemel 38 dB (A).\nTöörežiimid, automaatrežiim ja viiruste filtreerimine\nÄrge jätke siseõhu kvaliteeti juhuse hooleks. Anduriga juhitav ruumiõhupuhasti AirgoClean® 150 E jälgib ja puhastab toaõhku mugavas automaatrežiimis ilma teie poolt toiminguteta. Nii saate teie ja teie ümbrus alati nautida hügieeniliselt täiuslikku õhku – ilma kahjulike hõljuvate osakeste ja saasteaineteta. Elamist väärt elu jaoks ilma piiranguteta!\nÄrge kasutage automaatset režiimi, kui seadet kasutatakse viiruste filtreerimiseks. Sisseehitatud andurid reageerivad ainult peenest tolmust, õietolmust või lenduvate orgaaniliste ühendite õhusaastest. Seade ei suuda kindlaks teha viiruse koormust. Võimalik, et automaatrežiim näitab “head” õhukvaliteeti, kuigi viirusekoormus ruumis on väga suur. Seetõttu soovitame kaudse nakkusohu vähendamiseks viiruste filtreerimisel alati seada ventilaatori kiirus, mis on vajalik tsirkulatsioonikiiruse (õhuhulga) vastavates nõuetes.\nSama kiiresti kui ruumiõhu reostus võib areneda, näiteks mõnikord nakkusohtlike bioaerosoolide suure kontsentratsiooni tõttu, saab need õhus olevad osakesed toaõhust eemaldada AirgoClean® 150 E abil. Kiire puhastustulemuse saavutamiseks on kompaktsel seadmel soodsad funktsioonid saastunud toaõhu lahjendamiseks puhta puhta õhuga võimalikult lühikese aja jooksul, enne kui ruumiõhk puhastatakse HEPA-filtris tõhusalt ja eraldatakse saasteainetest. Tänu optimaalsele voolugeomeetriale puhastatakse isegi ruumi kaugematest nurkadest pärit õhk muljetavaldavalt kiiresti ja tagastatakse tuppa kõrge õhukvaliteediga – ilma tuuletõmbust tekitamata.\nTurbo režiim ruumi kiirendatud ventilatsiooniks\nTervislikuks eluks ilma füüsilise stressita peab sissehingatava siseõhu kvaliteet olema õige. Teiselt poolt röövib paks või isegi umbne õhk eluenergiat. Akende ventilatsioon on sageli problemaatiline, eriti peateedel, kus peene tolmu piirväärtusi ületatakse sageli päeva jooksul. Halvimal juhul satub teie nelja seina sisse ventilatsiooniga rohkem saasteaineosakesi kui välja läheb. Lisaks pääseb ventilatsiooni ajal õues kasutamata palju kallist küttesoojust, eriti talvel. AirgoClean® 150 E võimsa turborežiimi abil saab õhku töökohal, kodukontoris, aga ka elutoas, magamistoas ja lastetoas puhtana hoida. Ilma avatud akendeta ja talvel vältimatu energia raiskamiseta.\nHäirivad loomakarvad, ebameeldivad loomalõhnad, aga ka väljastpoolt sissetoodud eosed eemaldatakse tänu turbo-režiimi kõrgele ventilatsioonitoimingule toaõhust kiiremini. Koosoleku-, puhkepausi- või puhkeruumide õhku saab pärast kasutamist sama kiiresti ja lihtsalt puhastada. Seda soovitatakse eriti külmal aastaajal, külma- ja gripiviiruste kõrghooajal. Sest isegi kui rahvas on juba toast lahkunud, hõljuvad haigusi põhjustavad mikroobid siiski toaõhus nähtamatuna. AirgoClean® 150 E režiimis Turbo eemaldatakse õhu saasteained ja hõljuvad ained ruumiõhust kiiresti ja maksimaalse efektiivsusega.\nTänu tipptasemel komponentide optimaalsele vastastikmõjule saavutab AirgoClean® 150 E õhu jõudluse tippväärtused. Tsentrifugaalventilaatori aerodünaamiliselt kumerad labad võimaldavad reguleeritud kõrget õhu läbilaskvust, samal ajal minimaalselt müra tekitades. Saastunud toaõhk imetakse põranda lähedal asuva külgmise õhu sisselaskeava kaudu ja juhitakse läbi seadme sees oleva kombineeritud DACRON, HEPA ja CARBON filtritehnoloogia. Saasteainetest vabanenud puhas õhk puhutakse seejärel voolu jaoks optimeeritud heitgaasilamellide kaudu seadme peal olevasse ruumi tagasi, kus see jaotatakse koos ruumi õhuringlusega ja levib mõnusalt.\nÕhupuhasti AirgoClean® 150 E silmapaistvad omadused\nLisaks ülitõhusale 3-ühes HEPA-filtri jõudlusele ja kolmele töörežiimile pakub AirgoClean® 150 E ruumiõhupuhasti veenvaid mugavustunnuseid, mida leiate selles seadmeklassi ainult AirgoClean-sarja õhupuhastitega.\nValgustuvastus automaatse õhu väljundjuhtimisega\nKui ümbritseva heledus väheneb, näiteks valgustuse väljalülitamisel või hämaruse saabudes, lülitatakse digitaalne ekraan automaatrežiimis välja ja ventilatsioonitase väheneb.\nDigitaalekraanil oleva kasuliku filtri puhastustulega ei jää te kunagi komposiitfiltri puhastamiseks õiget aega. Hoiatustuli juhib teie tähelepanu kombineeritud eelfiltri tugevale määrdumisele, mis halvimal juhul vähendab seadme puhastusvõimet.\nLapsed on loomulikult uudishimulikud ja isegi lemmikloomad avastavad oma karvase ninaga keskkonda iga päev uuesti. Laste turvaseade, mida saab aktiveerida klahvikombinatsiooniga, kaitseb õhupuhasti seadme seadistust uudishimulike laste käte ja karvaste nuuskide eest. Lapseluku olek kuvatakse digitaalekraanil.\nAutomaatse väljalülitusega taimer\nLihtsalt programmeeritav taimer võimaldab määrata fikseeritud tööaja. Automaatse väljalülitumiseni saab tundide arvuks seada 1, 2, 4 või 8 tundi. Täpselt nii nagu teie töö ja eraelu tasakaal nõuab – ka tarbetut tööaega saab vältida.\nPärast voolukatkestust alustab õhupuhasti järgmisel sisselülitamisel ekraani varem seatud heleduse sätteid ja viimati valitud töörežiimi.\nÖine režiim vähendatud ventilatsioonitaseme ja madala taustamüra korral\nMüra vähendatud öörežiim koos välja lülitatud valgustusega võimaldab puhast ja filtreeritud toaõhku isegi une ajal. Õhuvool kohandatakse automaatselt unevajadusega ja õhuvool reguleeritakse madalaima ventilatsioonitasemeni.\nAirgoClean® 150 E õhupuhasti filtrisüsteem\nTervislik elamispind tänu filtritehnikale “Triple Protection”\nKolme erineva filtritehnoloogia ühendamisel filtreeritakse siseõhust usaldusväärselt välja nii allergeenid ja saastavad osakesed kui ka patogeenid.\nTäiendav süsinikfilter on ideaalne kõigile suitsetajatele. Lisaks saasteainetele neutraliseerib see aktiivsöefilter tõhusalt nii tubaka, lemmiklooma, köögilõhna, suitsulõhna kui ka välisõhu formaldehüüdi- ja lahustilõhna. Puhta õhu jaoks – ilma ebameeldivate lõhnadeta.\nHEPA-filter kõrvaldab õietolmu, allergeenid, peened tolmuosakesed, bakterid, viirused, tolmulesta jäägid ja hallituse eosed kuni 0,3 mikromeetri suurused. Suure eraldusastme (99,97%) tõttu kasutatakse selle filtriklassi filtreid näiteks hügieenitundlikes laboratooriumides ja toiduainete tootmisel. Parimad tingimused oma nelja seina kujundamiseks heaolu oaasiks puhta, filtreeritud ja värske ruumiõhuga.\nTäpselt sama lihtne kui AirgoClean® 150 E kasutamine on ka kokkupandud filtrite kiire vahetamine. Seadme kaane saab ühe käega ilma tööriistadeta eemaldada, et vajadusel saaks eel-, süsiniku- ja HEPA-filtreid visuaalselt kontrollida ja vahetada.\nAirgoClean® 150 E õhupuhasti põhiomadused\nMitmeastmeline komposiitfiltrisüsteem DACRON® eelfiltriga, HEPA filter ja ionisatsioon\nPeene tolmuosakeste, hõljuvate osakeste, saasteainete, mikroobide ja lõhnade ülitõhus HEPA-filtreerimine\nÕhukvaliteedi näidik valgusfoori värvides\nSobib kuni 105 m³ ruumide täisautomaatseks õhupuhastuseks\nPuhastusmaht maksimaalselt 355 m³ / h\nKompaktne ja võimas, puutetundlik\nÖine režiim (vähem müra)\nÕhupuhasti AirgoClean® 150 E lisamaterjalid:\n* Oxfordi Ülikooli uuring COVID-19 õhureostuse ja selle põhjustatud surmaohu kohta


Kuressaare osaleb turismimessil Tourest 2011\nKuressaare turismiinfokeskus (TIK) osaleb rahvusvahelisel turismimessil Tourest 2011, mis toimub 18.-20. veebruarini Tallinnas.\nMitu tundi valimisjuttu tipnes nänni rabamisega (43)\nÜheksal poliitikul ja umbes 30 potentsiaalsel valijal oli eile Lümanda rahvamajas peamiselt ühesuunalise kõnevooluga valimisteemaline kokkusaamine. Valdavas osas pensionieas kuulajad suurt küsimisaktiivsust üles ei näidanud. Küll aga tormati ürituse lõppedes erakondade meenete laua juurde, selle asemel et kasutada pakutud võimalust poliitikutega törts neljasilmajuttu ajada.\nSaaremaa ettevõtjad: süvasadam kaubasadamaks (3)\nSaaremaal tegutsevad keskmisest suuremad ettevõtted peavad kohalikku majanduskeskkonda heaks ja toetavad süvasadama arendamist kaubasadamaks. See selgus Saaremaa ettevõtjate liidu tellimusel Faktum & Ariko poolt korraldatud uuringu tulemusena.\nRasked jääolud panevad kalapüügi seisma\n“Me ei ole jäävangis, aga me paneme ennast jäävangi,” ütles kalatraaleri Veere kapten Toivo Pära eile, lisades, et kuna jääolud on rasked, on ka püük seetõttu raskendatud.\nRikkis buss jättis inimesed Hakjalas asjatult ootama (7)\nÜleeile varahommikul jäi mitmel Hakjala inimesel plaanitud bussireis ära, kuna tehnilise rikke tõttu ei saanud buss Hakjalga sisse keerata. ”Infosse helistanud inimestele öeldi, et buss sai ainult otse sõita, et on mingi rike,” rääkis üks asjatult oodanu Saarte Häälele.\nMaaliini bussil purunes rehv (1)\nEile lõuna paiku purunes Kuivastu maanteel Masa kandis GoBusi maaliini bussil rehv. GoBusi dispetšeri sõnul läks kõik siiski hästi, sest kohe organiseeriti appi teine buss ja reisijad külma käes kuigi kaua ootama ei pidanud. “See võttis aega kõige rohkem ehk 10 minutit ja kõik sai kiiresti korda,” kinnitas dispetšer.\nVallale kuuluvaid maavaldusi inventeerinud Muhu vallavalitsus plaanib maadevahetust ja osa maatükkide müüki.\nTriigi–Sõru liinil on eilsest raskete jääolude graafik (1)\nTriigi–Sõru parvlaevaliin läks järsult külmemaks muutunud ilmastikuolude tõttu eilsest üle nn raskete jääolude sõidugraafikule.\nAmetikoolis saab õppida puutööd (2)\nKuressaare ametikoolis algavad rahvusliku puutöönduse ja kelnerikursused tööl käivatele täiskasvanutele.\nEramus käidi sees (1)\nAjavahemikus 11.–13. veebruar on Kuressaares Raekoja tänaval eramusse sisse tungitud. Majast midagi varastatud ei ole. Politsei on juhtunu uurimiseks alustanud kriminaalmenetlust.\nPakane pitsitab taas torusid (1)\nNii nagu möödunud aastal, ollakse ka tänavu taas hädas torude külmumisega.\nOoperimaja tuleb suurem kui Viini riigiooper (4)\nTäna kell 10 tulevad tänavusuviste Saaremaa ooperipäevade piletid vabamüüki kõigis neljas Eesti Kontserdi kontserdimajas ning Kuressaares Arensburgi hotellis.\nVärviline kummut näitab värvikaid lugusid\nKohe alguseks peab keerutamata tõdema, et Kuressaare Linnateater on hakkama saanud ühe toreda etendusega. “Värvilises kummutis” on lusti ja värvi. Hästi kirjutatud, hästi lavastatud ja hästi mängitud. Keset lava seisab värviline kummut, mis otsast otsani täis värvikaid lugusid.\nLinnateatris laulab Moskva tenor\nMarc Dumas (fotol) on lüro-dramaatiline tenor, ooperiaariate, vene romansside ja napoli laulude suurepärane ja stiilne esitaja. Ta on professor Ljudmila Ovšinnikova, professor Marie-Anne Ebbing Losco ja Moskva Suure Teatri trupijuhi, maailmakuulsa soprani Makvala Kasrašvili õpilane.\nKevadootuses kõlab Jääaaria\nPärnu Ooper toob 19. veebruaril Kuressaare piiskopilinnuses kuulajate ette suvepealinna emotsiooniküllusega hiilgava ja inspireeriva ettekande. “Jääaaria” on meie külma talveilma veidi hingesoojust toov ooperimuusikaprojekt.\nSmuuli kakskeelne luulekogu lõpuks valmis! (1)\nReedel esitletakse Muhu muuseumis Juhan Smuuli eesti-soomekeelset luulevalimikku. Kuigi Smuul on tuntust kogunud eelkõige oma Muhu monoloogide ja “Jäise raamatuga”, on ta kirjutanud ka hulgaliselt heal tasemel luulet.\nJuhtkiri: Mehejutt või nänn (2)\nEestlase kogumiskomme on teada-tuntud. Midagi ära ei visata. Et ehk läheb tarvis. Ja kui kuskil midagi pakutakse, siis tuleb võtta. See on reegel.


6. november 2020 Perekond Petersen. Foto: Maris Treufeldt Sel nädalal on lõpusirgele jõudmas „Meheks sünnitakse, isaks kasvatakse“, mille jooksul kutsub MTÜ Lastekaitse Liit koos koostööpartnerite ja tublide eesti isadega mõtisklema isaks kasvamise teemal. Kuus nädalat, kuus isa, kuus lugu, millele paneb punkti kuue lapse isa Hillar Petersen. "Tasakaal ja lubaduste pidamine on paarisuhtes kõige alus. Kuni sinnani välja, [...]\nTäna keskpäeval toimus Vikerraadio eetris arutelu psühhiaatrilise abi kättesaadavuse kohta alaealistele. Kõnealust teemat kommenteerisid Riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Tõnis Mölder ning Lastekaitse Liidu lapse õiguste programmi koordinaator Helika Saar. Helika Saar: “Meil ei ole aega oodata. Tõnis Mölder ütles täna, et arutelud toimuvad ja debatt läheb edasi. Loomulikult, suurepärane, et huvigruppe kaasatakse, aga nagu ütles […]\nTäna ilmus Eesti Päevalehes lugu “EKRE peab maailmavaatelist võitlust psühhiaatri juurde soovivate lastega”, alapealkirjaga “Riigikogu komisjon on patiseisus. Ükski poliitiline kompromiss ei tööta ja lapsed seni vanema nõusolekute arsti juurde ei saa”. Loos on avaldatud ka Lastekaitse Liidu lapse õiguste koordinaator Helika Saare kommentaarid . Täna keskpäeval rääkis Helika Saar kõnealusel teemal kaasa ka Vikerraadio […]\n1. november 2020 Täna, 1. novembril algab lapse õiguste kuu, mille seekordseks juhtmõtteks on “Mitte ainult lastele, vaid ka koos lastega". Mitmekülgne kava sisaldab endas muuhulgas Lastekaitse Liidu aastakonverentsi, noortega koos kokku pandud "Märka Last" veebiajakirja ning Just Filmi lapse õiguste programmi, mis tähistab kümnendat juubelit. Ühtlasi antakse täna start ka Lastekaitse Liidu selle aasta loovkonkursile, mis kannab [...]\nHannes Hermaküla: “Minu arvates on kõik lapsevanemad, kelle lapsed kasvavad armastavate vanemate kodus, omamoodi kangelased”\n31. oktoober 2020 Kaarel (15), Hannes (51), Iiri (52), Erik (18) ja koer Bob 2. oktoobril algas isadepäevani kestev kampaania „Meheks sünnitakse, isaks kasvatakse“. Kuuel järjestikusel nädalal ilmub kuue erineva isa lugu. Nende nädalate jooksul kutsub MTÜ Lastekaitse Liit koos koostööpartnerite ja tublide eesti isadega nii praeguseid kui ka tulevasi lapsevanemaid mõtisklema isaks kasvamise teemal. Viienda loo keskmes [...]\n30. oktoober 2020 Tanel Kiik Teie: 6.10.2020 nr 1.2-2/112-1 Sotsiaalminister Sotsiaalministeerium Meie: digitaalallkirjas nr 1-8-2/20/33 Arvamus avaliku teenistuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõule (lühendatud versioon) Lp Tanel Kiik MTÜ Lastekaitse Liit tänab Sotsiaalministeeriumi võimaluse eest esitada arvamus avaliku teenistuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõule. Detsembris 2017 Sotsiaalministeeriumile edastatud arvamuses Euroopa Komisjoni direktiivi eelnõule, [...]\n27. oktoober 2020 Riigikogus läbis teise lugemise pühade ja tähtpäevade seaduse ning Eesti lipu seaduse muutmise seaduse eelnõu, millega täiendatakse riiklike tähtpäevade loetelu lastekaitsepäevaga. Samuti lisatakse Eesti lipu seaduses esitatud lipupäevade loetellu lastekaitsepäev ja vanavanemate päev. Pärast teist lugemist läheb eelnõu kolmandale lugemisele, kus otsustatakse seaduse vastuvõtmine. Eelnõu algatasid valitsus, riigikogu liikmed Jüri Jaanson, Signe Kivi, Signe Riisalo, [...]\n23. oktoober 2020 2. oktoobril algas isadepäevani kestev kampaania „Meheks sünnitakse, isaks kasvatakse“. Kuuel järjestikusel reedel ilmub kuue erineva isa lugu. Nende nädalate jooksul kutsub MTÜ Lastekaitse Liit koos koostööpartnerite ja tublide eesti isadega nii praeguseid kui ka tulevasi lapsevanemaid mõtisklema isaks kasvamise teemal. Neljanda loo keskmes on Kuldar Kullasepp, kes oli üheksa kuud isapuhkusel. Perekond Kullasepp: Merit [...]\nLehekülg 7 - 81« Esimene«...56789...203040...»Viimane »


kana - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKas teadsid, millised toidud tekitavad kiiremini täiskõhutunnet?\nTeadlased leidsid, et teatud toidud tekitavad ajurakkudele täiskõhutunnet kergemini.\nVideo: superpart tõttab appi rünnaku alla sattunud kanale\nSee möödunud aastal turvakaamera lindile jäänud salvestus on taas internetis tiire tegema hakanud ja seda hea põhjusega – ei juhtu just iga päev, et kullirünnaku alla jäänud kanale tõttab appi... sõber part!\nKFC kiirtoidugigandi saladused, mida sa enne ei teadnud\nEestisse küll KFC laienenud pole, ent siiski on nende krõbekana nii mõnegi siinse elaniku südame võitnud. KFC töötajad jagavad aga saladusi, kuidas näeb välja seal töötamine.\nLugeja küsib: kas broiler on kukk või kana? 11\n«Kas broiler on kukk või kana?» soovis lugeja teada.\nFotod: eriti pilkupüüdvad kanakuudid, mis saab vabalt ka ise valmis meisterdada\nKanade tagahoovis pidamiseks ei ole vaja sugugi palju ruumi. Siin on mõned ideed, kuidas kanu eriti trendikalt majutada.\nRetseptisoovitus: kiire rosmariini-laimikana\nToidublogija Kadri Raig näitab ette, kuidas grillihooajal võtta maksimumi oma ürdiaias kasvatatud rosmariinist.\nPetlikult lihtne: kuidas tegelikult kanaliha grillida\nKanalihal on kerges suvises grillmenüüs juba väljakujunenud koht ja värskete aiasaaduste seltsis on see kindel valik tervislikuks õueeineks. Kõik, kes on maitsnud kuivaks küpsenud kanaliha, teavad, et pealtnäha lihtne ja igapäevane kanaliha võib esitada väljakutseid ka kõige vilunumale grillmeistrile.\nLoe, kuidas valmistada kuulsat KFC krõbekana\nKFC kiirsöögikoha krõbekana retsepti on siin-seal levitatud, ent ettevõte on kuulujutud ümber lükanud ning eitanud, et kusagilt jälle välja pääsenud retsept on nende oma.\nOlav Osolin: Elu24 kana võiks ka valida Eesti esindaja Eurovisioonil!\nElu24 stuudiot külastasid tulikukk ja -kana, kes ennustasid täiesti täppi, et Eesti ei pääse Eurovisiooni finaali. Sellepeale tekkis Olav Osolinil üks põnev mõte!\nLinn pakub koduhoovis kanade pidamise eest rahalist toetust\nTexase osariigi pealinn Austin kuulutas välja, et pakub kõikidele sealsetele elanikele tasuta kanade pidamise kursuseid ja on nõus maksma kõigile, kes tagahoovis kanu peavad.\nJennifer Lopez paljastab oma noorusliku välimuse saladused 2\nRetseptisoovitus: mesised Sriracha kanakoivad\nÕues pidi nädalavahetusel küll jälle lund sadama hakkama, aga alati on väike lootus, et äkki ilmateade valetab ja saab juba õues olla ning näiteks grillida. Toidublogija Kadri Raig pakub selleks puhuks välja marinaadi, mis on lihtne, kiire, vürtsikas, magus, kleepuv ja kokkuvõttes lihtsalt ülihea.\nHobilinnukasvatus on kogu maailmas kasvav suundumus\nEesti linnukasvatajate seltsi tuleb tihti uusi liikmeid, kes linde oma tarbeks peavad ning soovivad erialast teavet ja koolitust. Hobilinnukasvatus on kogu maailmas järjest kasvav suundumus ja vaevalt see Eestiski teistmoodi läheb, ütleb Eesti linnukasvatajate seltsi (ELS) esimees Aleksander Lember.\nVideo: broileri teekond jahutusmasinast pakendisse 1\nTallegg kutsus täna terve hulga ajakirjanikke vaatama, kuidas töö nende lihalõikusliinidel ja pakendamiskeskuses käib.\nVaata, mida armastavad eestlased toidukulleriga enim tellida\nKulleriga toidutellimine on muutunud eestlaste seas järjest populaarsemaks. Vaid mõne nupuvajutusega on võimalik oma lemmikrestoranist soe toit koju tellida.\nPäike käib aina kõrgemalt ja koduköökides võtavad peagi kindla koha sisse kerged, krõmpsuvad ning kevadised road. Talleggi toidublogija Britt Paju soovitab tervitada kevadet ühe tõeliselt kerge kanaroaga, kus värviteraapiat pakkuvatele köögiviljadele on seltsiks mõnusalt vürtsikad kanakoivad. Katseta retsepti ja garanteerid kevadiselt jalutuskäigult saabuvale perele maitsvalt tervisliku kõhutäie.\nSotsiaalmeedias levib kulutulena video hiiglaslikust kanast\nNädalavahetusel hakkas Twitteris levima video hiiglaslikust kanast, kes oma aedikus ringi tatsab. Vaatajad olid hämmingus ja jagasid seda videot teistega, sest niivõrd suurt kana polnud keegi varem näinud.\nVideo: kana naudib koos poisiga talverõõme\nGnarly Marla on peaaegu aastane kana, kellele meeldib käia kelgutamas ja lumelauaga sõitmas. Tõsi, päris üksinda ta seda ei tee, tal on tore abiline, kellega koos nad talverõõme naudivad. Gnarly Marla elab USAs Pennsylvania osariigis. Video talverõõme nautivast Gnarly Marlast on tehtud veebruari alguses. Viska pilk peale!\nÕõvastav põhjus, miks tekivad kanale valged rasvaribad\nKanafilee on valgurikas ja rasvavaene, sobib paljudesse toitudesse ning on üsna soodsa hinnaga. Samas on kanaliha tootmine aja jooksul muutunud, mistõttu ei pruugigi kanaliha enam nii tervislik olla.\n11 viga, mida tehakse kana küpsetamisel\nKanaliha on võrdlemisi soodne, kiirelt valmiv ning paljudesse toitudesse sobiv toiduaine. Siiski tehakse ka selle ettevalmistamisel ning küpsetamisel vigu, mis maitseelamust vähendavad.\nVideo: kuidas teha klassikalist Ameerika praekana\nKui tahad teha frititud kana, mis oleks paremgi kui KFCs, siis vaata ja õpi!\nNutikaid nippe eri viisidel kana valmistamiseks\nKana süüakse igal ajal ja igal pool, kuid selle valmistamiseks on igaühel omad nipid.\n18 nippi, mis teevad sinust parema koka\nNeed nipid on pärit professionaalsetelt kokkadelt, vahendab Buzzfeed.\nVideo: vapper part päästab kana elu\nRedditi keskkonnas jagati videot, kus pistrik üritas kana rünnata ja ilmselt soovis koos saagiga jalga lasta, ent kanale tõttas appi vapper part, kes päästis kana elu.\nPildid: Hiina politsei ajas mööda maanteed kanu taga\nHiina liikluspolitsei oli sunnitud mööda maanteed taga ajama sadu kanu, kes olid liiklusõnnetuse tagajärjel oma puuridest valla pääsenud.\nReinuvader tegi Saaremaa laudas korralikku hävitustööd\nMöödunud nädalal murdis rebane Saaremaal Leisi alevikus asuvas majapidamises 12 kana, teist sama palju kodulinde on veel teadmata kadunud.\nViis kõige tervislikumat toodet McDonald’si menüüs\nToitumisteadlane on reastanud viis kõige tervislikumat toodet, mis võib populaarse kiirtoidurestorani McDonald’si menüüst leida.\nLõbus video: kana sõidab tolmuimejaga mööda tube\nKui on tarvis kodu koristada, siis on alati mõnus, kui keegi appi tuleb. Catherine Bremner, Austraalias elav talupidaja, oli parajasti majapidamistöid tegemas, kui märkas, et üks tema neljast kanast on otsustanud naist aidata.


AVALIK VABANDUS ⟩ I Land Soundi korraldaja ei soovinud enda sõnul ähvardada - Maakond - Saarte Hääl\nI Land Soundi korraldaja ei soovinud enda sõnul ähvardada\nAVALIK VABANDUS ⟩ I Land Soundi korraldaja ei soovinud enda sõnul ähvardada\n25 000 nõudest ei loobuta\nI Land Sound.\nFOTO: Indrek Kasesalu/Piidivabrik\nI Land Soundi korraldaja Paap Uspenski pöördus Saaremaa vallavalitsuse ja volikogu poole avaliku vabandusega oma reedese kirja sõnavaliku eest, kus öeldi, et ürituse korraldajad toetavad valla otsust jätta nad avaliku ürituse loast ilma vaid juhul kui vald maksab 25 000 eurot.\nHead Saaremaa vallavalitsuse ja vallavolikogu liikmed!\nSoovin avalikult vabandada oma ebaõnnestunud sõnavaliku pärast 26.06.2020 saadetud kirjas ja kinnitan, et kogu I Land Soundi meeskond mõistab valla kaalutlusi sel aastal festivali ära jäämise osas ning on huvitatud edaspidisest tõhusast koostööst.\nKinnitan, et kõnealune kiri ei olnud mõeldud ähvardusena ja I Land Sound ei soovi vallavalitsust meedia kaudu ega muul viisil survestada. Meie ainus soov on fokusseeruda sellele, kuidas festival järgmisel aastal edukalt toimuda saaks.\n2020 on erakordne aasta, mis paneb kõik ürituste korraldajad enneolematult ebakindlasse seisu. Kogu I Land Soundi meeskond teeb oma tööd kirega ja on ürituse ettevalmistamiseks kulutanud suure hulga raha, töötunde ja energiat. Valla viimase minuti otsus mitte lubada festivali korraldamist 2020. aastal oli meile nii emotsionaalselt ja ka finantsiliselt valus löök, mistõttu ma ei valinud teile saadetud kirjas sõnu kõige paremini. Palun selle eest vabandust.\nEndiselt on jõus MTÜ Perekond Piidivabriku taotlus rahalise toetuse osas. Leiame, et meil on selleks õigustatud ootus, sest sarnaselt on ürituse ärajäämise tõttu kulude katmiseks toetuse saanud teisedki Saaremaa mittetulundusühingud ja ürituste korraldajad.\nI Land Sound soovib jätkata head koostööd kohaliku omavalitsusega ja kogu meeskond töötab selle nimel, et toetada Saaremaa rohelise saare mainet läbi jätkusuutliku festivali korraldamise. Meie eesmärk on ju ühine: et elavneks kohalik turism ja Saaremaa külalised saaks järgmisel aastal nautida toredat festivalisuve.


Eriolukord - riigist lahkumine\n13. märts 00:28\nKuna Eestis on nüüd eriolukord, nagu nii mitmeski Euroopa riigis,\nsiis tekivad küsimused.\nOK, riiki saabumine tähendab 14-päevast karantiini (tegelikult küll ainult teatud riikidest, aga lihtsuse huvides oletame, et lähimad poolteist kuud lõpeb igasugune välisreis Eestisse tagasi jõudes 14-päevase kodusistumisega).\nAga riigist lahkumine? Väljuda ilmselt lubatakse (kuni lennud veel toimuvad - mil määral need toimuma jäävad, eks paistab), aga kuidas suhtuvad teised riigid eriolukorra kehtestanud riikide kodanike sisselaskmisesse? Kas enam-vähem kõik reageerivad omakorda 14-päevase karantiininõudega?\nOletame, et eriolukord kestabki 1. maini ja seda ei tühistata varem.\nKas see tähendab, et lähimad poolteist kuud pole ühelgi eestlasel asja enam-vähem ühtegi välisriiki? Või kas on näiteid riikidest, kuhu eriolukorra kehtestanud Euroopa riikide kodanikke endiselt sisse lubatakse ilma 14-päevase karantiinita? (jättes välja Itaalia kui tõelise koroonakolde, aga eriolukord on kehtestatud ju veel ka mujal, väikese koroonalevikuga riikides nagu ka Eesti hetkel)\nEhk teisisõnu - millised riigid sulgevad põhimõtteliselt lähipäevil 1. maini piiri kõigile Eesti kodanikele ja millised riigid vaatavad siiski pigem nakatunute/surnute arvu ja otsustavad selle põhjal?\n13. märts 09:36\nMa pigem arvan et Eesti eriolukord ei huvita ühtegi riiki. Piiride sulgemisel ja karantiini kehtestamisel lähtuvad pigem nakatunute arvust ja uute juhtumite juurdetuleku kiirusest.\n13. märts 09:52\nAga Eesti enda karantiin? Keegi on aru saanud? Valitsuse pressikonverentsilt suht kodeeritud sõnumid. Kas suunatakse kuskile Laatsareti kaheks nädalaks või lihtsalt koju? Asking for a friend\n13. märts 12:07\nEesti olukord huvitab paljusi riike. Eriolukord tähendab, et saabute kõrge ohutasemega riigist, mis omakorda võib tähenda, teid ei võeta vastu või pannakse karantiini.\n13. märts 12:09\nMees80, millel see väide põhineb?\nLeedukad ei ole saanud mingit erikohtlemist. Eestit ei peeta kõrge ohutasemega riigiks.\n13. märts 12:28\nVõtame sealt tabeli lahti riikide järgi. Järjestame populatsiooni ja haigusjuhtumite järgi miljoni elaniku kohta.\nEesti on 19 kohal, Soome 20 kohal, Saksamaa hetkel 17 kohal.\nEestit võib-olla hetkel veel ei peeta kõrge ohutasemega riigiks, kuid see tõenäoliselt muutub kiiresti, just tänu sellele, et riigis kuulutati välja eriolukord. Paberitel see midagi muud ei tähenda, kui seda, oleme ohupiirkond.\nNorra uudiste järgi on kõik väljaspool Skandinaaviat asuvad riigid kõrge ohutasemega riigid.\n13. märts 13:18\nHuvitakski reaalne olukord ja reaktsioon, mis igas riigis on erinev.\nOK, on teada, et USA, Iisrael, India on peatanud kõigi välismaalaste või vähemasti Schengeni kodanike sisenemise. Ilmselt lisandub neid riike veel, kes teevad Schengeniga üks-null ega viitsi riike eraldi loetlema hakata.\nEuroopas näiteks Slovakkia on peatanud kõigi välismaalaste sisenemise, samas Tšehhi Vabariik sulges küll maismaapiiri Saksamaa ja Austriaga (ning sakslastele ja austerlastele), aga mitte teiste riikide kodanikele (veel).\nAasia puhul teame, et Vietnam veel viimati hoolega selekteeris paarkümmend riiki välja ja Eesti polnud nimekirjas.\nTai vist laseb enam-vähem kõiki veel sisse ja on üksikud riigid (Itaalia) keelunimekirja pannud, aga seni pole näha, et nad eriolukordadega riike rohkem diskrimineeriksid.\nSingapur keelas sisenemise neljale suurele (Itaalia, Saksamaa, Prantsusmaa, Hispaania), aga sinna nagunii keegi ei taha minna, sest Singapur ise on kõigi jaoks automaatse karantiini riik.\nAga hetkel esimese poole päevaga ei paista küll, et Eesti eriolukord oleks ergutanud ükskõik millist riiki erimeetmeid rakendama.\n13. märts 13:37\nOn keegi ka Hetkel Küprosel? Kuidas seal olukord ning suhtumine riiki sisenejatesse?\n13. märts 14:02\nMees80, see ei ole OK, et sa VÄIDAD, et Eesti ON kõrge ohutasemege riik ja hiljem põhjendad, et sa vaatasid tabelist, et me oleme 19. kohal ja sina küll liigitaks meid ohtlikuks.\nSee on kõige ehedam valeinfo levitamine!\n13. märts 14:38\nEasyPy mina olen juba 3 nädalat Küprosel. Olukord rahulik ja eile saabus meile külaline Eestist ja piiril ei tehtud midagi (termokaamera ainult üles pandud). Muidugi mis lähipäevad toovad seda ei tea.\n13. märts 14:39\nTai on 21 riigil sissesõidupiirang st visa on arrival tühistatud.\n13. märts 14:59\nTundub et ei ole ikka, Visa on arrivali ja visa excemptioni tühistamine on praeguse seisuga tühistatud.\n13. märts 23:52\nUSi saab ka schengenis olnu, kes ei ole viimased 14 päeva olnud schengeni alal.\nNt meie juhtum - oleme Mehhikos ja tulime Eestist 6.03. Tagasilend läbi usa ja riiki saab alates 21.03, sest pole niikaua schengenis olnud.\nAdekvaatset infot saab ka lennukompaniide kodulehtedelt.\nOhutaseme määramine on puhas matemaatika. Eestis hakkab ametlikult kehtima see 16.märtsist, vaatame siis. Hetkel oleme tabelis 12 kohal.\nMis määrab ohu suuruse, ikka kui suure tõenäosusega nakatud. Paraku rahva vähesus paneb meid kehva seisu.\n14. märts 20:31\nPraegu kui Eestist Norra minna, siis kehtib 14 päeva isekarantiini nõu.\nKuidas telgis ööbides asi toimib?\nSaan aru, et telgiisekarantiini ajal, ei või politseisse minna Norra id numbrit taotlema?\nKui tööle ei või minna, kas tulevad siis tööturahad 2 nädalat, kui töötukindlustust ei ole, kuna alustatakse töösuhet kõige varem 2 nädala pärast?\n14. märts 21:13\nMa lasen esmaspäeval 5 inimest lahti. Alustan paanitsejatest. Ise nad selle hundi kaela röökisid. Minu ettevõtluse üks alustalasid on liikumisvabadus ja nad oleks pidanud mõistma tagajärgesid. Kui paanitsejate mõtlematu tegevuse tagajärg on majanduslangus, siis ma ei kavatse ka nende arvelt püksirihma pingutada. Riik on lolliks läinud, riigijuhid saavad oma paõga ikka kätte, erasektoris käivad asjad reaalsemalt. Kahju, aga mis teha. Reisima.net vms pmst.\n14. märts 21:30\nJah, hetkel on enamasti kõik teised lollid. Täielikult nõus.\n14. märts 22:18\nReinsalu juba vihje andis. Läti sulgeb varsti piirid. Ilmselt teeb sama Eesti. Kas alates esmaspäevast või teisipäevast. Siis välja sõita enam ei saa. Mis saab sisse tulijatest? Eks seda loeme varsti uudistest.\n14. märts 22:43\nArvestage ka sellega, et need 10 päeva ja kaks nädalat mis erinevad riigid on teatanud, neid pikendatakse. Vaadates kui kaua võttis aega Hiinas viirusest võitu saamine, siis meil on veel pikk tee ees.\n15. märts 08:54\nKas kindel,et Norra sulgeb kõik lennujaamad?\n15. märts 09:23\nNorra sulgeb alates 16.03 ainult Norra kodanikud saavad riiki.


Noor ehtebränd Seco by Jane Aus teeb ehteid hõbedast, mis varem oli kasutusel elektroonikas või meditsiinitehnikas | Mood\nNoor ehtebränd Seco by Jane Aus teeb ehteid hõbedast, mis varem oli kasutusel elektroonikas või meditsiinitehnikas\n1. dets. 2017 kell&nbsp16:01\nSeco by Jane Aus on Tartu Kõrgema Kunstikooli skulptuuri eriala viimase kursuse tudengi Jane Ausi bränd, mille uusim seeria Moon kannab edasi sügise värve ja tundeid. Punane, must ja hall on värvid, mis jõuavad sõrmuste, käevõrude, kõrvarõngaste ja kaelavõrudena eesti disaini armastajateni.\nBrändi disainer Jane Aus kasutab oma ehete loomiseks taaskasutatud hõbedat, mis on toodetud keskkonnasõbralikumal viisil. Nii võib ehete loomiseks kasutatud hõbe olla varem täitnud oma osa elektroonikas või meditsiinitehnikas.\nUued värvilised ehted sünnivad juba varem loodud kollektsiooni Moon täienduseks. See on saanud inspiratsiooni kuust, mis võib olla nii täiskuu kui alles loomisjärgus triip taevakaarel. Punane, hõbe ja must on ehetena saanud endale kuu pinnase mustri: ehete pind on põnevalt krobeline ning konarlik. Kandja saab valida, kas soetada ja kanda korraga kolme sügisvärvi või ehtida end näiteks vaid punase ehk punase kullaga kullatud hõbeehetega.\nJane Aus on oma ettevõtet ja brändi luues liikunud järjest lihtsamate lahendusteni. “Mul on uusi ehteid luues silme ees naine, keda võlub lihtsus, kes ei vaja kalliskive ega kiirmoodi, kes ostab vähe, aga pigem kvaliteetseid ehteid, ning kes kannab hea meelega väikebrändide tooteid. Sest just nii teab ta, kust need pärinevad ja kuidas valmivad,” sõnas Jane Aus.\nMärksõnad: ehtekunst, Jane Aus, Jõuluks koju, jõulutug, Mood, Seco by Jane Aus


Eesti NATO Ühingu uudiskiri, jaanuar 2017\nLõppenud aasta kujunes kahtlemata läänemaailma jaoks pöördeliseks. Eesti kui väikeriigi seisukohalt siinses meedias õiglaselt enim kajastust saanud teemad olid kindlasti Brexit ning Trumpi valimine Ühendriikide presidendiks, kui ka Venemaa järjest agressiivsem käitumine nii oma naabrite kui desinformatsiooni ja küberrünnakute kaudu ka kaugemate riikide suhtes. Kindlasti ei ole aga vähemolulised teemad Süüria kodusõda, terrorirünnakud, Türgi riigipöördekatse ning eriti aktuaalseks teemaks kujunenud nn post-truth poliitika.\nKa käesolev aasta tõotab tulla nii mõneski mõttes etteaimamatu, mis puudutab kindlasti ka Eestit. Jaanuari lõpus ametisse astuva USA 45. presidendi Donald Trumpi edasine käitumine on siiani suhteliselt etteaimamatu, ehkki USA on korduvalt rõhutanud NATOle ustavaks jäämist ka uue presidendi võimuletulekul. Suur küsimärk on endiselt Brexiti läbirääkimised, mis mõne hinnangu kohaselt võivad kujuneda isegi kuni 10-aasta pikkuseks. Euroopa stabiilsuse ja julgeoleku seisukohalt on olulised kindlasti Saksamaa ja Prantsusmaa valimistulemused, Süüria konflikt ning selle lahendamine kui ka laiemalt Venemaa käitumine. Eestist kaugemal tuleks aga tähelepanu pöörata kindlasti Hiinale ning Hiina-USA ja Hiina-Vene suhetele.\nVenemaa on jätkuvalt Eestile suurim julgeolekuoht ning selle ohu maandamiseks on ennekõike oluline usutav heidutus. NATO 2016. aasta Varssavi tippkohtumise otsusena paigutada Baltikumi lisajõude, tuleb 2017. aasta kevadel Eestisse ligi 1000 liitlast. Meie raamriigiks on Suurbritannia, panustavad veel Prantsusmaa ja Taani. Ehkki Eesti julgeolek ei ole olnud kunagi varem tagataud paremini kui täna, on maailm me ümber muutunud oluliselt ärevamaks kui veel mõned aastad tagasi. Mõningate arvamuste kohaselt ei ole pärast II MS lõppu nii ohtlikku õhkkonda kui täna olnudki. Paratamatult tuleb nn uue reaalsusega harjuda ka kodanikel.\nTulenevalt eelmainitust seisab ka Eesti NATO Ühing silmitsi erinevate väljakutsetega. Anname omalt poolt kindlasti kõik turvalisema ja informeerituma ühiskonna tagamiseks. Väikeses Eestis, mille iseseisvus ei ole kahjuks kunagi midagi iseenesestmõistetavat, on kindlasti peamine hoida kokku ning mõista meie rolli ja asukohta maailmas.\nTänaseks on ilmunud kaheksa artiklit:\nV NATO-Euroopa Liidu ümarlaud\n30. märts - 1. aprill 2017\nKuni 27. jaanuarini on avatud registreerimine järjestikku juba viiendat aastat toimuvale NATO-Euroopa Liidu ümarlauale!\n2017. aastal keskendub ümarlaud ennekõike NATO ja Euroopa Liidu vahelisele koostööle, seda nii militaarsest kui ka hübriitsest aspektist. Konverentsi esimene päev toimub Riigikogu konverentsisaalis 30. märtsil. Juba traditsiooniks saanud NATO töösimulatsiooniks sõidetaks kaheks järgnevaks päevaks Saka Mõisa. Osaleda saavad kõik, kes on kandideerimise ja ürituse toimumise hetkel tudengid, sõltumata riigist.\nKandideerida saab SIIN. Üritus on inglise keelne.\n30. märtsil on võimalus osaleda ümarlaual ka ekspertidel, kohtade arv on piiratud. Huvi korral palume osalemissoovist teada anda aadressil: info@eata.ee\nJaanuaris ja veebruaris toimunud ja toimuvad üritused:\n* 5.01 - Projektijuht Mariita Mattiisen külastas 1. Jalaväebrigaadi väe- ja allüksuste ohvitsere, et rääkida Eesti NATO Ühingu tegemistest, koostöövõimalustest ning üldisest julgeolekuolukorrast. PILDID\n* 27.01 - Holokausti mälestuskonverents "Holokausti kujutamine filmis”, korraldaja SA Unitas, EATA koostööpartner\n* 2-3.02 - EATA ja Balti kaitsekolledži (Baltdefcol) koostöös toimub Tartus NACi simulatsioon kaitsekolledži tudengitele\nYuriko Onodera "Kindral, kes ei soovinud sõda" - soovi korral saab raamatut Eesti NATO Ühingu kontorist kuniks eksemplare jätkub! Soovist palume teada anda aadressil info@eata.ee\nKindral Sir Richard Shirreff "Sõda Venemaaga"\nLeo Kunnas "Sõda 2023. Taavet. Koljat"


Kuidas saada linnas Harku asukohta Kallaste Kauplus: Buss või Tramm | Moovit\nKallaste Kauplus, Harku\nKuidas saada linnas Harku asukohta Kallaste Kauplus: Buss või Tramm?\nSuunajuhised asukohta Kallaste Kauplus, Harku, kasutades ühistransporti\nJärgnevad transpordiliinid on marsruutidega, mis mööduvad Kallaste Kauplus lähedusest\nBuss: 122, 124, 126, 129\nKuidas saada Buss abil sihtpunkti Kallaste Kauplus?\nAsukohast Ttü Raamatukogu, Tallinn\nMillised on lähimad peatused sihtpunkti Kallaste Kauplus jõudmiseks?\nLähimad peatused sihtpunkti Kallaste Kauplus jõudmiseks on:\nKallaste on 31 meetrit, 1 min jalutuskäigu kaugusel.\nBrooklyn on 764 meetrit, 10 min jalutuskäigu kaugusel.\nKeskpäeva Tee on 981 meetrit, 13 min jalutuskäigu kaugusel.\nMillised Buss liinid peatuvad Kallaste Kauplus juures?\nNeed Buss liinid peatuvad Kallaste Kauplus juures: 122, 124, 126, 129.\nÜhistransport sihtkohta Kallaste Kauplus linnas Harku\nTahad teada, kuidas saada linnas Harku, Eesti sihtpunkti Kallaste Kauplus? Moovit aitab sul leida parimat viisi, kuidas saada sihtpunkti Kallaste Kauplus pakkudes sulle lähimast ühistranspordi peatusest samm-sammult suunajuhiseid.\nMoovit pakub tasuta kaarte ja live suunajuhiseid, et aidata sul linnas ringi liikuda. Vaata sõiduplaane, marsruute ja saa teada, kui kaua kulub sihtpunkti Kallaste Kauplus jõudmiseks.\nOtsid sihtpunktile Kallaste Kauplus lähimat peatust? Vaata nimekirja peatustest, mis on su sihtpunktile kõige lähemal: Kallaste; Brooklyn; Keskpäeva Tee.\nSihtpunkti Kallaste Kauplus jõudmisel kuuluvad su valikusse Buss või Tramm. Nendel liinidel ja marsruutidel on läheduses peatused - Buss: 122, 124, 126, 129\nTahad näha, kas sa jõuaksid mõnda teist marsruuti kasutades varem kohale? Moovit aitab sul leida teisi marsruute ja aegu. Saa Mooviti äpi või veebilehe abil suunajuhiseid asukohta või asukohast Kallaste Kauplus.\nMuudame sihtpunkti Kallaste Kauplus sõitmise lihtsaks ning seetõttu on meil üle 865 miljoni kasutaja, sealhulgas kasutajad linnast Harku, kes peavad Moovitit parimaks ühistranspordi äpiks. Sul ei ole vaja laadida alla eraldi bussi äppi või rongi äppi. Moovit on sinu kõik ühes ühistranspordi äpp, mis aitab sul leida parimat bussi aega või rongi aega.\nSihtpunkti Kallaste Kauplus, Harku läheduses olevad vaatamisväärsused\nLähimad peatused sihtpunkti Kallaste Kauplus linnas Harku\nBuss peatused, mis on kõige lähemal sihtpunktile Kallaste Kauplus, Harku\nLihtsam saada Kallaste Kauplus kasutades app!


SIRUI BCT-2203 + BCH-20 KIT videostatiiv\nSirui BCT-2203 süsinikkiust statiiv ja BCH-20 videopea komplekt sisaldab professionaalset 3-osalist statiivi 75 mm kausiga ja kvaliteetset liquid-head pead 10 kg kandevõimega. Garantii 2 aastat\nSIRUI BCT-2203 + BCH-10 KIT videostatiiv\nSirui BCT-2203 süsinikkiust statiivi ja BCH-10 videopea komplektis on professionaalne 3-osaline statiiv 75 mm kausiga ja kvaliteetne liquid head pea 10kg naela kandevõimega.\nSIRUI SR-3004 + VH-10 KIT videostatiiv\nTugev alumiiniumkolmjala ja videopeaga komplekt, mis sobib suurepäraselt videograafidele, kes vajavad maksimaalset stabiilsust ja mitmekülgsust. S-kujuline disain muudab kolmjala kergemaks ja...\nSIRUI VHD-2004 + VH-10 KIT videostatiiv\nSirui VHD-2004 + VH-10-l on keskmisesse kolonni integreeritud kuulpea ja see kannab kaameraid, mis kaaluvad kuni 15 kg. VH-10 liquid head ühendatakse kuulpeaga ja sellel on kaks loodi. Peaga on...\nManfrotto Nitrotech N8 Fluid Video Head...\nLiquid Head NITROTECH N8-il on kaasaegne tehnoloogia, mis koosneb lämmastiku kolbmehhanismist, mis võimaldab pidevat vastukaalusüsteemi, mis võimaldab kaamerat ja lisaseadmeid täpselt juhtida kuni...\nLiquid Head 612 videopeal on pidev vastukaalusüsteem, mis võimaldab kaamerat ja lisaseadmeid täpselt juhtida raskuskeskmes alates 4 kuni 12 kiloni.\nSirui VHD-2004 Photo/Video Tripod + VH-10...\nLIQUID HEAD VH-10 foto- / video statiiv Sirui VHD-2004 on multifunktsionaalne video- ja fotostatiiv.\nManfrotto Nitrotech N12 Fluid Head videopea\nFluid Head 608 videopeal on pidev vastukaalusüsteem, mis võimaldab 4 kuni 12kg kaamerat ja tarvikuid täpselt juhtida. Sõltumata sellest, millist kaamerat kasutate, saate hoolimata valitud...\nManfrotto Nitrotech 608 Fluid Head videopea\nFluid Head 608 videopeal on pidev vastukaalusüsteem, mis võimaldab kuni 7kg kaamerat ja tarvikuid täpselt juhtida. Sõltumata sellest, millist kaamerat kasutate, saate hoolimata valitud...\nRCGEEK Osmo Pocket Multi adapter\nMõnus lisavidin Osmo Pocketile, annab võimaluse kinnitada seadet statiivile, ühendada USB-C juhe laadimiseks, lisaks olemas ka audio väljund port. Garantii 2 aastat.\nPgytech Osmo Pocket telefoni hoidja\nDJI Osmo Pocketi telefoni hoidja, mille külge on võimalik kinnitada valgust või mikrofoni. Adapteri alumises osas on 1/4-tolli keerme kinnitus, millega võimalik kinnitada hoidikut statiivile....\nSirui R-2004 statiiv + VH-10 videopea\nR-seeria statiivil on 2 lukustuspositsiooni, mis muudab selle väga vastupidavaks. Lisatud vesilood statiiviõlal hõlbustab tunduvalt kaadrisättimist. Libisemisvastased kummiotsikud ja metallpiigid...\nAKC-3 adapter Quick Release System\nAKC-3 kiirikinnitus plaat. Andmed: Kandevõime 30kg Kaal: 0,34kg Suurus: 75x90x25mm Garantii 2 aastat.\nSlideKamera nurga adapter\nLihtne ja kindel viis kinnitamaks kaamerat/sliderit kuni 90 kraadise nurga alla. Klamber on võimeline kandma kuni 30kg raskust. Garantii 2 aastat.\nPHOTTIX STAY-PUT liivakott II, suurus M...\nPhottix Stay-Put sandbag II M mahutab kuni 6kg raskust. See on lihtne ja odav vahend, et oma valgusstatiivid paigal hoida.\nNäitan 1 - 35 kokku 35 tootest


Iga aastaaja saabumine lõhub rutiini, ja see on pigem tore: on elevust, on uusi jututeemasid ja ajakirjandusel, millest kirjutada. Nõnda said ka esimesed hallahommikud ja lumevaip küllaldaselt tähelepanu\nHallahommik 23. oktoobril oli kaunis ja ergastav\nSel aastal sai esimese lumevaiba (25.10) kogu Eesti enam-vähem korraga ja...\n26. oktoobri hommikul joonistus EMHI lehel selline lumekaart\nJahedus tähendas mitmele loomaliigile talveune või -uinaku algust. Pildil pruun-suurkõrvad talveunes maakeldri laepraos\nNord Streami gaasijuhtmete kaudu jõuab maagaas Venemaalt Saksamaale (foto: Nord Stream)\nKüsimused Nord Streamile jäid vastusteta\nSelle nädala alguses toimus Tallinnas Eestimaa looduse fondi (ELF) ja Nord Streami (NS) esindajate kohtumine, mille ajend oli NS-i kavatsus rajada Läänemerre veel gaasijuhtmeid.\nKohtumisel väljendasid ELF ja paljud teised keskkonnaorganisatsioonid tõsist muret niigi kriitilises seisus Läänemere pärast. Nord Streamilt oodati selgitust mitme olulise küsimuse kohta, mis ennekõike puudutavad nii praeguste kui ka plaanitavate gaasijuhtmete mõju Läänemere keskkonnale. ELFi merekeskkonna ja looduskaitse eksperdi Alex Lotmani sõnul ei suutnud Nord Stream ka sel korral anda teavet selle kohta, kui palju reostust ja ohtlikke kemikaale merepõhjasetetest Läänemerre tegelikult vabaneb, kuigi sellekohaseid uuringuid on tehtud.\nELF peab vajalikuks, et juhul kui Nord Streamile antakse luba teha Eesti vetes uuringuid, tuleb kindlasti need tööd usaldada Eesti teadlastele ja mereuuringutega tegelevatele akadeemilistele asutustele, kellel on usaldusväärseim teave Eesti mere kohta.\nKohtumise lõpus lepiti kokku, et Nord Stream otsib vastuseid ELF-i tõstatatud probleemidele, ühtlasi jätkatakse konsultatsioone keskkonnaorganisatsioonide ning Nord Streami vahel.\nPeale Eestimaa looduse fondi osalesid kohtumisel keskkonnaõiguse keskuse, Balti keskkonnafoorumi, loodusuurijate seltsi, Eesti rohelise liikumise ja looduskaitseseltsi esindajad.\nMetsapõleng 2006. aasta juunis Põhja-Kõrvemaal (foto: Kaitseväe peastaap)\nTänavu ei olnud metsatulekahjudega muret\nJuba kevadest saati on ilmaolud Eestis olnud niiskevõitu. Puhkajatele ja põllumeestele on see tekitanud enamasti meelehärmi, seevastu on sademerohkus tunduvalt vähendanud metsapõlenguid. Kogu aasta peale on tulekahjusid olnud kõigest 2,5 hektaril metsamaal.\nMetsapalanguid on Eestis kirja pandud alates 1921. aastast, andmekogumine oli siiski lünklik sõja ajal ja sõjajärgsetel aastatel 1940–1948, kuid 1949. aastast ei ole arvestus enam katkenud. Selle 90-aastase perioodi jooksul on tänavune aasta olnud erakordne: registreeritud on läbi aegade kõige vähem metsatulekahjusid. Selle ajavahemiku andmete põhjal on muidu igal aastal olnud tuleleekides vähemasti 10 hektarit metsa. Viimasel aastakümnel on metsapõlenguid olnud kõige enam 2006 ja 2002. aastal, vastavalt 3095,6 ja 2081,7 hektaril.\nJuhend aitab teha keskkonnaotsuseid\nKampaania „Oska osaleda” käigus on keskkonnaõiguse keskusel (KÕK) valminud elektrooniline juhend (www.k6k.ee/oskaosaleda), mis aitab senisest hõlpsamini kaasa lüüa elukeskkonda puudutavate otsuste tegemisel. Sellesse on koondatud selgitused planeeringute ja keskkonnalubade menetlustega seotud tegevuste kohta. Juhend sisaldab ka soovitusi ja näpunäiteid, kuidas ja millal osaleda ning kust saada tarviduse korral lisateavet.\nKÕKi juhatuse liikme Kärt Vaarmari sõnul ajendas juhendit koostama vajadus juhtnööride järele, mis võimaldaksid juriidilises rägastikus paremini orienteeruda. Soov on anda inimestele selgelt märku, et neil on õigus osaleda oma elukeskkonda puudutavate probleemide lahendamisel; ühtlasi on oluline, et oma seisukohad öeldakse välja õigel ajal.\nKõnealust juhendit tutvustatakse lähemalt novembris ja detsembris Eesti eri paigus: teabepäevade toimumisajad antakse teada KÕKi veebilehel.\nKÕK pakub sama kampaania käigus kuni tuleva aasta märtsini ka tasuta õigusnõu ja -toetust. Lisainfot ning tasuta õigusabi taotlemise vormi leiab aadressilt www.k6k.ee/tegevused/projektid/kaimasolevad-projektid/teavitus-ja-noustamiskampaania-oska-osaleda.\nSellised prügimäed kuhjusid 2011. aasta mais Napolis. Rootsi loodab, et Itaalia ekspordib oma probleemsed jäätmed neile (foto: AFP/Getty Images)\nRootsi tahab teie prügi endale\nRootsi programm toota jäätmetest energiat on olnud sedavõrd edukas, et oma prügi hakkab otsa lõppema ja on tekkinud vajadus seda sisse vedada.\nVaid neli protsenti Rootsis tekkivast prügist maetakse prügilaisse. Jäätmekasutus taastuvenergeetikas on nii tõhus, et umbes 800 000 tonni selle energia tooret tuleb aastas mujalt sisse vedada. Nii maksab Norra oma idanaabrile jäätmekäitluse eest. Rootsi keskkonnakaitseagentuuri vanemnõuniku Catarina Ostlundi kinnitusel loodavad rootslased prügitarnijaid leida ka hoopis kaugemalt, näiteks Bulgaariast, Rumeeniast ja Itaaliast, kus põhiline jäätmekäitlusviis on äärmiselt ebatõhus ja keskkonnavaenulik (prügi viiakse prügimäele).\nParaku on Rootsi teed rajav eeskuju esialgu üpris ainulaadne. Me elame maailmas, kus isegi arktiliste merede asukaist on ligi 70 protsenti kokkupuutes inimtekkelise rämpsu, näiteks kilekottide ja õllepudelitega. USA-s, kus 2010. aastal tekkis 250 miljonit tonni jäätmeid, läheb sellest taaskasutusse vaid 34 protsenti.\nRootsi jäätmekäitlejate kinnitusel annab prügi energiat veerandile miljonile majapidamisele ja kütab viiendikku kaugküttevõrkudest. Rootsi nüüdistehnoloogiaga prügipõletustehased näitavad teed tulevikku, kus rämpsu ei maeta maasse ega uputata ookeni, vaid sellega teenitakse raha – mida vähemaks loodusvarasid jääb, seda suuremat.\nAnalüütikute arvates katavad sellised päikesefarmid mõnekümne aasta pärast üle kümendiku maailma energiavajadusest (foto: Alex Lang / greenerideal.com)\nGiiResearch jälgib päikesejaamaturu edenemist\nTeabeteenuskompanii Global Information (GiiResearch – GI; www. giiresearch.com) on loonud sidusvahendi „GSP Today Global Tracker”, mille kaudu saab pidevat teavet maailma päikesejaamaturul toimuva kohta.\nGI asjatundjad on ennustanud, et kontsentreeritud päikeseenergia keskused (CSP) annavad juba 2050. aastal 11 protsenti maailma elektritoodangust: 9,6 protsenti tuleb otse päikesepaneelidest, 1,7 protsenti aga kompensatsioonijaamadest, mis võivad kasutada nii fossiilkütuseid kui ka biomassi. Mainitud portaal on loodud selleks, et äriinimesed saaksid neile suundumustele edukalt ja operatiivselt reageerida. Sellelt veebilehelt leiab kriitilisi analüüse ja andmeid CSP kohta, uudiseid mis tahes muutuste kohta antud valdkonnas, sügavuti minevaid tehnika- ja turuanalüüse.\nRohkem kui veerand sajandit tehnilist ja ärilist teabeteenust pakkunud GI teeb koostööd üle 300 uuringufirmaga kogu maailmast. Jaapanis asutatud kompaniil on nüüd esindused ka Korea vabariigis, Taiwanil, Singapuris ja USA-s, samuti Euroopa riikides.\nEOÜ fotonäitus imelistest lindudest\nMöödunud nädalal avati Tallinnas Viru keskuse kolmandal korrusel Rahva Raamatu poe juures rändnäitus „Imelised linnud”. Tegu on Eesti ornitoloogiaühingu 90. aastapäeva raames koostatud fotonäitusega, kus näeb kahtkümmend fotot tunnustatud loodusfotograafi Remo Savisaare kogust.\nNäitus on lahti 25. novembrini.\nKüsimuste ja näituse tellimissooviga pöörduda Riho Kinksi poole: riho.kinks@eoy.ee, tel. 508 6690.\nLooduse Omnibuss viib Pärnust ja Tallinnast Lahemaale\nLaupäeval, 3. novembril viib omnibuss Pärnu kandi ja pealinna rahva Lahemaale. Vaadatakse Eesti üht võimsamat Jägala juga, Lahemaa jugasid Nõmmeveskit ja Vasaristit ning Eesti kõrgeimat hiidrahnu Seaküla Simsoni juures Tammispeal. Neid loodusväärtusi tutvustab geoloog ja loodusfotograaf Tõnis Saadre.\nPärast loodusretke suundutakse Viinistu kunstimuuseumi, kus maalikunstnik Tiit Pääsuke näitab Eesti kunsti. Pallase piltide keskel saab osa ka kontserdist: selle annab Henn Rebane, kes sedapuhku astub esimest korda lavale multiinstrumentalistina.\nBuss väljub Pärnust Endla teatri eest kell 8.30, Tallinnast rahvusraamatukogu eest kell 10.30.\nSõidu hind koos kontserdi, muuseumipileti ja koduse lõunasöögiga Viinistu restoranis täiskasvanutele, sh. tudengitele ja pensionäridele, on Pärnust 22 eurot ja Tallinnast 20 eurot, õpilastele kehtib ühesugune hind: 10 eurot. Lastele, kes veel koolis ei käi, tasuta.\nTeave ja registreerimine 564 76297, retked@looduseomnibuss.ee.\nTuleval nädalal, 5.–11. novembril peetakse energiasäästunädal. Selle raames alustati üle 30 Eesti koolis energiasäästu ja looduskeskkonna kaitse teavitust. Võistluse „Energiasäästunädal sinu koolis” käigus selgitatakse kooliõpilastele, kuidas säästa energiat ja üksiti loodust.\nParimat või omanäolisemat teavitustööd teinud koolid selguvad 12. novembriks ning silmapaisvamate koolide esindajad sõidavad koolitusreisile Soome Heureka teaduskeskusesse või seiklema Tartu seiklusparki.\nRohkem teavet energiasäästunädala, võistluse ja osalevate koolide kohta leiab aadressil www.energiatark.ee ja www.kik.ee.\nTermopilt passiivmajast on märksa sinakamates toonides kui tavaeramul ehk energia kadu on oluliselt väiksem (foto: internet)\nKeskkonnaõhtu energiatõhusatest hoonetest\nNovember on ka Tartu keskkonnahariduskeskuses keskkonnasäästukuu. Selle raames saab 8. novembril kell 18 kuulata loengut „Kas rohke energia tarbimine tagab kõrge elukvaliteedi või vastupidi? Passiivmajade näide”. Külas on Tõnu Mauring, TÜ tehnoloogiainstituudi energiatõhusa ehituse tuumiklabori juhataja ja passiivmajade asjatundja. Juttu tuleb sellest, kuidas väärtustada kallilt ostetud energiat, kuidas on võimalik maja ja sooja vee kütteks aastas kulutada kümne asemel vaid üks kuupmeeter puidugraanuleid. Räägitakse ka ruumide sisekeskkonnast ning sellest, kui hästi me ennast hoones tunneme. Ühtlasi antakse ülevaade Põlvas ehitatavast passiivmajast.\nLisateavet saab telefonil 736 6120 või info@teec.ee.\nSeirefoorumil arutletakse keskkonna seisundi üle\nKeskonnateabe keskus korraldab taas seirefoorumi: sel aasta võetakse vaatluse alla, kuidas hinnata Eesti keskkonna seisundit. Üritus toimub 8. novembril kell 10.30 Tallinnas keskkonnateabe keskuses Mustamäe tee 33, esimese korruse saalis.\nOsalema oodatakse kõiki, kes tunnevad huvi keskkonnaseisundi ja selle hindamise vastu: ametnikke, spetsialiste, eksperte, üliõpilasi, õpetajaid jt. Üritus on tasuta, kuid tuleb enne registreeruda, sest saali kohtade arv on piiratud. Oma tulekust saab märku anda hiljemalt 5. novembril kell 15, kirjutades e-posti aadressile katrin.valjataga@envir.ee või veebilehe kaudu www.keskkonnainfo.ee/main/registreerumine.php.\nKeskkonnateabe keskus on seirefoorumit korraldanud juba alates 2008. aastast. Esimesel aastal oli teemaks kaugseire, 2009. aastal käsitleti välisõhu kvaliteeti ja välisõhu seiret, 2010. aastal siseveekogude seisundit ja seiret ning 2011. aastal arutleti metsaseire ja metsakoosluste liigirikkuse üle.\nKeskkonnabussiga Tartust Rõuge energiaparki\nLaupäeval, 10. novembril teeb keskkonnabuss ekskursiooni Võrumaale Rõuge energiaparki. Tutvuda saab taastuvenergia kasutuse ja energiatootmise nüüdisaegsete võimalustega, kuid esitletakse ka vanu tehnoloogiaid. Käiakse veel Ööbikuoru keskuses, vaatetornis, vesioina juures ja muinasmajas.\nVäljasõit Tartu keskkonnahariduskeskuse eest kell 9. Tagasi Tartusse jõutakse umbes kell 17.\nHuvilisi pannakse kirja 1.–7. novembrini telefonil 736 6120 või info@teec.ee.\nOsalustasu saab maksta bussis; täiskasvanutele on hind 3,20 eurot, koolilastele 1,60 eurot, eelkooliealiste eest ei tule maksta. Osalejatele on ette nähtud lõunasöök.\n„Geograafia paneb paika”\nKolmapäeval, 14. novembril kella 10–17 korraldatakse Eesti rahvusraamatukogus geograafia ja geoinfosüsteemide (GIS) teabepäev „Geograafia paneb paika”. Tegu on rahvusvahelise GISi-päeva raames toimuva üritusega, mille siht on populariseerida geograafiat, geoinformaatikat, kartograafiat ja nendega tihedalt seotud erialasid, edendada nii geograafiaõpetajate teadlikkust kui ka õpilaste oskusi GIS-i valdkonnas. Esimest korda toimus GIS-i ehk geograafiapäev Eestis 1999. aastal ning alates 2005. aastast on rahvusvahelist GISi-päeva tähistatud meil igal aastal.\nTeabepäev on tasuta, kuid osavõtust palutakse märku anda hiljemalt 12. novembril veebilehe kaudu www.gispaev.ee/gis-paev-2012/registreerimine.\nEnt tänavu jagub tegevust ka kogu nädalaks: geograafianädala (12.–18. november) ürituste kohta leiab teavet GISi-päeva kodulehelt www.gispaev.ee/avaleht/sundmuste-kalender.\nLisateavet jagab Kreet Solnask, e-post kreet.solnask@stat.ee.\nOktoobrikuu kahes Uudistajas (5. ja 19. oktoobril) oli üleskutse avaldada arvamust, milliseks kujuneb oktoobri sademete hulk: kas see jääb alla pikaajalise keskmise või ületab seda.\nEMHI kuukokkuvõttele toetudes tuleb nentida, et oktoober ei vedanud teisi kuid alt ja lisas samavõrra rikkaliku sademenoosi. Tuli vihmavett, sekka lörsi ja lund, nii et kuu keskmine lähenes lausa 100 mm-le: Eesti keskmine sajuhulk oli 96 mm, paljuaastane keskmine on olnud aga 69 mm.\nLiisk langes Elvo Koppelile, kellele kingime vast ilmunud raamatu „Lehed ja tähed 6. Mitmekesisus – maailma loov alge”.\nUUDISTAJA LINDORA LAADAL\nIga aasta 28. oktoobril peetakse Võrumaal Vastseliina vallas Lindora laata. See on pika ajalooga üritus, mis esimest korda toimus 1920. aastal. Kaubeldakse käsitöö, talusaaduste, liha, köögiviljade, elusloomade, tööstuskauba, vanavaraga jne. Peale kaubitsemise on Lindora laadal veel üks tähtis roll: see on suur kodukandi kokkutulek, kuhu tulevad kohalikud inimesed ja need, keda elu on siit kaugemale viinud.\nUudistaja käis samuti kohal\nViimastel aastatel on Lindora laat olnud üha rahvarohkem: suurenenud on nii kaubapakkujate kui ka ostuhuviliste hulk. Sestap on väga keerulisem leida autole parkimiskohta: kui varavalges kohale ei jõua, tuleb arvestada umbes kilomeetri pikkuse jalutuskäiguga\nVanavara müüja on hõivanud bussipeatuse\nNoore kuke sai soetada kümne euro eest\nKuusevõrsesiirup vasemal ja astelpajusinep paremal: parimad ravivahendid köha ja külmetuse korral\nVäga palju müüdi laadal toorest liha, iseäranis rikkalik oli lambaliha valik\nSetode leelo andis laadale palju särtsu juurde\n... ja pillihelid samuti. Pildile on jäänud ka muusikut filmiv Eesti rahvusringhäälingu korrespondent Igor Taro


17. nädal: suvesoe asendus nädala lõpuks külma arktilise õhuga (03.05.2011 12:34)\nKahekesi urval 25.04\nNädala alguses (25.-26.04) oli terve Põhja-Euroopa kohal kõrgrõhuala, mis Eestisse öösel veidi udu ja mõnele pool kergeid miinuskraade pakkus. Päeval soojendas aga päike õhu Eesti kesk- ja lõunaosas üle 20 °C. Nädala maksimum, 22,5 °C mõõdeti 26.04. Võrus.\nMeretuulega rannikul oli tunduvalt jahedam: 9..12 °C.\nLoojang 27.04.2011 Mulgimaal\nKolmapäeval (27.04) eemaldus kõrgrõhuala ida- kagu suunas, kuna Barentsi merelt levis üle Soome ja Skandinaavia samas suunas madalrõhulohk. Loodest kagusse liikuva lohu ümber sadas Eestis vihma väga vähe, sadu registreerisid vaid Paldiski, Tallinna, Tartu ja Võru meteojaamad. Sama päeva õhtul, kui madalrõhulohk Eesti kohalt kagusse eemaldus, arenesid aga Lätis ja Lääne-Venemaal äikesepilved. Tuul pöördus põhja ning tugevnes iiliti 8-11 m/s. Kui Valgas mõõdeti sooja veel 22 °C, siis külma õhu pealetungil tõusis päevamaksimum põhjarannikul Narva-Jõesuus vaid 8,1 °C-ni.\nKevadtööd 28.04 Järvamaal, Laupal.\nNeljapäeval (28.04) arenes Skandinaavia kohal uus kõrgrõhuala, mille idaservas pääses külm arktiline õhumass lõuna suunas liikuma. Eestis sadu ei olnud, põhjatuule puhangud tugevnesid aga 13 m/s. Öine õhutemperatuur oli 0° C-st Põhja-Eestis 7..8 °C-ni Eesti lõunapiiril. Päevane maksimum tõusis päikese abil 10..19 °C-ni.\nReede (29.04) öösel langes õhutemperatuur Jõhvis -2,8 °C-ni (nädala miinimum), mõõduka põhjatuulega rannikul oli sooja 4..6 °C. Päeval lähenes loode poolt uus madalrõhulohk, pilvkate tihenes mõnevõrra ning sooja oli 10..17 °C.\nLaupäeva (30.04) öö oli veel sajuta ning Jõhvis mõõdeti taas külma 2,8 °C. Hommikul jõudis madalrõhulohk vihmahoogudega põhjarannikule ning päeva jooksul levisid vihmapilved edasi lõunasse. Kõige enam vihma sadas Pärnus: 12 mm. Põhja- ja kirdetuul ulatus päeval üle terve Eesti 12 m/s ning õhutemperatuur tõusis 8..16 °C-ni.\n01.05.2011.kell 20.40. Sadas pisut lund Simunas\nFoto. Janek Pärn\nPühapäeval (01.05) eemaldusid hoovihmapilved lõunasse ning ilm selgines. Puhangulise põhjatuulega langes õhutemperatuur +4..-2 °C-ni. Päeval jäime Põhja-Skandinaavia kohale eemaldunud kõrgrõhkkonna ning piki Lääne-Venemaad põhja suunas kerkiva tsükloni piirile, kus külma õhu juurdevool jätkus. Pilvi kogunes ning õhtul sadas Virumaal juba lörtsi. Põhja- ja kirdetuul tugevnes iiliti 14 m/s ning maksimaalne õhutemperatuur tõusis 4..10 °C-ni.\nPeipsi järvelt oli jää läinud ning sisevetes oli sooja 6..11 °C.\nSoome lahe idaosas ja Liivi lahe kaguosas esines veel triivivat jääd, jääkihi paksus ulatus 10 kuni 20, kohati kuni 40 cm-ni. Ka Narva ning Kunda lahes oli hõredat jääd. Veesooja oli põhjarannikul 3..7 °C, lääne pool ulatus veetemperatuur mõnel pool 8..10 °C-ni.