Krediitkaardisisalduse jaotamine aatomiteks - miks on täiuslik UX-disain nii oluline?\nKrediitkaardisisalduse jaotamine aatomiteks - miks on täiuslik UX-i disain nii oluline?\nNetguru kasutajaliidese kujundajana osalesin viimase paari kuu jooksul erinevates fintech-projektides. Arvestades nende rakenduste kõiki valupunkte, mõistsin, et üks muster pole piisavalt läbimõeldud - vormid, mis võimaldavad sisestada maksekaardi üksikasju. Sellel protseduuril on erinevaid kontekste, kuid alati, olenemata olukorrast, on see oluline ja kohustuslik samm kas ostu lõpetamiseks või rakenduse kasutamise alustamiseks.\nAndmed: Euroopa Keskpanga statistika\nPraegu on makseviise sadu, kui mitte tuhandeid - see sõltub piirkonnast ja selle arengust. Euroopa Keskpanga andmetel tehti 2017. aastal 51,6% maksetest maksekaartide abil. See annab meile inimese kohta 135 kaardimakset. E-raha osamaksete osakaal oli vaid 2,6%, kuid mis veelgi olulisem - nende osakaal kasvas eelmise aastaga võrreldes 20,3%. Selle statistika järeldus on üsna selge - maksekaardid on kõige kõrgemad - need on usaldusväärsed, hõlpsasti kasutatavad, kogu maailmas saadaval ja mis kõige tähtsam, kindlalt implanteeritud meie igapäevasesse rutiini.\nMida see tähendab digitaalsete liideste loomisega seotud inimestele? Esiteks oleme kohustatud pakkuma täiuslikke lahendusi, mis toetavad kasutajaid kogu füüsilisel kaardil leiduvate andmete sisestamise protsessis. Teiseks ei tohiks me ignoreerida e-raha makseid, mis pidevalt kasvavad ja muutuvad üha paremaks. Me ei tea kindlasti, mida tulevik omab, kuid praegustele suundumustele tuginedes võime proovida seda ennustada - maksekaarte kasutatakse harvemini ja e-raha muutub aeglaselt, kuid paratamatult kättesaadavamaks. Nüüd aga keskendugeme olevikule: millised on saadaolevad meetodid andmete sisestamiseks meie seadmesse?\nTehnoloogia tohutu areng\nKaasaegsed nutitelefonid on täis andmeid, seega on neil erinevaid sisestusmeetodeid. Meil on ekraanil klaviatuurid, kaamerad ja mikrofonid. Kõik need arenevad ja paranevad ning tänu riistvaratööstuse pidevale arengule lähenevad nad igal aastal täiuslikumaks muutmiseks.\nKlaviatuurid muutuvad ideaalidele lähemale ja lähemale - peamiselt tänu täpsematele anduritele ja parematele disainivalikutele, nt. kontekstipõhised vihjed, konkreetse juhtumi kuva (nt numbriklaviatuurid) jne. Fotoaparaadid fotodest, mida võib leida igast kaasaegsest seadmest, on nüüd uskumatult teravad. Kuidas saaksime kogu selle suurepärase tehnoloogia kasutusele võtta?\nSkaneerimine: Kaasaegsetes seadmetes leiduvad kaamerad on erakordselt täpsed ja täpsed. Kaasaegse enesetäiendamise koodi lisamine võimaldab meil kaardil leitavaid andmeid sekunditega lugeda. Privaatsusküsimuste tõttu sisestatakse turvakoodid sageli käsitsi.\nMitmesisendilised vormid: ühine muster, mis põhineb andmete sisestamise protsessi jagamisel mõneks sisestusjaotiseks. Üks jaotis palub kasutajal sisestada oma nime ja perekonnanime, teine küsib kaardi numbrit ja nii edasi.\nÜhe sisendi vorm: idee on koondada kogu vajalik teave ühe sisendiga. Õnneks on see suhteliselt haruldane muster, kuna see teeb ainult keeruliseks protsessi, mis pole kõigepealt lihtne. Aga miks see juhtub? Skeuomorfismi tõttu!\nSkeuomorfism on termin, mida kasutatakse kõige sagedamini graafilises kasutajaliidese kujunduses liidesobjektide kirjeldamiseks, mis jäljendavad nende reaalaineid nende välimuses ja / või kuidas kasutaja saab nendega suhelda. Tuntud näide on prügikasti ikoon, mida kasutatakse failide äraviskamiseks. Skeuomorfism teeb kasutajaliidese objektid kasutajatele tuttavaks, kasutades mõisteid, mida nad tunnevad ära. ”\nKuid kas see pole juba surnud? Jah ja ei. Visuaalset külge arvestades maeti see tõepoolest enamasti koos iOS 7 ja OS X Yosemite väljalaskega, kuid vastavalt ülaltoodud määratlusele pole skeuomorfism mitte ainult asjade väljanägemine, vaid ka nende toimimine.\nEnne sisestusvormi kujundamist kulutage kindlasti mõni hetk uuringutele. Võtke rahakotist välja üks neist plastkaartidest ja uurige selle kujundust põhjalikult. Kuidas sa tead, et see on maksekaart? Millised on selle eripärad? Lisaks konkreetsete elementide (nt magnetriba või elektrooniline kiip) kaalumisele pöörake tähelepanu ka selle paigutusele - teabe järjekorrale.\nSkaneerimine on kõige usaldusväärsem, turvalisem ja kiireim meetod\nMinu arvates on skannimise kasutamisel andmete sisestamise peamise meetodina palju eeliseid. Esiteks on see palju kiirem kui andmete käsitsi sisestamine. Kui see on õigesti rakendatud, ei tohiks see tekitada probleeme, nagu näiteks kaardil oleva teabe valesti tõlgendamine. Teine suur eelis on väikese panuse andmine pettuste ennetamisse, kuna kaardi skannimiseks peab see teil olema.\nIdeaalne vorm - 7 kuldreeglit\nNagu kõige puhul, on ka raske võimalike stsenaariumide jaoks rangeid reegleid pakkuda. Kuid kaaluge neid seitset reeglit, et teie vorm viiks teie kasutaja meeldival viisil eesmärgini.\nÕige ja loogiline järjekord ja vorm\nNagu ma juba varem mainisin, on väga oluline säilitada tellimus sarnaselt füüsilise kaardiga. See aitab kasutajatel vormi kiiremini skannida. Nad loevad teavet järjekorras ja täidavad selle vastavalt. Lisaks vältige kuupäevavalija kasutamist - vaadake lihtsalt kaarti. See ei ütle mitte jaanuar 2020, vaid 01/20. Sama kehtib ka kaardinumbri kohta, mis tavaliselt jaguneb 4-kohalisteks tükkideks. Esitage see kindlasti samal viisil.\nKüsige ainult vajalikku teavet\nKaardiomaniku täisnime ja aadressi küsimine võib olla täiendav turvameede, kuid te ei pea seda alati tegema. Näiteks kui teie rakendus teeb eelnevalt KYC (dokumendil ja fotol põhinev isikukinnitusprotsess), teate juba täisnime. Kasutage kindlasti varem antud teavet uuesti. Kaardinumber sisaldab palju rohkem teavet, kui võite arvata. Näiteks ei pea te küsima kaardi tüübi kohta, kuna seda saab numbrist hõlpsasti lahti dekodeerida.\nKasutage õiget klaviatuuri tüüpi\nSeda reeglit on lihtne rakendada, kuid see unustatakse sageli. Meie nutitelefonidel on olenevalt kontekstist mõnda tüüpi klaviatuurid. E-posti aadressi, telefoninumbri või veebilehe aadressi sisestamiseks on spetsiaalne versioon. CVV-numbri sisestamise lihtsustamiseks kasutage numbriklaviatuuri.\nVisuaalne esindatus on kena lisand\nKui teil on vajalikud ressursid, näidake kaardi visuaalset esitust, mida värskendatakse, kui kasutaja sisestab üksikasjad. Sel viisil kontrollitakse andmete õigsuse kontrollimist palju kiiremini.\nVigade minimeerimine, nende ilmnemisest teatage selgelt\nJärgige kindlasti peamisi juurdepääsetavuseeskirju, nagu õige kontrast, kirjasuurus ja nii edasi. Tõenäoliselt vähendab see vigade arvu, kuna teie vormi on lihtne lugeda ja skannida. Mõne tõrke korral lisage siiski vihje selle koha kõrvale, kus kasutaja peab mõne teabe parandama.\nLubage kolmanda osapoole teenused, millel juba on üksikasjad (nt Apple Pay)\nVõimalusel lubage kolmanda osapoole teenused, mida teie kasutaja juba kasutab. See võib olla sama lihtne kui Apple Pay'i lubamine või PayPali rakendamine makseviisina. Selle lihtsa reegli järgimine võib teie konversioonimäärasid tunduvalt parandada!\nTurvalisus - pakkuge usaldusväärne lahendus\nVeenduge, et kasutajate privaatsed andmed oleksid teie jaoks ohutud. Teine samm oleks oma kasutajate teavitamine ettevaatusabinõudest. See võib olla ükskõik mida - peen ikoon, väike vihje või lihtsalt puhas kujundus. Kasutajate kindlustumine nende privaatsuse vastu muudab teie toote usaldusväärsemaks. Ärge tehke keeruliseks, ärge lisage selle koha turvalisuse kohta suuri detaile - väike vihje on enam kui piisav.\nEsitatud andmeid arvestades võime olla kindlad, et maksekaardid on enamiku kasutajate jaoks kõige universaalsemad ja kättesaadavamad makseviisid. Tegelikult on see vahetult pärast sularaha populaarsuselt teine meetod. Sellepärast tulevad kasuks suurepäraselt valminud disainitud vormid. E-maksed jälitavad dünaamiliselt ka muid makseviise, kuid veel kaua läheb aega, enne kui need on sama populaarsed.\nJärgige sama teabe paigutust, mis füüsilisel osal,\nSkaneerimine peaks olema peamine, kuid mitte ainus meetod,\nJärgige juurdepääsetavuse kujundamise põhimõtteid,\nTeavitage kasutajat turvalisusest,\nPidage kasutaja kohta alati meeles.\nMilline on Teie arvamus? Kas olete fintech'i kujundamisel kokku puutunud sarnaste probleemidega? Jagage oma arvamust kommentaaride jaotises ja kui teie arvates oli see teave kasulik - jätke plaks.\nTutvuge Netguru ajaveebist huvitavamate disainiartiklitega ja Swap Behance'i juhtumiuuringuga, mis oli selle artikli aluseks.\nTänan kõiki korrektuurilugemise ja tagasisidega seotud inimesi: Patrycja Paczkowska, Mateusz Przytuła, Luke Pachytel, Toto Castiglione, Natalia Chrzanowska\nKõik vihkavad avatud kontoreid. Siin on põhjus, miks nad endiselt eksisteerivad.See, mida teine elu ehitas, õpetas mulle Interneti-identiteetiProfessionaalne logo kujundamise protsess - 10 sammu klientide brändimiseksKaevake õigesse kohtaKaoseta kaos: 9 põhimõtet


Georges Pereci ammendamatu kirjandus - Uudised - Kultuur\nGeorges Pereci ammendamatu kirjandus\nGeorges Perec FOTO: Corbis / Scanpix\nMis mees see on, kes kirjutab detektiivromaani, kasutamata e-tähte? Tõukuvalt tõigast, et eesti keeles ilmus «Mõelda/liigitada ja teisi tekste», räägib prantslasest Georges Perecist meile kriitik Janar Ala.\nNii mõnigi võib Georges Pereci tekstidele sattudes ühmata: no küll on tüütu kirjandus, küll on tüütu kirjanik. Olin ise hiljuti sellise situatsiooni tunnistajaks.\nKirjandusse tuli Perec 1965. aastal romaaniga «Asjad». See on selline 1960ndate vaimus raamat, peategelasteks kaks noort prantslast, kes ei tea täpselt, mida elu neile tuua võiks. Tegelevad turu-uuringutega, käivad kinos, kuulavad popmuusikat ja tsiteerivad Marxi.\nSellised «Marxi ja Coca-Cola lapsed», milliseid esines nii tollal kui ka praegu. Cool’id inimesed. Tõlgiti 1968 ka eesti keelde, kuna sotsialistlikes riikides arvati, et tegu on tarbimisühiskonnavastase teosega. Perec ise eitas sellist tõlgendust.\nHilisem kirjanduslik tegevus tõi hulgaliselt nii lõpetatud kui ka lõpetamata teoseid, projekte. Kuulsaim oleks 1978 avaldatud «Elu kasutusõpetus», mida peetakse tema loomingu tuumaks. Raamat, mille tegevus toimub ühes majas, paljudes korterites, mitmete tegelastega, struktureeritud nagu malelaud, malemäng.\nPidi olema raamat pikali voodis lugemiseks, seega mõnus raamat. Palju ei-tea-kust algavaid ja ei-tea-kus katkevaid ning kuskilt jälle otsa üles võtvaid lugusid, mille taga peitus salakaval matemaatiline kombinatoorika. Täpne ja väljaarvestatud kirjandus. Koomiline ka.\n«Mõelda/liigitada ja teisi tekste» annab ka väga hea ülevaate tähtsa prantslase loomingulisest kulgemisest. Võtame ette raamatu esimese teksti «Olen sündinud». Ainsa kindla faktina saab autor paberile lause: «Olen sündinud seitsmendal märtsil 1936» (Pereci sünnidaatum). Üritab sealt edasi minna, kuid põrkab mitmesugustele takistustele, kõhklustele, kuidas lugu jätkata.\nSelle asemel, et arendada traumaatilist elulugu, süütab autor hoopis sigareti, teeb tiiru ümber basseini, sirvib mõnd raamatut, peab plaani mõnda neist tulevikus veel lugeda, tõenäoliselt unustab selle plaani jne. Mõte liigub algse ja tihke fakti juurest hoopis hõredamatele ja juhuslikumatele radadele. Katsub meelde tuletada, mis tol päeval maailmas ajaloolist sündis ning millises Pariisi linnajaos ta ise sündis.\nTeatav kergus ja minnalaskmismeeleolu ilmestab seda kõike. Selle taga (ei, seekord mitte keeruline kombinatoorne tulevärk) aga tõsine minevikutrauma, millega Perec oma kirjanduses üritab tegeleda. Tema vanemad jäid Teises maailmasõjas kadunuks, ema hukkus Auschwitzis, Pereci kasvatasid tädi ja onu. Kirjutamine oli Perecile teraapiline tegevus, Perec üritab kirjutada kõike, kasutada erinevaid stiile, mitte naasta tagasi juba läbi käidud võtete juurde.\n«Minu kavatsus oli järgnevatel lehekülgedel pigem ülejäänut kirjeldada: seda, mida tavaliselt ei märgata, mis ei torka silma, millel ei ole tähtsust; seda, mis toimub, kui midagi ei toimu, aega, inimesi, autosid, pilvi.» Selliselt tutvustab Perec oma meetodit tekstis «Katse ammendavalt kirjeldada üht kohta Pariisis».\nMitte peatuda tuntud ruumilistel või arhitektuurilistel märkidel, vaid pigem püüda kinni mikroaeg, aeg aukudes, banaalne, tühi, korduslik aeg, tüütu aeg, ühesõnaga kõik. «63 sõidab mööda, 87 sõidab mööda».\nLoetletakse busse. «Milleks lugeda busse? Tõenäoliselt sellepärast, et nad on äratuntavad ja korrapärased: nad lõikavad aja seibideks, nad rütmistavad taustamüra; äärmisel juhul on nad etteaimatavad; kõik muu tundub juhuslik, ebatõenäoline, anarhiline.»\nValimik sisaldab veel tekste nagu «Kakssada nelikümmend kolm tõetruudes toonides postkaarti», milles saame lugeda 243, kuid mitte liiga erinevat kolmerealist postkaarditeksti stiilis: «Olen Acapulcos, olge terved, kõht on täis, tervitan» või siis «Tuhande üheksasaja seitsmekümne neljanda aasta jooksul alla kugistatud tahkete ja vedelate toitude arvele võtmise katse», mille pealkiri ütleb ära, millega on tegu.\nKogu rikkalik menüü laotub lugeja ette ja kindlasti tekib tahtmine ka ise midagi kapist võtma minna, kui muidugi on võtta. Mis muud see siis on kui kirjandus ja elu ühes isikus.\nNimitekst «Mõelda/liigitada» sisaldabki teoreetilist või pseudoteoreetilist katset arvelevõtmis- ja loendamisprintsiipe kuidagi raamistada, aga ka siin kaovad Perecil järg ja hierarhiad käest. Igasuguse selekteerimise ja eristamise põhjas asub ikka üks ja seesama eristumatu mass.\nMida Perec veel olulist tegi: oli kirjandusliku rühmituse Oulipo liige, tegeleti võimaliku kirjandusega, näiteks lipogramm: kirjutada midagi, jättes näiteks ühe tähestiku tähe ära. Niimoodi kirjutas Perec detektiivromaani «Kadu», kasutamata selles e-d. Loomulikult liikus vormieksperiment ka sisulisele tasandile. Lõi ka palindroomi, mis koosnes 1247 sõnast. Palju asju.\n«Mõelda/liigitada ja teisi tekste»\nSari «Prantsuse vaim»\nToimetanud Marek Tamm


Cereses kasvas seemnemüük kohati rohkem kui 30% - Kaubandus\nAutor: Kaubandus.ee • 21. aprill 2009\nCereses kasvas seemnemüük kohati rohkem kui 30%\nPõllukultuuride seemnete müük on kasvanud kohati 30% võrreldes eelmise aastaga, kuid kas seda just majanduslangusega siduda saab, on kaheldav, nentis Ceres ASi juhatuse esimees Andres Suitso.\nTema sõnul kasvab seemnete müük tublilt juba teist aastat järjest. „Aga ma ei julgeks seda siduda ainult majanduslikult raskema ajaga. See võib olla üks põhjus. Ilmselt on ikkagi lisaks ka muid põhjuseid, nagu inimeste väljaränne korteritest eramutesse ja linnast välja linna lähedale, kus ka oma aiamaa,“ rääkis Suitso, kelle sõnul on ise kasvatamine tõusnud rohkem au sisse.\n„Seemnete kogumüük on meil eelmise aastaga võrreldes kasvanud ca 20-30%. Rohkem on ostetud köögiviljaseemneid, mille kasv on olnud isegi suurem,“ ütles Suitso ning lisas, et lilleseemnete müük ootab alles soojemat ilma. Tema kinnitusel kasvatatakse palju ka igasugust maitserohelist, nagu sibul, till, basiilik, redis ja salat.Nõudlus mulla, väetiste ja viljapuude järele on jätkuvalt suur ning märgata on inimesi, kes küsivad palju nõu ning on ilmselt alles hiljuti aiandusega tegelema hakanud, möönis Suitso. Hinnasurvet on kõikjal ning hindu püütakse langetada nii palju, kui kannatab. „Loomulikult ei ole kõik hinnad madalamad kui aasta tagasi, aga leiab väga palju huvitavaid ja parema hinnaga pakkumisi kui veel aasta tagasi samal ajal,“ lisas ta.


Kuidas valida seda õiget küünelakki? - Ilu & mood - sõbranna.ee\nMüügil on sedavõrd lai valik küünelakke, et isegi kõige nõudlikum naine peaks leidma just oma küüntele kõige parema. TrendNailsi iluspetsialistid annavad nõu, millele pöörata küünelakki ostes tähelepanu, et saaksid oma ostu täiega nautida.\nKõigepealt teeme selgeks hea küünelaki mõiste. Kvaliteetne lakk peab:\n● katma küüne täpselt ja jaotuma pinnal ühtlaselt;\n● olema samasuguse säraga, nagu on lubatud küünelakipudeli peal oleval pildil;\n● kuivama kiiresti (mitte üle nelja minuti);\n● kestma kaua, et küüned säraksid vähemalt viis päeva;\n● olema vastupidav ning mitte pragunema esimese väikese löögi peale;\n● olema veekindel, et saaksime muretult käsi pesta.\nEt kõiki neid nõudeid täita, peab lakk sisaldama koostisosi, mis annavad talle selleks vastavad omadused. Vajaliku paindlikkuse ja pehmuse annavad küünelakile lisatud plastifikaatorid, näiteks kastoorõli. Viskoossust annavad ka vedeldajad, nagu näiteks butüül- või etüülalkohol. Laki ilusti küüntel püsimise eest seisavad sinna lisatud koostisosad ja muud sünteetilised ained.\nImeilusa ning vahel isegi üllatava värvikülluse saab küünelakk aniliini värvainetest. Lisandina kasutatakse ka pärlmutrit või teisi sära andvaid metalliosakesi, kuni kameeleoni värvilisuseni välja. Selleks, et sinu küünelakk siiski ka meeldivalt lõhnaks, lisatakse sellele lõhnastatud värve.\nSelleks, et kogu küünelaki koostis ilusti koos püsiks, on vaja lisada lahusteid ja happeid. Lahustina lisatakse enamasti küünelakile atsetooni või alkoholi, happena tavaliselt ränihapet või bentoniiti.\nKui kõik, mis ühes õiges lakis olema peab, on sinna lisatud, sünnibki kompositsioon, mis tagab sinu küüntele parima tulemuse. Nagu sa isegi näed, on ühes küünelakipudelis päris palju erinevaid koostisosi. Koostisosade rohkus annab tootjale mänguruumi, et välja selgitada just sinu küüntele kõige paremini sobiv lakk. Kuid ära karda – küünelakid, mis katsetamise teel siiski just kõige paremad ja kvaliteetsemad välja ei tulnud, tööstusest välja ei jõua.\nIgal naisel on erinev ilumaitse. Samuti on igal naisel erinev eelistus küünelaki osas. Teisiti see polekski mõeldav, sest kui kõik naised kannaksid samasugust küünelakki, oleks meie maailm väga üksluine ja igav. Nagu juba ennist rääkisime, on vaja leida just see sinu eelistustele vastav küünelakk. Kuid kuidas sa selle lettidelt ära tunned?\nKogu teave, mida vajad, on ühel kvaliteetsel lakipudelil olemas ja võid hakata küünelakis olevaid koostisosi jälgima. Näiteks kui sinu küünelakk peab kindlasti olema erilise säraga, jälgi värvainete sisaldust; kui paindlik, siis saad vaadata õli sisaldust. Kui tahad oma elu kergemaks teha, võid jätta meelde, et küünelaki juurde huulepulka ostes võid jälgida ka numbrit küünelakil. Ostes sama firma huulepulga, on vahel kergem seda teha just numbri järgi, sest siis saad kindlalt samas toonis huulepulga.\nKüünelaki valikul on oluline jälgida ka, milline on sellel pintsel. Pintsli heast kvaliteedist sõltub, kuidas saad valitud sobiliku kvaliteediga küünelaki küüntele kanda. Seetõttu pööra kindlasti tähelepanu ka pintslile.\nMida siis pintsli juures vaadata? Pintsli hari ei tohiks olla liiga tihe, sest see võtab ära elastsuse ning teeb lakkimise ebamugavaks. Samuti on halb, kui pintsel on liiga õhuke, sest siis kaob selle kuju kergelt ning tekib samuti raskusi laki pealekandmisega.\nHarja kontrollimine on lihtne. Selleks pane hari esmalt küüne pinnale. Hari peab katma küünt väikese vajutusega ja ühtlaselt ning mitte vajuma keskelt lahku. Kindlasti ei tohiks küünepintsli karvad vajuda eraldi osakesteks. Need eraldi hoidvad karvad segavad lakkimist. Pea meeles, et kvaliteetse laki puhul langeb hari sinu küünele ühe osana.


👨 Parim koduõpetus kõigile tasanditele 👩 - HARJUTUSED - Magazine - Elu Täissuuruses 2020\nMagazine - Elu Täissuuruses HARJUTUSED 2020 Parim koduõpetus kõigile tasanditele\nAlgajate kodu harjutused\nAdvanced Home Harjutused\nIgal treeningkeskkonnal on oma eelised. Jõusaalid on hästi varustatud igat liiki spordiseadmetega koos ekspertidega, kes suudavad teid treeningut juhtida, olles suurepärase välitingimustes harjutades teile võimalust loodusega ühendust võtta ja protsessis päikest nautida. Kodu treeningute peamine eelis on see, et te ei pea oma treeningut kusagil minema minema, säästes aega ja tagades, et saate mõnel koolitusel libiseda, kui teil on motivatsioon.\nKui kavatsete kodus töötada, peate siiski plaani tegema, sest on väga ebatõenäoline, et isiklik treener seisab valmis, et teile öelda, mida teha (ja kui see on olemas, veenduge, et küsite mida nad oma majas teevad). Selleks, et aidata teil kodus sobitada, kutsusime optimaalse toitumise sportlase Dom Heapi oma parimad algaja, vahepealse ja edasijõudnud koduse harjutuse jaoks.\nEnne harjutuste minemist on oluline meeles pidada, et iga kodune treening peaks algama soojendamisega. Heap soovitab kohapeal 5 minutit sörkimist, millele järgneb viie 20-sekundilise tärniga hüppeid, kusjuures iga vooru vahele jääb 20 sekundit. Siis sa oled hea minna.\nSeadke oma jalgadega õrna laiusega ja keerake oma varbad pisut välja. Pange oma käed sinu ette ja võtke oma kõhu ümber, laiendades oma rinda ja õrnalt lõikades õrnalt terasid.\nPöörake oma põlvi aeglaselt, lükates oma puusi ja pehmeid välja nii, nagu oleksite istumas. Langetage allapoole, kuni teie põlved ja puusad on paralleelsed, seejärel lükake oma kontsad ettepoole tagasi algasendisse.\nOletame, et teie käed on sirged ja käed teie õlgadele allapoole. Jalutage jalad oma käte suunas, hoides jalad sirged, kuni moodustad V-kuju. Kui olete selles asendis, painutage aeglaselt küünarnukid nii, et su pea liigub maapinnale. Mine nii madalale kui võimalik, seejärel vajutage varundage, lukustades küünarnukid.\nAlustage istutega oma kätega maha, mis on istutatud oma õlgade taha. Tõstke oma puusi kuni mõlemad käed ja jalad on maapinnal lamedad. Kui olete sellises asendis, jätkake jalgsi nii edasi kui ka tagurpidi, veendudes, et liigutate oma õlad kinni.\nAlustage tõstetud plaadist või ülemist surumisasendit oma kätega sirged jaküünarnukid lukustatud. Veendudes, et teie otsite edasi, tõstke aeg-ajalt üks käsi teie ees, tõstes selle silmade tasemele. Seejärel langetage see ilma selleta istutamata maha ja korrake liikumist, kuni peate peatuda. Seejärel tehke seda ka teisel käel. Võite ka proovida oma käsi üles tõsta nii külgedele kui ka edasi.\nSeisa oma jalgadega õlgade laiusega. Astuge resistentsusriba ühele küljele ja haarake bändi teine külg peopesadega üles ja alla. Tõmmake riba üles kuni teie käed on teie õlgadega kooskõlas, kui teie küünarnukid on painutatud. See on teie lähtepositsioon.\nKallutage alla, kuni teie põlved ja puusad on põrandaga paralleelsed, seejärel lükake tagasi ja vajutage rihma ülaosa, kuni teie käed on pikenenud. Tõmmake bänd kontrollitud viisil algasendisse ja korrake seda, veendumaks, et jalad jäävad kogu liikumise kohale.\nAlustage madalal koerajuhi positsioonil oma kätega põrandal, seejärel lööge oma jalad tagasi, nii et oled vajutades. Lõpeta üks vajutus, tõmmake oma jalad madalasse treenimisasendisse ja hüpata nii kõrgele kui võimalik.\nVaadake seotud Ultimate Home treeningplaani Parim kehamassi harjutused kõigile Gym-Goeri tasemetele Best Home Gym Equipment\nSeisa mõlema käega kettlebell. Langetage ennast koorimisasendisse ja laske kettlebellil oma jalgade vahele natuke tagasi üles tõusta, seejärel libisestage oma puusad ettepoole, keerates kettsuuli välja teie ees. Pange oma tuum ja liumäed läbi kogu liikumise. Kellukell peaks tõusma umbes silmade tasemele, seejärel kontrollima kallutamist ja korrata liikumist.\nAlustage, hoides kettsuust ühes käes õla kõrgusesse. Las keeriselg alla oma käsivarrele ja hoia oma küünarnuki oma keha lähedal. Veenduge, et jalad on stabiilselt kindlustatud maa peal. Pöörake oma abs ja liumäed, siis sõitke ketipea pea ülespoole, ulatudes küünarliigasse. Viige kannu aeglaselt alla ja korrake. Tehke kõik kordused ühes käes, seejärel lülitage teisele.\nHoidke küünlaid koos mõlema käega oma rinda ja püstige. Astuge ettepoole ühe jalaga, langetage seljapõlve langevarasendisse. Sõitke mõlema jalaga ja hüpake. Lülitage oma jalad sisse õhus ja laskuge maa peal maha, kui teine jalg on ettepoole.\nJärgmine Artikkel Kuidas lugeda inimesi: 12 saladust, et näidata kelleltki kohe välja


Oi, kus inimene võib venida! – Vahel ma kirjutan ka…\n18. nov. 2010 by castorbakar\nOi, kus inimene võib venida!\nLasin ennast spetsiaalselt hommikul vara äratada – no kell 8:45 on vabal päeval ju hiiglama vara! Mõtlesin, et alustan kohe koristustöödega, saab varakult valmis. No ja mida ma teinud olen? Nämmutasin hommikusöögi kallal, üritasin A4 ümbrikku prineterisse toppida (eile sai küll proovitud ja ei mahtunud, aga väike lootus oli, et hommik on õhtust targem.. Valepuha! 😦 ), käisin kõnniteed lörakast puhtaks pühkimas, pildistasin oma esimest jõulumuna, tuhnisin Isetegijas, tuhnisin mujal netis, tõin 3 ajakirja alt toast üles tuppa, nüüd kirjutan siin.\nMa ootan neid seal aastal kohe tõsiselt! Alati on olnud tunne, et no mis nad topivad neid jõuluasju juba novembris müüki!? Sel aastal rõõmustan kõige üle 🙂\nEile sõitsin tädi juurest kodupoole ja vaatasin – linnas on juba jõulutuled puude otsa pandud. Kuusk oli teatri ees püsti! Sel aastal on ta nii ilus ja kohev, et lausa uskumatu! Eile öösel hakkas lund sadama, hommikuks oli see muutunud tõeliselt koledaks lörakaks, aga aknast vaadates on päris kena valge maa.\nTädi juures jõime veini, ajasime mullikesi ja riputasime akna taha lindudele rasvapalli. Ei läinud üldse kaua aega kui tihased platsis olid! Varesed piilusaid ka vahtra otsas, aga lähemale tulema ei hakanud. Ma arvan, et vares, kui tark lind, näeb akna poole lennates ilmselt vastulendavat varest ja ei saa sellepärast sellises kohas maanduda, sest teine on juba ees.\nTädi rääkis ühe käsitööloo.\nMõni aeg tagasi oli ta käinud ühel oma tuttaval mammil juubelil. Mammi on suur käsitöötegija ja kõik toolid ja diivanid on heegeldatud katteid täis. Kottides on kindaid ja sokke.\nOli see mammi kord linnavahel jalutamas käinud ja astunud ühte poodi – Pärnus Rüütli tänaval üks “kõik ühes” pood. Üsna lõngapoe vastas, varem oli seal kingapood. Oli vaadanud käsitööasju ja müüja (omanik) oli kohe krapsti kõrval olnud, et kas soovite osta? Ei soovinud osta, aga mainis, et teeb ise palju käsitööd. Muidugi oli poeomanik kohe elevile läinud, et tema tahaks asju müüki võtta! Ja mammi oligi viinud. Kindaid ja sokke ja ühe vanaemaruudus heegeldatud voodikatte. Mõõtudes u. 2 x1,8 meetrit. Hallides ja beežides toonides.\nTädi oli siis uurinud, et ei taha küll rahast rääkida, aga mis tänapäeval selliste asjade eest saadakse? Noo – kes oskab arvata kui palju see mammi sealt poest sai?\n300!!! Mammi hiigla õnnelik, et näe, seisis siin kodus ja nüüd sai pensilisa.\nKui ülbe peab olema üks inimene, üks poeomanik, et niimoodi vanainimest nöörida? Ja ei ole nii, et kehvalt tehtud akrüülist tekk. Villasest lõngast ja ühe parema endise Uku heegeldaja töö!\nVõib ainult ette kujutada, kui palju talle kinnaste ja sokkide eest anti..\nEma on nädal aega Madeiral olnud. Täna õhtul jõuavad tagasi.\nNende puhuks see lumi vist maha tuligi 🙂\nRääkisin talle küll, et olgu kaks nädalat. Kodus ega tööl midagi ei põle, oled juba kohapeal, ole siis kauem ja naudi päikest ja ilusat ilma, aga ta sõbranna tahtis vist tagasi tulla. Sõbranna on nimelt suur rannas lebotaja, aga päris rannailma seal praegusel ajal enam ei ole. Ema uhas mööda saart ringi. Rääkis, et seal on 10m kõrgused loorberimetsad! On jah, UNESCO nimekirjas. ootan põnvusega pilte, mida ta seal tegi. Reisipilte vaadates on alati selline tunne, et oleks nagu ise kuskil käinud!\nIse tahaks sel aastal veel Stocki jõuda. Aga see sõltub kõik Lynxist, kas ta saab töölt paar vaba päeva. Eks on vaja ülemusele nädal aega lilli ja kooki viia ja siis küsida 😉\nOk, aitab lobast! Lähen lükkan mõne nurga puhtaks 🙂\nKoristustööd on jõudnud õnneliku lõpuni 🙂 Enne adventi on vaja veel mõned nurgatagused üle käia, aga üldiselt 80% on Jõuluks (jõulukaunistusteks) valmis 😀\n6 thoughts on “Oi, kus inimene võib venida!”\ntumevalge | 18. nov. 2010, 20:13\nJõulukaunistusteks valmis!!!!???? Appi, mis imelikus ajavööndis mina omaarust elan!!! Nagu puuga sain pähe. Kuu aja pärast!!! Mul on siiralt hea meel, et Sa ootad ja tead ja teed.\ncastorbakar | 18. nov. 2010, 20:32\nMis kuu aja pärast! 1. advent on nädala aja pärast 😉 😛\nKK | 18. nov. 2010, 21:29\nMul pole veel üldse mingit tunnet. Jube väsimus on, mure koera pärast ja tööl nii kiire. Tahaks puhata ja mängida, tsiteerides klassikuid. Koristada võiks ka aga mina ei jaksa. Juba teine nädal läheb niiviisi, energiat üldse ei ole.\nJärgmisel nädalal pidi olema kuni 15 kraadi külma, naised saunas rääkisid 🙂\nKK | 21. nov. 2010, 08:54\nMul otsis tädi üles üks mammi, kellele ta kunagi ammu kudus sokke ja kindaid. Ajas peale, et kudugu jõuludeks pitsilisi ja villaseid, et plaani pole ja sundust, nii palju kui jõuab. Kuna tädil pikad õhtud korteris istuda, ta diabeetik ja väljas ei käi üldse, siis jäi nõusse. Küsisin, palju talle sokkide eest makstakse. Ega ta ei tahtnud ütelda aga lõpuks siis selgus, et 40 krooni!!! Sokid on pika säärega, üleni pitsilised ja palmikutega. Kuna ta ütles, kes see edasimüüja on, siis kolasin veebis pisut ja leidsin nood üles. Üks pood on, kes peamiselt müüb masinal kootud villaseid esemeid. Nad olid mardilaadal ka ja tädi sokid leidsin nende kauba seest üles. Maksid 180 krooni!!! 140 eegu eest nüüd küll naiste pitssokkidesse lõnga ei lähe! Suhteliselt karm villane oli. Praegu on müümas Soomes mardilaadal, tõenäoliselt on sealsed hinnad veel krõbedamad.\nTädi oli ka ise rõõmus, et pensionile lisa ikkagi ja näe, sai ühe kuu niiviisi hakkama, et ei pidanudki söögiraha pangast võtmas käima. Tal on väike pension ja loomulikult on sellised lisaotsad abiks aga no niiviisi on ikka tobe nöörida minu meelest. Maksa siis kasvõi pärast mingi % läbimüügilt lisaks kui ei taha ette riski võtta ja kohe tsipa rohkem maksta. Samas laadal platsimaks on vast ka kirves ja ainult laatadel müües ilmselt mõistlikku hinda ei saagi küsida.\ncastorbakar | 21. nov. 2010, 11:18\nJa niimoodi nad nöörivadki vanainimesi! Nood ei oska/julge hinda küsida ja igasugu poeomenikud hõõruvad käsi, et saavad mitte millegi eest palju ilusat kaupa, mida müüa.\nKirjutasid – mure koera pärast! Mis lahti? Su blogist ei leidnud..\nKK | 26. nov. 2010, 23:09\nVana koera mured.


Kas beebi on mõjutanud intiimsust partneriga? - Perekooli Foorum\nEsileht › Beebi ja mitmikud › Kas beebi on mõjutanud intiimsust partneriga?\nTeema: Kas beebi on mõjutanud intiimsust partneriga?\nHead väikese lapse vanemad, kuidas teil suhted kaaslastega pärast last/lapsi? Mul laps nüüd juba mõni kuu üle aasta ja mu libiido kahjuks täiesti nullis endiselt. Muidugi tissitan ka veel, see vist ka mõjutab hormoone. Elukaaslane on kogu aeg kättpidi küljes ja näljas, aga see heidutab mind veelgi enam, kui tissi näppima tullakse. Üldiselt ma üle 1-2 korra nädalas ei jaksa. Küll pole ka võimalust, sest laps nõuab palju tähelepanu (tema ees nagu ei seksiks), siis pole tahtmist või on väsimus. Meil pole ka omaette aega ju. Lisaks magame eraldi tubades nüüd, et me kõik paremini puhatud saaks. Mees on tujukas ja tihti solvunud, mina jälle pidevast käperdamisest ja agitatsioonist häiritud. Tunnen, et meil kummalgi on hetkel intiimsusest täiesti erinev arusaam ja suhe kannatab. Kas kunagi tuleb seksiisu tagasi? Mul juba endal hirm 🙂 Tagatipuks tahaks veel üht last varsti. Aga kuidas vastu peame veel uuele väljakutsele, see juba omaette küsimus. Kuidas teil olukord või/ja kuidas lahenenud?\nMinu laps on vanuselt mõni kuu üle aasta, rinda ei anna enam. Sekselu on parem minu meelest, kui enne rasedust ja sünnitust.\nÕnneks mees tihti alustab (ka peale sünnitust), muidu ei toimuks meie majas midagi. 🙂 Muidugi olen mina ka alustaja, seega hetkel on pooleks see asi.\nMina arvan, et sa pole lihtsalt sellele meelestatud ja ei anna mehele võimalust, juba eos matad need mõtted maha ja leiad vabandusi. Leian, et kui isegi alustad tundega et nagu väga ei taha, siis lähed lõpuks kaasa ja on hea olla. Nagu öeldakse – algul ei saa vedama ja pärast ei saa pidama. Võiksid vahel ise ka algataja olla, õrritad meest juba hommikul ja ehk on päeva lõouks sul suur isu tekkinud? Mõnel aitab porno väheke isu tekitada, võib-olla ka sulle? Võib-olla kui imetamise jätad, siis taastuvad hormoonid ja tekib jälle seksiisu.\nUue lapse tulekuga ei saa ette öelda, kas siis kaob üldse seksiisu äravõi tekib just meeletu seksiisu.\nSee 1-2 x nädalas on ka pigem vastumeelne? Muidu 1-2x nädalas tundub ikka väga hästi väikese lapse kõrvalt, kui palju siis olema peaks? Iseasi jah kui mees iga päev käperdab. Mees võiks ise seda tunda, kui väsitav on beebi eest 24/7 hoolitseda – küll siis tema libiido ka langeks.\nMeil on sündinud nelja aasta jooksul 3 last.\n1. Kas te panustate võrdselt lapse eest hoolitsemisse?\nKui ei, siis ei saagi te üksteist mõista.\n2. Kolige samasse voodisse tagasi. Ka siis kui see tähendab, et laps on kaisus. Või võtke ette raske nädal, et laps oma voodisse harjutada, näiteks teie tuppa.\n3. Rääkige, rääkige, rääkige! Proovi mõista, et ta igatseb sind. Ja anna talle mõista miks olukord selliseks on kujunenud. Üritage tagasi saada intiimsus (see ei = seks!). Kallistage, suudelge, kaisutage. Kui sind rinna andmise ajal nende puudutamine häirib, siis räägi. Ole konkreetne aga sõbralik.\n4. Võtke kuus vähemalt korra-kaks lapsehoidja, et kahekesi olla.\n5. Ärge enne uut last tehke kui te olete samal lainel.\nLibiido langus on hormoonidest tingitud ja selles osas väga palju mõjutada ei saa. Minul langes libiido esimese raseduse lõpus ja jäigi väga madalaks. Mul tekkib tahtmine alles siis, kui juba mitu nädalat pole seksinud ja mul lihtsalt hakkab imelik pigem endale teadvustades, et me pole juba pikalt seksinud….\nSee ongi raske teema, minu puhul ei muutunud midagi ka peale imetamise lõppu.\nKui sa meest armastada ja tahad suhet hoida, siis sa peadki sellesse teemasse teadlikult suhtuma. Ei saa oodata, et mees on nii mõistev, et üldse seksi ei taha, kui sünnitusest on juba mõnda aega möödas ja nö seal all kõik korras. Jah, ei pea iga päev seksima, aga teine äärmus lükkab mehe lihtsalt eemale.\nSoovitan sul mehega rääkida. Aga probleem on selles, et kui sa tood ettekääneks väsimuse, siis mees ei teagi, millal tohib. Ja kui sul libiido maas, siis sa ju ise ka ei algata.


Taristuseminar: December 2015\nKlass 2015 lõpetab\nKursus on läbi saanud, elagu kursus!\nKülastasime sellel korral mitmeid põnevaid asutusi – HITSA, IT Kolledz, Gustav Adolfi Gümnaasium, Tallinna Majanduskool, Pirita Kose Lasteaed, Pelgulinna Gümnaasium. Nägime HT elu ilusat ja huvitavat poolt kui ka väljakutseid, saime teada ka taristuvaldkonna kohta. Tänud neile, kes meid vastu võtsid, teie panus meie ühisesse arengusse on väga väärtuslik.\nKursuslaste töödest ja minu tagasisidest saame teada, et\n· Kui HT tuleb kooli, siis ei tea keegi mis loom ta on ja millega teda toidetakse. Kui ise sellest ei räägi, siis see heaga ei lõpe;)\n· HT on selline tegelane, kelle töös toimub pidev muutmine – täna oled toetaja, koolitaja ja homme hanke vedaja, ülehomme korraldad rahvusvahelist projekti. Kõike, mida vaja, tuleb teha;\n· Väga suur roll on isiksusel. Kui ikka lasetaiale materjale ei ole, tuleb need ise luua. Vajadusel tuleb alustada ka digipädevuste mudeli kaardistamisega, sest kes see ikka paremini asjast teab, kui lasteaednik iseJ\n· Õppida saab kõikjalt – eriti teistelt inimestelt;\n· Palju tuleb tõendada, milleks midagi vaja on, sest kingitusi ei tehta ka noorsootöö vallas. Ühendades jõud, avalikult oma mõtteid teistega jagades, leides koostööpartnereid – saavutame edu!\n· Tööd tuleb teha põhjalikult. Kui oled algaja HT, siis tee oma tööst/kooli taristust ülevaade – kas suur või väike, aga see on aluseks, miks ei saa kunagi öleda, et teid ei ole asutusse vaja. Tihti tuleb luua ka IT/HT arengukava/käsiraamat või plaan. Plaan peab olema suunatud õpetaja arengule, mitte palju tehnikat meil 5 aasta pärast majas on.\n· Koostöö. Koostöö? Koostöö! Kaasa vanemad, lapsed, õpetajad, juhtkond. Teeme ühist asja – teeme rõõmuga!\n· Tehnika taga on inimene. Digipööre digipöörde pärast loob olukorra kus inimene pannakse „kuubikusse“ ja vaadeldakse, kuidas ta hakkama saab. Tegelikult peaks tegutsema selle nimel, et muutus väärtushinnagud, kasvaks oskused – õpilaste omad loomulikultJ\n· Kriitline meel võiks säilida ka digi vastu. Tõde on kuskil keskel.\n· Kaval trikk on kaasata seadusandlust oma paberimajandusse ehk viidata, miks me sellega tegeleme. See on aluseks kus KOV ja HTM peavad tegutsema – me ei tee koolis omaloomingut, me täidame RÕK-i.\n· Peame mõistma, et ei ole mõistlik laduda müüris juppi – vaid näha suurt pilti. See on vahel keeruline (tavalisel õpetajal, vahel ka koolijuhil).\n· HT töö selles kõiges saab olla kerge ja tore kui ka raske – kõik oleneb kollektiivist (õppimiskultuurist, väärtustest, suhetest).\n· Kogemusõppimine – võtan ja proovin.\n· Õpetajad ootavad valmislahendusi, aga neid ei ole. HT on nagu elav õppekavatundja.\n· Võtmeküsimus – kuidas saada teada, mida teised teevad, kui seda keegi ei jaga?\n· Kas koolitusest on kasu? On see meelelahutus, võimalus vabaneda oma põhitööst (puhkus on tegevuse vahetus) või muutub ka midagi?\n· Üldiselt pole Ht valmis – kool vahel tahab, et ta oleks valmis, aga kool ega HT ei saa kunagi valmis! Ja see ongi hea!\n· Kui leiad aega, siis mine sügavikuti asjadesse. Tuleb teha valikuid, millesse süveneda – kõike ei jõua. Aga vahel on see väga väärtuslik, muidu jääb kõik pinnapealseks virvenduseks.\n· HT on pragmaatiline – kuid ta võib olla ka natuke teoreetiline – oleneb kas lahendada tänast olukorda või planeerida tulevikku.\n· Kui analüüsist selgub, et kulutame teatud asjadele liiga palju aega või asjad ei toimi, siis võiks mõned asjad ka tegemata jätta ja tegeleda sellega mis toob suurema kasu – nii hariduses kui ettevõttluses. Oskus öelda EI!\n· Hanke korraldamisel – tee ära kodutöö, küsi abi, arutle pakkujaga, analüüsi ja kauple!\n· Huviatavad asjad sünnivad siis kui suudad mõelda „kastist välja“.\n· Süsteemsus aitab teha tööd paremini, kiiremini, kaugemale.\n· Õppimine on MÕK (muutunud õpikäsitlus) – võimaldab olla personaalne, arendada inimest.\n· Reflektsioon - oma mõtlemisprotsesside aelgustamine selleks, et teada saada kuidas me oma mõttemudeleid kujundame\n· Elu on nagu metsik tiiger – võid heita maha ja lasta tal panna oma käpp enda peale või istuda talle selga ja temaga ratsutada\n· Positiivsus nakatab!\n· Oma tööga mõjutame me kõiki – ülemusi, kolleege, kliente – see on mõnus!\nSoovin teile kena jõuluootust!\nJa uute kohtumisteni edaspidi – kui mitte päriselus, siis internetis!\nKursuse vedaja, Birgy\nLinda Helene https://educationtotechnology.wordpress.com/category/ht-taristu-seminar/\nAnneli M https://a4motsmees.wordpress.com/category/haridustehnoloogiline-taristu/\nAnneli T https://haridustehnoloogiaannelitum.wordpress.com/\nPosted by Birgy Lorenz at 8:59 PM


Vooremaa Keeleõpingute kaudu vaimuliku kutsumuseni\nKeeleõpingute kaudu vaimuliku kutsumuseni\nHomme on esimene advendipühapäev. Sel ajal vaadatakse rohkem endasse ja vaadatakse tagasi ka lõppevale aastale. Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku Palamuse koguduse hooldajaõpetajale Urmas Orasele tõi lõppev aasta päris suure üllatuse: mais toimunud kirikukongressil valiti ta aasta vaimulikuks.\nUrmas Oras (57) on pärit Tartust. Ehkki vanemad lasksid ta juba väikese lapsena ristida, ei tähendanud see, et tema tee vaimuliku ärkamise ja vaimulikuks saamiseni oleks sirgelt ja ladusalt kulgenud.\n“Mu isa, kellele oli Stalini ajal 25+5 aastat määratud ja kes oli osa sellest ajast ka Kasahstani vangilaagris ära istunud, kasvatas mind rahvuslikus, aga mitte usuvaimus. Ristitud ma küll olin ja käisin ka koolikaaslastega jõuluajajal kirikus. Ka Piibel oli mu kodus olemas ja ise ostsin endale antikvariaadist katekismuse koos põhjalike lisadega, aga ka nende uurimine ei teinud minust veel usule ärganud inimest,” ütles Urmas Oras.\nPärast keskkooli läks ta Tartu ülikooli keemiat õppima. Tol hetkel oli see loogiline valik, sest tal oli Tartu 3. keskkoolis väga hea keemiaõpetaja olnud ning kümnendas klassis oli ta osalenud isegi üleliidulises noorte keemikute laagris, mida peeti kusagil Kaasani lähedal. Kaks aastat keemiaõpinguid tegid mehele siiski selgeks, et see pole tema ala. Ent keemiatudengite hulgas oli mägimatkajaid ja see harrastus hakkas külge ka Urmas Orasele.\n“Kui keemiast pole mulle suurt midagi meelde jäänud, siis matkadelt Karpaatidesse, Kaukasusse ja mujale päris palju,” ütles Oras.\nEriti hästi on tal meeles 1979. aasta septembris Tadžikistani pealinna Dušanbe lähedal toimunud alpinismilaager, kus ta osales koos ühe sõbraga ülikooli alpiklubist Firn. Seal jäi ta oma pikkade juuste ja risti kaelas kandmise kombega silma laagriülemale. Orase toonase maailmavaate kohta öeldaks praegu ilmselt njuueidžlik (ehk New Age filosoofiast lähtuv), aga tollal sellist terminit veel ei tuntud. Ta oli lugenud nn samizdati, st ise paljundatud trükiseid parapsühholoogiast, ufodest ja muust ning vaimustus ida filosoofia olulistest tekstidest, mis Linnart Mälli tõlkes riburada eesti lugejate ette jõudsid.\nKui laagriülem Urmas Oraselt päris, miks ta risti kannab, vastas too, et otsib jumalat. Laagriülem ütles, et tema ka otsib, aga pole leidnud.\nErinevalt omaaegsest keemialaagrist, kus tehti usinasti poliitmassilist tööd, ei toimunud alpilaagris mingit ajupesu, ent laagriülem pidas laagri lõpus vajalikuks Urmas Orasele NSV Liidu alpinisti märki ja tunnistust üle andes siiski öelda: “Ma loodan, et sa vabaned oma “vaimuliku seminari” mõjudest.”\nAga läks vastupidi. Mõni aeg hiljem kutsus üks sõber, kellega Oras aeg-ajalt maailma asju arutas, ta baptistliku Kolgata koguduse noorteõhtule. Ta jäigi neil käima. Kolgata koguduses tutvus ta Oskar Lutsu majamuuseumis töötava Avo Rosenvaldiga. Tema õhutusel hakkas Oras teistsuguse, kristliku samizdati trükiseid lugema. 1979. aasta jõulude eel kutsuti teda pärast noorteõhtut ka tagaruumi eestpalvele. Seal viibis teiste hulgas nn vene ärkamises suurt rolli mänginud ja paljude inimeste imepärasele tervenemisele kaasa aidanud ingerisoomlane Aleksandr Popov. Urmas Orasele otsa vaadates ütles ta: “Mingi vaim ei lase sul palvetada. Oled sa tegelnud spiritismiga?” Kui Oras noogutas, lubas Popov tema eest palvetada. See oli üks tõuge Orase vaimuliku ärkamise teel.\nMuusikal suur roll\nÜlikooli keemiaosakonnast lahkunud, töötas Urmas Oras paar aastat öövahina ja üritas siis sisse astuda ülikooli inglise filoloogia osakonda, ent jäi poole punktiga n-ö joone alla.\nAasta hiljem alustas ta aga edukalt ülikooliõpinguid eesti filoloogia erialal. Eriti huvitas teda folkloristika, sealhulgas regilaul. Imestada polnud selle juures midagi, sest Urmas Orasest oli selleks ajaks saanud tuntud rahvamuusikaansambli Hellero liige. Selle ansambliga jäi ta seotuks päris kauaks ajaks, mängides seal lõõtspilli, kannelt ja torupilli ning tehes kaasa kontserdimatku Venemaal elavate soomeugri rahvaste juurde ning suurlinnadesse, nagu Peterburi (tollase nimega Leningrad) ja Kiiev.\n“Olen muusikas iseõppija, aga muusikal on minu elus alati suur roll olnud,” sõnas Urmas Oras.\nJuba ülikooli viimase kursuse sügisel (1987) asus ta tööle Eesti kirjandusmuuseumi rahvaluule arhiivi. Varsti pärast ülikooli lõpetamist paluti tal üle võtta arhiivi juhtimine. Napi kogemustepagasi tõttu tundis ta end selles ametis üsna ebamugavalt. Kui direktor vahetus ja arhiivile uus juhataja leiti, lahkus Oras sellest ametist.\n“Ehkki ma praegu filoloog pole, ei saa ma öelda, et filoloogiaõpingud mul mööda külgi maha oleksid jooksnud,” tõdes Urmas Oras. “Ülikoolis omandatud soome keelest on mul näiteks elus väga palju abi olnud, kirjanduse ja laiemalt kultuuriajaloo tundmisest samuti. Isegi nn punaseid aineid andsid meile enamasti õppejõud, kes oskasid mõistlikke asju rääkida. Dialektilise materialismi õppejõud Tõnu Luik oli suurepärane filosoof, Rein Toomla luges teadusliku kommunismi sildi all põhimõtteliselt politoloogiat ja Andrus Tool teadusliku ateismi sildi all sisuliselt religiooniteadust. Ainult NLKP ajalooga polnud midagi peale hakata.”\nKui Urmas Oras filoloogiat õppima läks, oli ta juba kristlane, aga polnud teoloogia õppimise võimalustega üldse kursis. Noorena oli ta ka üsna kidakeelne, seepärast ei kujutanud ta end vaimuliku rollis ettegi. Aga elu ise hakkas tema ellu tooma sündmusi, mis teda vaimulikuteele tõukasid. 1989. aastal läkski ta Eenok Haameri korraldatud usuõpetajate kursusele ja hakkas 1990. aasta algusest Äksi koguduse juures pühapäevakooli pidama. Äksi kogudusse sattus ta tänu toonasele Peetri koguduse õpetajale Kalle Mesilale, kes on Orasele tema vaimulikuteel heaks mentoriks olnud ja kellega nad on head sõbrad tänini. Mesila käis toona ka Äksis teenistusi pidamas.\n1991. aastal alustas Urmas Oras õpinguid usuteaduse instituudi kaugõppes. Samal ajal avanes ka Tartu ülikoolis teoloogia õppimise võimalus, ent usuteaduse instituudi kaugõpet tundus olevat parem pereeluga ühitada: Urmas Oras oli siis juba pereinimene ja kahe lapse isa ning sündimas oli kolmaski laps.\n1992. aasta aprillis ordineeriti Oras Äksi koguduse õpetajaks. Seal töötas ta 2009. aasta septembrini.\n“Kogudus oli väike, aga kirikus käimine mõnevõrra elavnes nende aastatega,” meenutas õpetaja. “Käivitasin koguduse juures ka piibliringi, aga see hakkas koos käima Tabiveres. Esimesele kokkusaamisele tuli kolm inimest, aga pärastpoole kasvas seltskond viieteist-kahekümne inimeseni.”\nEespool märkis Urmas Oras, et soome keele oskust on tal vaimulikutöös palju vaja läinud. Ent väikese liialdusega võib öelda, et soome keel viis ta ka Äksi koguduse juurest ära. Äksis käis päris tihti Soomest tulnud jutlustajaid. Urmas Oras tahtis neile, kui nad juba kord siin olid, rohkem tegevust leida. Ta läks Tartu hooldekodusse küsima, kas nende juures võiks jumalateenistusi teha, ja nad võeti seal lahkesti vastu. Oras oli jutlustajatele tõlgiks ja kaunistas teenistusi ka muusikaga. 1995. aastal kutsuti ta aga samasse hooldekodusse poole kohaga tööle. 2009. aastal pakuti talle aga juba täiskohta ning ta palus end vabastada Äksi koguduse teenistusest.\n“Koguduse üks väärikamaid liikmeid, Linda Kõrv, küsis, kas ma olen kindel, et see ikka on jumala tahtmine. Ja ma olen ka ise mõnikord kahetsenud, et Äksist ära sai tuldud. Ent nii tundus tollal õigem,” ütles Urmas Oras.\nEi käi “pööramas”\nHooldekodus teeb ta hingehoiutööd. Ka sellealased teadmised sai ta tänu soome keele oskusele. 1992. aastal kutsuti ta hingehoiukursusele soomlastest lektorite juttu tõlkima, aga tõlkimise kõrvalt tegi ta ka ise selle kursuse läbi. Hingehoiu praktikat oli ta saanud omal ajal kopsukliinikus ja hiljem onkoloogiakliinikus vabatahtliku hingehoidjana tegutsedes.\n“Kõik hooldekodu elanikud ei soovi hingeabi ja kõigini poleks võimalik vist jõudagi,” sõnas Urmas Oras. Hooldekodus on ta ametis viiel päeval nädalas ja tal on seal ka mõned ilmalikud kohustused, näiteks hoolitsemine selle eest, et kõigil hoolealustel kehtivad isikudokumendid olemas oleksid. Urmas Oras kinnitas, et ta ei käi hooldekodu elanikke “pööramas”. Ta läheb lihtsalt inimese tuppa ja räägib temaga, kui too seda soovib. Ja vestlus kulgeb hoolealuse valitud rajal. Hooldekodus on Orase sõnul ka paar üle saja aastast inimest, kellele usuline keskkond on veel loomulik. Natuke noorematega on asjad nii ja naa.\n“Nõukogude võimul õnnestus kirikule “ära tegemine” ikka päris hästi. Inimesed õppisid ilma kirikuta elama. Tihti võtavad ka usklikud sellise hoiaku, et Piiblit lugeda ja palvetada võib ka kodus. Ja eks eakatele tule pühapäeviti ju lapsed ja lapselapsed külla ning siis ei jäägi aega kirikusse tulla,” sõnas Urmas Oras.\nHooldekodu tööga paralleelselt oli ta vikaarõpetaja: ta käis teenistusi läbi viimas seal, kus kedagi asendada oli vaja. Algul tähendas see paari-kolme teenistust aastas, ent 2015. aastaks kasvas teenistuste arv juba 73ni, kusjuures sõita tuli kuhu iganes, Jõhvist Valgani välja. Nii palju ringisõitmist ei mõjunud hästi ei õpetajale endale ega tema autole. Ning kui Tartumaa praost Ants Tooming Orasele möödunud aasta alguses Palamuse koguduse hooldajaõpetaja kohta pakkus, võttis ta selle vastu. Palamuse koguduse kohta ütles Urmas Oras, et neid, kes kirikus käivad, tunneb ta juba hästi, kes ei käi, neid muidugi mitte. Nagu omal ajal Tabiveres, käivitas ta ka Palamusel piibliringi. Ning tal on hea meel, et ta ei pea Palamusel koguduse majandusasjadega tegelema, sest nendega saab suurepäraselt hakkama juhatus eesotsas Arne Tegelmanniga.\nSee, et ta kirikukongressil aasta vaimulikuks valiti, tuli Urmas Orasele suure üllatusena. Ta teadis küll, et praostkond on tema kandidatuuri esitanud, aga ei arvanud, et ta ka valitakse. Nii juhtuski, et kui ta tööülesannete tõttu teatava hilinemisega kongressile saabus, oli valimine juba toimunud, aga tema ei teadnud selle tulemusi ega saanud aru, miks teised teda isemoodi nägudega vaatavad.\nUrmas Oras ütles tagasihoidlikult, et ta ise poleks end tiitli vääriliseks pidanud, aga küllap siis praost oskas ta nii “üles kiita”.\nEnt tegelikult oli tunnustamiseks põhjust küll ja küll. Sest lisaks oma põhitööle teeb Urmas Oras veel palju sellist, mis aitab vaimuliku sõnumi inimesteni tuua. Näiteks käib ta aeg-ajalt ühe ilmikute seltskonnaga Tartu vanglas nn Taize palvusi pidamas. Neile koguneb paar-kolmkümmend kinnipeetavat ja võib arvata, et nende maailmapilt hakkab tasapisi muutuma. Kord kuus käib Urmas Oras Kaarepere hooldekodus hingehoiutööd tegemas, 1994. aastast hooldab ta aga kahasse Eenok Haameriga Tartu soome kogudust. Ta tegutseb ka mitmes muusikakollektiivis. Ühe väikese ansambli on ta moodustanud isegi Tartu hooldekodu juurde. Selgi nädalal anti sellega paar kontserti. Lisaks sellele tõlgib ta pidevalt soomekeelset vaimulikku kirjandust eesti keelde, nii et tema elu on vägagi toimekas.\n“Aga oma doktorikraadiga rahvamuusikateadlasest abikaasaga võrreldes olen mina ikkagi siidivend,” sõnas Urmas Oras muiates. “Tema loeb lisaks tööle kirjandusmuuseumis ka rahvamuusika alaseid loenguid Eesti muusika- ja teatriakadeemias ning Tartu ülikooli Viljandi kultuuriakadeemias, juhendab bakalureuse- ja magistritöid, kirjutab artikleid jne.”\nAasta vaimuliku tiitliga käib kaasas palverännaku toetus. Urmas Oras on otsustanud, et kasutab selle toetuse Iisraeli reisi peale.\n“Paljud kristlased, sealhulgas minu ametivennad, on seadnud Iisraeli külastamise üheks oma elu eesmärgiks. Mina sellist sihti endale seadnud pole, aga kui selline võimalus nüüd avanes, kasutan selle ära, aga ilmselt alles tuleva aasta sügisel. Siis saab teoks üks mulle sobiv reis, kus teejuhiks teoloog Arne Hiob, keda ma sügavalt austan.”\nPeatselt saabuvad jõulud. Jõuluõhtul on Oraste kodus – see asub Elva lähedal Peedul – palju muusikat, sest kõik pereliikmed laulavad ja mängivad mõnd pilli. Urmas ja Janika Orasel on kolm tütart, kel vanust 33, 31 ja 26 aastat. Keskmine tütar on nad ka vanaisaks-vanaemaks teinud: tal on kolmeteistaastane tütar ja kuueaastane poeg. Kui kaks vanemat tütart elavad Eestis, siis noorim õpib Viinis antropoloogiat. Ent jõulude ajal on temagi kodus.\nJõuluõhtut pere keskel saab Urmas Oras aga nautida alles siis, kui kirikus teenistus peetud. Ükskord, kui ta veel Äksi koguduses töötas, juhtus temaga ka nii, et ta poleks jõuluõhtul üldse koju jõudnud. Toona oli värskelt paks lumi maha sadanud. Õpetaja pillas autovõtme lumme ega leidnudki seda sealt enam üles. Üks kiriku lähedal elav mees tuli koos pojaga talle appi. Üheskoos muugiti roolilukk lahti ja pandi auto juhtmete abil käima. Pärast tuli autol muidugi süütelukk ära vahetada.\nJõuluteenistuse tähtsaks osaks on mõistagi jutlus. Urmas Orasel pole kombeks seda sõnasõnalt valmis kirjutada, vaid ta paneb paberile vaid kondikava. Jutluse lõppversioon sünnib alles kantslis.\n“Tihti on nii, et jutlus on juba peetud, ja siis taipad, et tegelikult oleks tulnud rääkida hoopis teistest asjadest,” tunnistas Urmas Oras. “Ega endal olegi lihtne oma jutlust hinnata. Mõnikord pole ma ise jutlusega üldse rahul, aga kirikulistelt tuleb hea tagasiside, mõnikord on asjad jälle sootuks vastupidi.”\nUrmas Oras meenutas, et Tartu soome koguduse jumalateenistustel käis aastaid saami päritolu teoloog Nilla Outakoski. Tema ütles pärast teenistust õpetajale ikka: “Arukas jutlus! Arukas jutlus!”\n“Mina arvasin, et see on suurim kiitus, aga siis ütles ta mulle ükskord: “Õnnistatud jutlus!” Ja ma sain aru, et see “arukas jutlus” oli pigem nagu “kolm pluss”,” tõdes Urmas Oras ja lisas, et seda ei tea kunagi, mis jutlusest selle “õnnistatud jutluse” teeb.\nVooremaa lugejatele soovib Urmas Oras aga rõõmsat ja rahulikku advendiaega ning jõulupühi.\n“Soovin, et inimesed oleksid üksteisega leplikud,” sõnas Oras. “Tihti ei taheta järgida põhimõtet, et targem annab järele, sest arvatakse, et siis jääb rumalamale õigus. Aga paraku ei saa ilma järeleandmisteta tihti edasi minna.\nSoovin, et salliksime üksteist ja üksteise erinevusi. Et suudaksime olla üksteise vastu kenad. Ning et püha vaim tuleks inimeste südamesse. Kirikus pääseb Jumala vaim meile paremini ligi, kui kusagil mujal. Nii et tulgem kirikusse ja nautigem lähenevate pühade päevi!”\nTiina Tegelmann, EELK Palamuse koguduse nõukogu liige:\nUrmas Orase mõtete väärtused ja arusaamad on nii toetavad, nii abistavad ja nii arusaadavad. Ta on suunaja leplikkuse ja hoolivuse poole.


Parimad sukeldumiskohad Marokos | Absolut Travel\nParimad kohad sukeldumiseks Marokos\nPõhja-Aafrika on Maroko, ilus ja iidne riik, millel on rannikud nii Atlandi ookeanil kui ka Vahemerel. Kuulus Gibraltari väin eraldab teda Euroopast ning tänu oma lähedasele asukohale ning loodus- ja kultuurikaunitaridele pakub see palju turismi.\nAga kas sa teadsid seda Marokos on kohti, kus sukelduda? See on õige, lisaks maailmapärandi nimistusse, pidustustele ja gastronoomiale valvab Maroko kadedalt mõnes kohas sukeldumist ja snorgeldamist. Täna kohtume nendega.\n2 Sukeldumine Marokos\n3 Kuhu Marokos sukelduda\nNagu me ütlesime, see riik on Põhja-AafrikaSee on suveräänne riik, millel on pikk koloniaalajalugu, mis on seotud Hispaania ja Prantsusmaaga. Need maad on asustatud juba eelajaloolistest aegadest, nii palju kultuure on siit läbi käinud.\nIslam saabus XNUMX. sajandi lõpus ja tema käest paistsid linnad sama kaunid kui Fez, Marrakech, Rabat ja Meknes. Maroko geograafiliselt on mäeahelikud ja tasandikud ning talle meeldib a Vahemere kliima oma rannajoonel ja mandriosa sisemaal.\nJust rannikutel, kus sukeldumiskohad.\nSukeldumine ja Maroko ei pruugi tavaliselt ühes lauses kokku langeda. Mõeldakse sellele riigile ja võib ette kujutada kõrbe, kaameleid, haagissuvilaid, safareid, paljude müüjatega turge ja selliseid maastikke. Siis, Kas saate tõesti sukelduda? Jah.\nKogu selle kultuuriline rikkus katab pisut ranniku ilu ja eurooplastest pole puudust nende arvates tuleks Marokos sukeldumine keelata, aga see pole nii. Samuti pole nii, et võite kuskile sukelduda, nii et te ei pea ka suurte ootustega vabalt minema.\nMarokos sukeldumiskeskusi on vähe ja need pole nii lähedal. Seega, kui olete sukeldumishuviline, peaksite kõigepealt otsima, kuhu minna, ja suunduma otse sukeldumiskeskusesse. Asi pole selles, et satute nende saitide otsa juhuslikult.\nMaroko on Floridaga samal laiuskraadil, kuid selle veed on palju külmemad, ehkki hoovused on pehmemad ja ookean üldiselt rahulik. Ta arvutab, et Maroko keskosas on veest rääkides temperatuur talvel umbes 15 ºC ja suvel 25 ºC.\nMereelustiku osas on Marokos sukeldumise üks eelis see seal on palju elusloodust. Tegelikult see on üks väheseid kohti maailmas, kus delfiinidega meres ujumine on seaduslik. Niisiis, on sukeldumisagentuure, mis ühendavad paadisõidu delfiinivaatamise ja üksteisega natuke ujumisega. Võite ka näha merikilpkonnad ja kui olete rifil, siis on tuunikala, angerjad, rühmitused ja merilest.\nMarokos sukeldumise parim asi on just see see on üldiselt sukeldumise kaardilt väljas, nii et sellel, kes siia tuleb, on suur eelis, kui ta pole koos paljude inimestega. Parim asi sukeldumisel on jõuda rahvahulga ette, et mitte hirmutada kalu ja siin Marokos on lihtsam. Kuid, pole ka sukeldumise ja snorgeldamise ime nii et kui te lähete suurte ootustega, peate pettuma.\nKuhu Marokos sukelduda\nAgadir Marokos on see hea koht sukeldumiseks. See on linn, mis on Souss-Massa piirkonna pealinn ja mille rannik on Atlandi ookeanil. See asub Rabatist lõunas 600 kilomeetrit ja Casablancast 440 kilomeetrit.\nAgadiri asutasid portugallased 1960. sajandil ja XNUMX. aastal kannatas see tohutu maavärina all. Sellel on väga rikas kultuur, nii et saate kõik samal ringreisil kombineerida. Võite ühe palgata 45-minutiline sukeldumisekskursioon.\nVesi on soe, kuigi nähtavus pole kunagi tagatud. Parim on enne registreerumist kontrollida ilmastikutingimusi. Agadiris sukeldumine on kombineeritud paadisõiduga ja tavaliselt alustatakse hotelli saabumisega hommikul keskpäeval, umbes kell 9.\nAutoreis viib matkajad linna jahisadamasse, kus paat ootab, ja pärast pooletunnist purjetamist jõuavad nad valitud asukohta, kus nad viibivad umbes 45 minutit. Ekskursioon sisaldab jooke ja lõunasööki ning kui jõuate midagi püüda, siis kalamaksu. Naasete hotelli kella 3 paiku pärastlõunal. Tuuri palkamiseks peab olema vähemalt üks paar.\nTeine sukeldumiskoht Marokos on Dakhla, mis asub riigi lõunaosas.\nSee linn asub Saharast läänes ja täna on selle okupeeritud Maroko. toetub a kitsas poolsaar Atlandi ookeani rannikul, Río de Oro poolsaar.Nendes maades on pikka aega elanud berberid, kuid asula kasvas välja lähedal asuvate Kanaaride kaluritena tulnud hispaanlaste käest.\nTäna elab Dakhla kalastamisest ja turismist ning mõnda aega see ka on veespordi meka Marokos, olles väga populaarne purjelauasõit, lohesurf ja surfamine. Ja palju vähemal määral on sukeldumine. Isegi siis on neid, kes arvavad, et see mereäärne kuurort on bussidele väike paradiis, kuna selle soolase veega laguun on suurepärane. Dakhlas saate teha seiklusi sisemaal või merel, et näha selle veealuseid iludusi ja oma uskumatult palju kala.\nEssaouira See on sadamalinn ja väga turistikas, mis asub ka Atlandi ookeani rannikul. Puhka a laht suletudSellel on kaunis vanalinn, mille seinad on vaatega merele, ja see on ülimaaliline. Sellel on kõik olemas ja selle tuul, mida kaubatuuled paitavad, on suurepärane sihtkoht näiteks spordi jaoks lohesurf, purjelaud ja surfamine. Põhimõtteliselt sama mis Dakhlas ja see lisandub ka siin sukeldumine, kuigi see pole kümme punkti.\nTõde on, et veed on mõnevõrra hägusedMõnel päeval pole need ka eriti puhtad, nii et kuigi see on loetletud, on palju negatiivseid ülevaateid. Siiani oleme rääkinud sukeldumisest Marokos Atlandi vetes, aga kuidas on Vahemere vetega? Ka Vahemere rannik pole parem, kalu pole palju ja mõned ütlevad, et mõnikord ja mõnes kohas on see nagu kanalisatsioonis sukeldumine. On see nii?\nTõsi on see, et Essaouira linn on suurepärane koht, kus on väga toredaid inimesi, head toitu ja palju linnaelu, kuid rannas vähe. Lisaks eelmainitud spordialadele, mis pole ka eriti populaarsed, on raske öelda, et siin sukeldumine on seda väärt. Ranniku äärelinnas on mõned saared, kuid need ei ole head snorgeldamise ega sukeldumise sihtkohad, sest meri võib olla natuke karm, Atlandi ookeani tuulte tõttu.\nTegelikult pidage meeles, et Essaouira on väga tuuline linn ja et pikad püksid ja midagi sooja on asjad, mis alati teie kohvris peavad olema. Aga hei, põhimõtteliselt on see vee peal ja mitte selle all olemine ...\nLõpuks, Marokos sukeldumiseks peaksite seda ka teadma sukeldumishooaeg on aastaringselt sest kliima on ideaalne igal aastaajal. Nagu me eespool ütlesime, on jaanuarist märtsini umbes 17 ºC ning juulist septembrini 23 ºC. Pole paha olla vees või veest väljas.\nTea seda ka agentuure pole palju ja see on siis hea, sest sukeldumiskohtades pole palju inimesi ja sind saadab alati professionaal. See pole väike fakt, veed kiirustavad, nii et mugav on olla kellegagi, kes teab, mida ta teeb.\nTäielik tee artiklini: Absolut Travel » Parimad kohad sukeldumiseks Marokos\nKõige rohkem sukelduda meeldis mulle kahtlemata Dakhla Maroko lõunaosas, paradiis, ilus.\nKas saaksite mulle selle koha kohta teavet anda ... kas seal on sukeldumine hea? Ma tahan minna 2015. aasta mais ja ma ei leia palju andmeid ... suur aitäh\nmarien garcia juhendaja DIJO\nkas oskate mulle öelda mõned dajla mailo sukeldumiskeskused? Ma ei saa internetist midagi\nVasta marien garcia juhendajale


April 4th, 2020 | Author: Tartu DO\nTrenni tegemine või treenimine?\nSageli kasutatakse neid kõnekeeles sünonüümidena. Kuigi nad võivad tunduda sama asjana, on neil üks väga oluline erinevus. Mis eristab trennis käimist või trenni tegemist treenimisest? Eesmärk.\nTreenimine on sihipärane tegevus kehaliste või sportlike eesmärkide saavutamiseks. Trennis käia, trenni teha, lihtsalt liigutada võib ennast ka täiesti sihitult.\nEesmärki või sihti omada on mistahes elu valdkonnas kasulik. Eesmärk annab tegevusele mõtte. Sihid tuleks seada sellised, et nad poleks koheselt käeulatuses kuid ei oleks ka täiesti ebareaalsed.\nSeejuures on oluline teada, et ebareaalseks ei tee eesmärki selle suurus või kaugus vaid enamasti ajaline komponent. Saada maailma parimaks ei ole ebareaalne unistus noorele, kellel on võimalik veel aastaid tööd teha ja areneda. Vajadusel saab suuremate ja kaugemate eesmärkide poole püüdlemiseks seada lähemal olevaid vahe-eesmärke.\nTreeneri järelvalve all trenni tehes, ei pruugi arugi saada, et tegelikult hindab treener iga trenn sportlaste soorituste kvaliteeti, pingutuse astet ning loomulikult teab täpselt mis aja vältel ning milliseid harjutusi sooritati. Seda infot omades saab treener viia läbi just selliseid treeninguid, mis aitavad grupil püstitatud eesmärkide poole liikuda.\nTrennis käies on treeneril iga lapse ja noore jaoks mingi eesmärk. Isegi kui laps nendest eesmärkidest ise üldse teadlik ei ole. Esmalt võivad olla eesmärgid väga lihtsad– arendada last tehniliselt ja füüsiliselt, mõõdetavad sihid on kollane ja oranž vöö. Seejärel võiks olla eesmärgiks arendada juba õpitud tehnikat ning seda randori- ja võistlussituatsioonides kasutama hakata. Samal ajal õppides juurde uut tehnikat, taktikat ning arendades füüsist. Sihtidena saab kasutada rohelise ja sinise vöö eksameid ning samuti randori ja võistlusmatšide objektiivset hindamist(mitte tingimata võistlustulemuse-põhine). Edasi võib eesmärgiks olla kõikide judo tehnikate piisaval tasemel valdamine– pruuni ja musta vöö eksamid. Sinna jõudes(enamasti juba varem) on juba enamusel judokatest selge pilt oma isiklikest eesmärkidest. Need võivad hõlmata sportlaskarjääri, kohtunikutööd, treeneritööd või lihtsalt harrastaja tasemel jätkamist(oma tehnika täiustamine, vaimse ja füüsilise vormi hoidmine).\nIndividuaalselt trenni tehes ei ole kõrval treenerit, kes pidevalt hindaks, kas treeningute maht ja intensiivsus on arengu tagamiseks piisav. Seetõttu peab sportlane ise jäädvustama tehtud treeningud ning kogutud andmete põhjal saab kas ise või treeneri abil selgeks teha, kas tehtud töö ka reaalselt seatud sihtide poole viib ning kuidas ehk mõne pisikese muudatusega tegevust rohkem eesmärgipäraseks muuta. Sealjuures on oluline, et talletatud saaksid kõik vajalikud muutujad–\nkorduste arv või harjutuste sooritamise aeg\nkogu trenni pikkus\npärast treeningut väsimusaste skaalal 1-10.\nKui mu eesmärk on saada tugevamaks ja ma teen iga päev 10 kätekõverdust, kas ma treenin ennast? Kui ma pole kunagi elus varem trenni teinud, siis kindlasti on see hea algus. Organism kohaneb aga uue koormusega ja mingist hetkest edasi ei ole see enam piisav, et tingida edasist arengut. Kui ma ei muuda trenni raskemaks– teha näiteks 10 asemel 15(korduste arv) või mitu korda 10+ kätekõverdust(seeriate arv)– siis ei arenda ma enam jõudu vaid säilitan pelgalt seda, mis juba olemas. Kuna see mind tugevamaks ei tee, siis järelikult ei liigu ma oma eesmärgi poole ja ühtlasi pole enam tegemist treenimise vaid kerge trenni tegemisega.\nMis on Sinu eesmärgid? Kas hetkel tehtav töö viib Sind eesmärkidele lähemale?\nKui nendele küsimustele vastata ei oska, tuleb midagi muuta. Esmalt seada endale konkreetne eesmärk ning seejärel panna paika tegevuskava, mis selleni jõuda aitab. Või vaadata üle, hinnata ja vajadusel muuta juba olemasolevat plaani.\nNii eesmärgi püstitamisele, treeningplaani koostamisele ja selle korrigeerimisele tuleb treener alati hea meelega abiks.\nTreeningpäeviku blanketi ja erinevad treeningkavad ja harjutused leiad soovi korral siit:\nKääriku pildid ja tulemused\nTartu Do torusallid


Põnev koolipäev Alatskivil – Sibulatee\nKüll mitte kümme, aga neli ühe hoobiga!\nLiivi Muuseum, Alatskivi loss ning Alatskivi looduskeskus pakuvad juba mitmeid aastaid koolilastele ühist haridusprogrammi „Põnev koolipäev Alatskivil”. Ühe väljasõiduga saab osaleda koguni neljas teistmoodi koolitunnis. Kõik asutused paiknevad üksteisest kas jalutuskäigu või viieminutise bussisõidu kaugusel. Tunnid haakuvad riikliku õppekavaga ning on kohaldatavad kõigi kooliastmete õpilastele.\nKirjandustund toimub Juhan Liivi kodukohas Liivi Muuseumis. Tunnis käsitletakse luuletaja elu uues valguses, samuti saab aimu, kuidas elati eesti talus möödunud sajandi vahetusel. Teeme läbi ajarännu ning arutleme, milliseid tingimusi on vaja suure kirjanduse loomiseks.\nLossis viiakse läbi koguni kaks koolitundi. Ajalootunnis saab Alatskivi lossi näitel tutvuda Nolckenite perekonnaloo kaudu baltisakslaste ajalooga. Uhke lossi projekteeris parun Arved Georg von Nolcken ise Balmorali kuningliku residentsi eeskujul ning selles elas tema viieliikmeline pere umbes kakskümmend aastat. Õpilased näevad ühe tavalise, teisalt meist niivõrd erineva perekonna eluolu. Teine põnev küsimus ongi, millist tööjõudu oli vaja selleks, et üks korralik mõis üldse toimida sai. Kes olid kilter, kubjas ja aidamees? Aga kärner? Kõiki neid ja veel teisigi ametimehi ja -naisi võib elusuuruses näha lossi keldrikorrusel paiknevas mõisateenijate vahakujude ekspositsioonis.\nVanas mõisaaidas paiknevas looduskeskuses toimub mõistagi loodusõpetuse tund. Keskuse ekspositsioonid tutvustavad kohaliku looduse eri tahke: kivimeid, puuliike, mudakonna, vesineitsikut ja teisi. Kes soovib vahelduseks õuesõpet, saab valida ka ümber Alatskivi järve lookleva matkaraja koos loodusgiidiga.\nAh jaa, söögivahetunni pärast ei ole ka vaja muretseda. Selle saab korraldada kas piknikuna mõne ülalnimetatud külastuskoha hoovil või ruumides või siis broneerida lõunasöök ühes Alatskivi toidukohtadest. Kogu koolipäeva pakett on oluliselt odavam kui eraldi tellides, samuti ei tule kuskil lisatasu maksta giiditeenuse eest. Tagasiteel tasub läbi põigata ka Peipsi äärsetest vanausuliste tänavküladest Kolkjast Varnjani.\nTunde viivad läbi kohalikud muuseumipedagoogid.\nKogu programmi maksumus 10 eurot õpilase kohta, õpetajatele tasuta. Lisandub soovi korral toitlustus.\nLisainfo ja tellimine tel 5144851, info@muusa.ee\nRegistreerumine Sibulatee puhvetite päevale on avatud! Suvi 2021 Sibulateel 100 000 sammu perega Sibulateel


Teisenda Barrel imperial mõõtühikuks hl (Barrel imperial mõõtühikuks Hektoliiter)\nBarrel imperial to Hektoliiter\nTeisenda Barrel imperial mõõtühikuks Hektoliiter (Barrel imperial mõõtühikuks hl):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '913 Barrel imperial'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Ruumala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '43 Barrel imperial na hl' või '24 Barrel imperial to hl' või '30 Barrel imperial -> Hektoliiter' või '99 Barrel imperial = hl' või '49 Barrel imperial na Hektoliiter' või '78 Barrel imperial to Hektoliiter'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(42 * 37) Barrel imperial'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '913 Barrel imperial + 2739 Hektoliiter' või '7mm x 43cm x 19dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nKui palju on Hektoliiter ühes Barrel imperial?\n1 Barrel imperial = 1,636 592 4 Hektoliiter [hl] - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Barrel imperial mõõtühikuks Hektoliiter teisendamiseks.


Paris Jackson tunnistas: ”Mulle ei meeldinud maskid!” | Buduaar\nParis Jackson tunnistas: ”Mulle ei meeldinud maskid!”\n2011. aasta 15. detsember 00:05\nParis Jackson on vanaema Katherine Jacksoni hoole all vabamat elu elanud.\nMichael Jackson kaitses oma lapsi Prince Michael`i, Paris`it ja Prince Michael II ehk Blanket`it meedia eest, kirjutab Ilta Sanomat.\nMichael tahtis laste näod maskiga varjata, et nood saaksid säilitada oma eraelu. 13-aastane Paris Jackson esines Ellen DeGeneresi jutusaates ja rääkis ausalt oma elust. Ta sõnas, et maskide kasutamine ärritas teda.\n”Ma mõtlesin, et maskide kandmine on äärmiselt rumal. Suuremaks saades sain aru, et ta tahtis meid kõigest kaitsta, nagu ta meile ütleski.”\nParis tunnistas, et kui ta esimest korda kooli läks, ei tuntud teda ära. ”Mul oli tavaline lapsepõlv. Meid koheldi samal viisil nagu teisi lapsi. Kui ma kooli läksin, ei tuntud mind ära. Ma mõtlesin, et vau, nüüd on mul võimalus olla samasugune nagu kes tahes muu laps.”\nParis rääkis südantlõhestavalt isa nõuannetest. ”Tal oli kombeks öelda: ”Kui ma peaksin homme surema, siis ära unusta, mida ma sulle õpetanud olen”. Mäletan igavesti tema nõuandeid ja kõike, mida ta mulle õpetas.”


Liigeste silmuse ravi. Valu ravi uhistes folk oiguskaitsevahendites\nFascia on ühendav kude, mis katab lihase ja sellepärast tekib lihase song insuldi või halvenenud lihaste terviklikkuse kaudu.\nSee haigus on kõige tavalisem sportlaste ja jooksjate seas. Muudel juhtudel võib song ilmneda pärast operatsiooni.\nKontraktsiooni käigus moodustub songa, kui fastsia puruneb, kuplikujulise eendina lihaste kahjustuste piirkonnas. Puudutus on üsna elastne ja tihendub kokkutõmbumise ajal. Sõltuvalt songa asukohast eristatakse järgmisi tõenäolise väljaulatuvuse piirkondi: käe lihased peamiselt raskekaaludes ; jalgade ja vasika piirkond koos tagasilöögiga jalas täheldatud jooksjatel ja sportlastel ; alaselg liigse ja pideva füüsilise koormusega.\nErinevalt sportlastest, kellel rehabilitatsiooniperioodil kehtivad kõrgemad nõudmised, ei põhjusta hernias tavaliste inimeste eluga keerulisi probleeme ega vaja üsna sageli ravi kui sellist. Põhjused See haigus on haruldane ja väga spetsiifiline, seetõttu on nende väljaulatuvate osade moodustumise põhjuste konkreetseks kindlakstegemiseks vaja arvestada teguritega, mis võivad seda mõjutada.\nSõltuvalt tüübist ja asukohast võib esinemise põhjused jagada kahte alarühma - omandatud ja kaasasündinud. Omandatud sisaldab järgmist: pisarad, mida võib spordiga mängides või treenides saada liigse koormuse korral; operatsioon, mis mõjutab sidekoe membraani terviklikkust.\nPeamine kriteerium võib olla ebaõige õmblemine; rasked vigastused. Kaasasündinud tegurid hõlmavad omakorda iga patsiendi geneetilisi omadusi ja neid iseloomustab lihase fastsiumi nõrgenemine ja hõrenemine. Seetõttu võivad veelgi lihtsamad kahjustused põhjustada lihaste väljaulatumist.\nSümptomid Sagedamini täheldatakse haigust reies, Liigeste silmuse ravi sääres. Enamikul juhtudel ei avaldu sümptomatoloogia inimestele, kes ei tegele aktiivse spordiga.\nKuid on olemas üldisi sümptomeid, mis songa tekkimisel alati esinevad: valusündroom, milles lihasvalu on lokaliseeritud mitte ainult rebenemise kohas, vaid ka selle ümber.\nNurgakujuline vorm avaldub füüsilise koormuse ajal; turse song; jäsemete vähenenud liikuvus ägeda valu ja kahjustatud lihaste kokkutõmbumise kaudu; tuimus ja kipitus kahjustatud piirkonnas närvipõiede songa süvenemise kaudu.\nDiagnostika Üsna sageli segatakse song diagnostiliste protseduuride ajal müeloosiga, kuna see kujutab Liigeste silmuse ravi asuvate sõlmede moodustumist. Nad on palpeerimisel ja esmasel diagnoosimisel ägedad.\nVäljaulatuvuse põhjuse täpseks kindlaksmääramiseks on vaja läbi viia MRI uuring magnetresonantsteraapiamille käigus määratakse kindlaks lihaskoe fastsiidi hõrenemine. Ultraheli on ka üsna tavaline meetod, kuid see pole nii tõhus kui MRI.\nLihase songa ravi Hernia kerge vormi ravitakse konservatiivse raviga ravimitega, mis leevendavad lihasvalu salvid ja põletikuvastased ravimid ning piiravad füüsilist aktiivsust kahjustatud piirkonnas.\nMõnikord ette nähtud kompressioonsukad. Kui vigastus on oma olemuselt sportlik ja ei vaja konservatiivset ravi, on ette nähtud kirurgiline sekkumine, et fastsiilihas õmmeldakse.\nViimastel aastatel seda meetodit praktiliselt ei kasutata võimalike komplikatsioonide tõttu halbade õmbluste ja retsidiivide kujul.\nKaasaegsed meetodid hõlmavad vikrüülpropüleenvõrkude kasutamist, mis on piisavalt tugevad ja välistavad nakatumise võimaluse.\nTänu sellele on kahjustatud piirkond kindlalt kinnitatud homogeense kehaga propüleen. Pärast operatsiooni on vaja regulaarselt külastada arsti konsultatsioone ja järgida tema soovitusi ennetamiseks ja uuesti haigestumise võimaluseks.\nMida peate teadma herniate kohta On haigusi, mille ravi on ilma kirurgilise sekkumiseta võimatu. Nende hulka kuulub haiguste rühm, mida nimetatakse herniaks. Haigus ei tea vanust, see määratakse isegi sündimata lastel.


Kommunaalteenused ja infrastruktuuri ehitamine - Leia pro oma projekti | wilio.ee\nKas otsite tsiviilehituse pakkujat? Meil on selles kategoorias 25 690 pakkujat. Saada päring.\nKas vajate teenust tsiviilehituse valdkonnas? Wilio aitab teil leida kvaliteetseid eksperte kohalike ja eriotstarbeliste teede, raudteede ja köistee ning gaasitrasside projekteerimisel ja teostamisel. Transpordiside hind sõltub enamasti teenuste mahust. Vaadake lisateavet teenuste kohta: konsultatsioonid, projektis tehtud muudatused, transpordikulud, mille pakub üks meie 25 690 antud kategooria professionaalidest.\nTehnilised hooned Ehitus on ehitusstruktuur ehitatud ehitustööde ehitustoodete, mis on kindlalt ühendatud maapinnaga. Tahke kombinatsiooni maapinnaga käsitatakse tahke aluse ühendamiseks, vaiade struktuuri või muude ankrute konstruktsiooni või muude territooriumi võrgustiku või tehnilise varustuse ühendamise ühendamiseks. Siiski on see ka maapinna all ehitatud hooned. Eespool kirjeldatud hooned jagunevad kaheks põhiliseks suureks rühmaks ja maismaatruktuuride ja insenerihooneteks. Hoonete ehitamine on kaetud ehitised, sealhulgas maa-alused ruumid. Need on ehitusplokid, mis on mõeldud inimeste, loomade või asjade kaitsmiseks. Neil ei pruugi seinad olla, kuid neil peab olema katus. Maakonstruktsioonide kasutamise eesmärgil jagatakse need eluaseme- või mitteeluhooks. Järgmises osas me ei maksa seda struktuurigruppi, kuid me keskendume teisele suurele hoonete rühma insenerihoonetele. Tehnilised hooned õigusaktide osas määratakse rühmadesse vastavalt teatavatele ühistele omadustele. Üks nendest omadustest on see, et asjaomase struktuurigrupp on kehtestanud konkreetsetes seadustes sätestatud tingimustel, näiteks liiklusõiguse, rajal, telekommunikatsiooni, kaevandamisõiguse ja nii edasi. Esimene insenerihoonete rühm on kiirteede hooned, teede, teede, merevägi või katmata parkimine. Siin on maapinna transpordikoridoride ehitamine asjaoluga, et nad on jagatud liikluskoormuse intensiivsusega, vastavalt koha looduslikele võimalustele peamiselt keskkonnakaitse suhtes. Selles insenerihoonetes on vaja teada, et maanteevõrgu ehitamise ja haldamise jagamine riikliku maanteel, Slovakkia maanteede juhtimise, kõrgemate territoriaalsete üksuste, linnade ja kohalike omavalitsuste hulgas on jagamine. Teede võrgustiku tähtsus ja ebapiisavus on territooriumi arendamise suurejooneline mõjutamine mitte ainult pärast majanduslikku saiti. Nende insenerihoonete ehitamisel on see alati ulatuslik investeering, maa maastik, suhteliselt pikk ehitusaeg, vaid ka pidev sekkumine piirkonnas elu mugava sekkumise jaoks, mistõttu kasutatakse sageli mitmeid täiendavaid meetmeid, peamiselt suurenenud mõju vähendamiseks Müra, tolmu ja valgustus. Näiteks müraseinad või rohelised sillad, mis suudavad ohutult läbi viia sagedaste maanteel ja teedel. Teekonna või maantee ehitamine on suur sekkumine territooriumile ja seetõttu peaks olema täiesti normaalne, et vaatamata suurenenud ressurssidele ei ole kõik ebasoodsad sekkumised mitte ainult inimeste elu, vaid ka territooriumil elu- ja taimestiku elusse ja taimestiku elusse. Teine insenerihoonete rühm on raudtee ehitamine ja köiede ehitamine. Need hooned on keerulised territoriaalse planeerimise ja loa andmise protsessi ning on ka oluliselt kallid uute marsruutide ehitamise seisukohast. Praegune väljakutse rahvusvahelise tähtsusega on vaja suure kiirusega raudteekoridoride ehitamise järele. See valdkond hõlmab ka trammide rajade ehitamist ja moderniseerimist. Selle piirkonna insenerihoonete paremaks kujutlusvõimeks annan mõned hooned tüübid hoonete tüübid, mis on näiteks raudteeülitid, agregaadid, raudtee-ettevõtjate struktuurid ja raudteede ja raudtee ülemise ülemise, hoone ja remondi üleminek. Trossi radad, mis sisaldavad seda insenerihoonete rühma, on liiklusrajatise sujuv või tsükliline iseloom, kus see on köie kandev või pinge element. Meie jaoks kasutatakse kaabli autosid mägi kuurordides, aga ka Bratislava Kolibas. Raja rajamiseks on vaja suunata suunda. See määrab, et köis tõmbab Kadiáľ liikuda. Sõiduraja sõnul teame kaabli autosid ja muutmata. Vedrustuskaabel auto vedaja köis viiakse läbi kahe jahi vahel ja toetavad mitu toetust vastavalt territooriumi leevendusele. Sõidukid peatatakse toetusköis, mille abil materjali või inimeste orus jaama transporditakse tippu. NonVisual kaabel raja on näiteks maapealse kaabli auto, mis liigub mööda rada (nt maakaabli auto Hrebienokis, köisteeli Petřín Praha). Kõige laiemas karistumata köis raja on tuntud suusatõstukid erinevates meie suusakuurortides. Kolmas insenerihoonete rühm on stardi- ja maandumisrajad ja kerimisrajad kuuluvad. See on sobiv hoone-tehniliselt modifitseeritud valdkondades, kus objektid ja rajatised on ehitatud väheneb, lossimine, kerimine, kaitse ja ravi õhusõidukite. Need täiendavad sobivalt õhuvarustuse, äri- ja laopiirkondade mehaanilise töö ruumid, aga ka reisijate- ja kaubaveokliiride jaoks. Kandja õhusõiduki süsteemi saab moodustada ühe või mitme stardi- ja maandumisrajaga. Raja süsteem mõjutab asjaomase lennujaama suutlikkust. Pikkus start-off ja töötab rada on määratud valikut õhusõidukite tüübid, mis võivad maanduda lennujaama või lennujaama startida. Rollimisruumi süsteem mõjutab aega, mille jooksul lennuk liigub väljaregistreerimise pinna ja stardi- ja maandumispiirkonna vahel. Neljas insenerihindade rühm hõlmab sildu, ülerõhku, tunneleid, vahetusi ja metreid. Bridge'i objekt on osa kommunikatsioonist, mis asendab tema füüsilist keha kohas, mis ületab silla kunstliku või loomuliku takistuse üle. Bridging tüüpi abil saame jagada sildu sillad, sussid ja jalgrattad. Bridge Me mõistame silla objekti, mis on pikem kui kaks meetrit ja kasutatakse teede, torude kommunikatsiooni või ehitusseadmete teisendamiseks. Kui silla objekt on lühem kui kaks meetrit, nimetame seda kaubanduseks. Jalakäija kasutab ainult jalakäijate poolt või läbivaatamise või teenuse suhtluse sildades. Ma annan ikka veel ühe omaduse väga suurest ja üksikasjalikust sildadest, vähemalt kõigi sildade põhitegevuse sisu kui insenerihooned. Nende ülesanne on üle kanda oma kaalu ja staatilise või dünaamilise koormuse, mis võib toimida mis tahes silla jaoks. Iga sild põhiliseks lihtsustamiseks on: - ülem sild, mis edastab mitte ainult oma kaalu, vaid ka nn. Juhusliku koormuse koormused, millega see on otsekontaktis tugistruktuuris. - Toetusstruktuur edastab selle kaalu ja koormuse ülemise hoone. - Alumine struktuur edastab koormuse kogu sildast vundamendi pinnasesse. Viies insenerihoonete rühm hõlmab sadamaid, ujumis-kanaleid, vooluveekogu ravi, tammide ja dyke ning niisutamise ja meliratsioone. Seda tüüpi insenerihindade hõlmab hoone ehitustööde, mis on reguleerimine või mõju hüdroloogiliste tingimuste looduses nii, et puudub juhuslik või süstemaatiline kahju vara, et ohutult ja tõhusalt ökonoomne riigis ja luua tingimused vee hoidmiseks riik ja seeläbi tõhusam kasutamine. Kõik selliste insenerihoonete sekkumised peavad tagama territooriumi säästva arengu, vaid ka taastuvate loodusvarade energiatootmise tagamiseks. Kõige kuulsam osa Slovakkias on Gabčíkovo veetööd. Kuues insenerihoonete rühm sisaldab kaug- ja kohaliku gaasi, vee, elektri, kommunikatsioonivõrkude, nende mastide ehitamist, nende reoveepuhastite ja transformatsioonijaamade. See rühm tuleb märkida, et edasiste täpsemate sihtkohtade puhul võib selliseid insenerihooneid jagada kaugjuhtimispuldi, telekommunikatsiooni ja elektrijaotuse ja kohaliku torude ja kaabli jaotamise. Põhiline erinevus on seadusandlike tehnilistes tingimustes ehitamise ja sellest tuleneva keerukuse, kas planeerimisel hoonete, vaid ka nende rakendamisel. Seitsmenda insenerihoonete rühm on kaevandushooned ja kaevandusseadmete ehitamine. Nende hoonete ehitamine on rangelt reguleeritud. Nende mõju keskkonnale mõjutavad mõjud on suured. Seetõttu on nende loa mitmeastmeline ja aeganõudev. Meie kõige olulisemate saitide hulka kuuluvad Banska STiavnica ja Kremnica. On võimalik tutvuda ainult praeguse tegevusega kaevandamise hoonetes, vaid ka nende ajalooga temaatilistes muuseumides. Eksamihoonete kaheksas rühm on energiaseadmete, gaasi- ja jäätmepõletusahjude ehitamine. Soovime näidata, et energiavarustuse ehitamine on praegu suunatud nende efektiivsuse suurendamisele, et elektrienergia toodetakse ülejääki ja tegemist elektrivõrguga. Sarnane põhimõte on ka ainult kahes Slovakkia jäätmepõletusahjud (Bratislava, Košice), kus soojuse ja elektrienergia toodetakse põletamise teel tingimustes ja range kontrolli all ning seega jäätmete kõrvaldamisest tulenevad. Üheksas insenerihoonete rühm hõlmab tuumajäätmete töötlemiseks ja ladustamiseks hooned. See on väga spetsiifilised hooned, mille ehitamist kontrollitakse ja jälgitakse mitte ainult riigiasutuste, vaid ka rahvusvaheliste organisatsioonide poolt. See tähendab, et mis tahes häired ja õnnetused võivad olla tagajärjed, mis ületavad riigi piire. Sellise konstruktsiooni kogu elutsüklit jälgitakse hoolikalt ja karistatakse elementaarsete meetmete mittevastavust. Kõige kuulsam hoone, mis kuulub kümnendasse insenerihoonetesse - keemiliste seadmete ja rafineerimistehaste hooned on SLOVNAFT. See ei ole väga õnnelik, mis on väga õnnelik Bratislava pealinna servale, kuid mis on halvem, nii et see on selle asukoha oht meie suurima joogivee reservuaaride piiril, neeti saarel. Engineering hooned hõlmavad ka rasketööstuse hooned, kõrge ahjude, silindriliste ja valukoja. See on veel üks eraldiseisev hoonete grupp, mis võivad oluliselt mõjutada keskkonna kvaliteeti kogu laiemas piirkonnas. Kujutlusvõime jaoks on selle grupi kuulsaim hoone põgenemisrauast košices. Teine tehniliste hoonete rühm on katmata spordi kursused, autotööstus, mootorratta ja jalgratta raja, golfiväljakud. Selles grupis sisalduvad hooned, et tagada elanikkonna aktiivsed vajadused. Nende hoonete tundlik lahendus olemuselt on ainus säästva arengu võimalus. Viimastel aastatel Slovakkia, hooned nägid ka ainult välismaal, ma mõtlen näiteks auto võidusõidu raja Slovakiaring Walnut Jook või mitmed golfiväljakud Slovakkias. Lõpuks, kuid mitte vähemtähtsaks on meelelahutus- ja puhkeparkide, zooloogiliste ja botaanikaaedade ehitamisel läbi viidud insenerihooned. Viimastel aastatel suurenes meelelahutusparkide arv termilise vedrude kasutamisele, nn Aquaparks suurenes oluliselt. Suurendades nende kvaliteeti ja kättesaadavust, on laiaulatusliku elanikkonna laialdase kasutamise võimalus tagatud. Vastupidi, zooloogilised ja botaanikaaiad keskenduvad määratud maa kasutamise moderniseerimisele ja tõhususele, kuna muu maa omandamise võimalus takistab selle piirkonna suuremat arengut. Viimane insenerihoonete rühm on prügilate ja muude tehniliste hoonete jäätmed, mis ei kuulu eelmistesse rühmadesse. Siin me puudutame jäätmehoidlate, mis on endiselt kõige pahameelt jäätmete moodustamise suurendamisega salvestamiseks. Jäätmete eraldamise ja seega oma osa sorteerimise jõupingutused on endiselt ebapiisavad. Jäätmehoidla ei ole enam keskpika perioodi teekonnast ja seetõttu on vaja oluliselt vähendada selle kogust ja samal ajal moderniseerida tehnoloogiat põletamise ja muu energia kasutamise.


Z generatsioon kardab petta saada - Bestmarketing\nAutor: Liisa Kivirähk • 15. märts 2019\nZ generatsioon kardab petta saada\nKuldmuna konverentsil esines Kantar Emori käitumisteaduste juhtekspert Heidi Reinson, kelle jutust näis, et generatsioon Z on kamp ingleid. Mulle kui selle generatsiooni liikmele tegi see head meelt, kirjutab Liisa Kivirähk.\nMe toitume tervislikumalt, joome vähem ja arvame, et edukuse tähtsaim näitaja ei ole raha. Seda nõuame ka brändidelt: tahame, et firmad ei teeks tööd ärilise kasu nimel, vaid kõrgemate eesmärkide ja väärtuste. Me sorteerime prügi ja protestime kliimasoojenemise vastu. Aga ometi, küsimusele, kas ollakse nõus tegema oma mugava elu nimel järeleandmisi, et keskkonda säästa, vastavad alla poole (46%) noortest jaatavalt. Seega tekib kahtlus, et äkki on kõik need üllad väärtused vaid puhas näivus ja silmakirjalikkus.


Euroopa tippdirigent juhatab Arvo Pärdi sünnipäeva-kontserte - Muusika - Kultuur\nEuroopa tippdirigent juhatab Arvo Pärdi sünnipäeva-kontserte\nDirigent Edward Caswell\nEuroopa tippdirigent Edward Caswell juhatab Arvo Pärdi 85. sünnipäevale pühendatud kontserte.\nMaarjamaal toimuvate kontsertide läbivaks teemaks on neitsi Maarja. Kavas on kolm osa Arvo Pärdi «7 Maginificat-Antifonist», mis kõlavad põimitult William Byrdi ja Heinrich Schützi «Magnificatidega». Avalugu on Byrdi kaasaegse Thomas Tallise «Videte miraculum» ning kontserdi lõpetab harvaesitatav meistriteos 20. sajandi algusest - Arnold Baxi «Mater ora filium», mis on inspireeritud Byrdi muusikast. Kavas on ka Jacob Obrechti kuueosaline «Salve Regina».\n28. augustil Tartu Jaani kirikus ja 29. augustil Tallinna Jaani kirikus toimuvaid «Great Service» kontserte juhatab rahvusvaheliselt tunnustatud koorijuht Edward Caswell. Kontserdid on pühendatud Arvo Pärdi 85. sünnipäevale. Muusikat esitavad kammerkoor Voces Tallinn ja ansambel Floridante.\nNimiteos «Great Service»on üks kõige kuulsamaid seadeid õhtupalvustel lauldavatele tekstidele Elizabeth I aegsete Inglise heliloojate hulgast. «Great Service» on ka Byrdi kõige suurem ja ambitsioonikam heliteos uue anglikaani kiriku liturgias ning demonstreerib selle ajastu kooride võimekust.\nEdward Caswell on mitmekülgne ja tunnustatud dirigent, laulja ja õpetaja. Oma tööga Ühendkuningriigis ja Euroopas on ta tutvustanud uut lähenemist koorijuhtimisele laulja perspektiivist. 2017. aastal andis ta välja raamatu «It’s always a Pussycat: a singer’s approach to choral conducting». Aastast 2004 töötab ta professionaalsete kooridega, amatöörkooridega ja üliõpilaskooridega üle kogu Euroopa – enim Hollandis, Belgias, Saksamaal ja Prantsusmaal.\nTa on Collegium Vocale Gent koormeister (viimased tööd: Britteni «Sõjareekviem», Dvoráki «Reekviem» ja Mendelssohni «Elias under Philippe Herreweghe»), töötas 2018/2019. hooajal kollektiiviga Chœur de Radio France (Bach «Mattheuse passioon», Tippett «Meie aja laps») ning tema üks hiljutisi projekte koos dirigent Trevor Pinnockiga oli Bachi «Mattheuse passiooni» lavaletoomine Londoni Kuninglikus Muusikaakadeemias.\nLisaks alustas ta eelmisel hooajal koostööd kollektiiviga Zürcher Sing-Akademie (Händel «Messias») Hollandis jätkus töö Dudok Ensemble’iga (BWV 140, Händel «Dixid dominus») ning algas töö Hollandi Rahvusooperi Stuudioga (Jeths «Ritratto»). Saabuval hooajal teeb ta esimese projekti koos Türgi Riikliku Kooriga ning naaseb siis Radio France’i juurde, töötades seal koos dirigentide Vaclav Luxi ja Trevor Pinnockiga.\nAlates 2019. aastast on Edward Caswell Leipzigi Kontsertkoori kunstiline juht ning uuel ametikohal on ta juhatanud Bachi «Johannese passiooni» Leipzigi Nikolai kirikus. 2013. aastal asutas ta Šotimaal kollektiivi Cromarty Youth Opera, tuues esimesel aastal lavale Britteni «Noa uputuse» ning 2018. aastal Beatrix Potteri jutustusel põhineva Andrew Ganti ooperi «Tod!».\nEdward Caswelli dirigeerimisel toimuvad «Great Service» kontserdid algavad 28. augustil kell 19 Tartu Jaani kirikus ja 29. augustil kell 19 Tallinna Jaani kirikus. Kontserte korraldab kammerkoor Voces Tallinn ning toetavad Kultuuriministeerium ja Eesti Kultuurkapital.\nKammerkoor Voces Tallinn (asutatud 1999) teeb koostööd erinevate rahvusvaheliste solistide ja dirigentidega. Koori repertuaar hõlmab kogu lääne muusikalugu – ulatudes vanamuusikast (Tallis, Victoria, Palestrina) nüüdisheliloojate uudisteosteni (Holten, Tulev, Tulve, Seppar, Steiner, Krigul) – ja sisaldab olulist osa maailma koorimuusika klassikast. Jaanuaris 2020 pälvis Voces Tallinna ja USA dirigendi David Puderbaughi album «A Black Birch in Winter» (2019) Eesti Aasta Koorimuusika Plaadi 2019 auhinna. 2015. aastal pälvis kollektiiv Kultuurkapitali helikunsti sihtkapitali aastapreemia kõrgetasemeliste kontsertide korraldamise eest. Koori kunstiline nõustaja on Risto Joost.


Väljaotsa vutitalu lugu – TOIDUKLUBI "Toiduga sõbraks"\nPosted by Sheena McDuff on november 26, 2017 november 26, 2017\nEestis tegutsevad mitmed linnukasvatusele orienteerunud farmid. Üks uuemaid on Väljaotsa vutitalu, mis on hetkel veel oma teekonna alguses. Kuna toiduklubi “Toiduga sõbraks” toetab hingega eestimaist ettevõtlust ja armastab kohalikku toitu, siis tahame anda oma panuse selliste ettevõtete õnnestumisse ning jagame meelsasti nende lugu ja ka toodete infot.\nJan ja Tiina on Väljaotsa talu tublid omanikud. Tiina räägib, et varasemalt elasid nad Tallinnas, Pelgulinnas, kuid maale kolimise soov on neil ammu hinges olnud. Linnast koliti ära, et meeldivamas keskkonnas pere luua, oma ettevõtmist alustada ning nautida rahu, avarust ja privaatsust, mida oma talus elamine pakub. Värske õhk teeb kõik päevad lihtsalt palju paremaks. Kuna Tallinna kesklinn jääb vutitalust 45 minutilise autosõidu kaugusele, siis tuntakse end lausa õnnega koos olevat, sest pealinna piires on võimalik sama kaua tööle ja koju sõita, aga linna elukeskkond ei ole kindlasti võrrerldav mõnusa Mahtra kandiga.\nMaale kolimine on toonud päris palju muudatusi. Peab olema parem logistik ning ratsionaalsem planeerimisel. Lapsed, loomad ja distants keskustest vähendavad spontaanseid lähme-teeme otsuseid, mis tegelikult tänapäeva ühiskonnas on pigem pluss kui miinus. Oste planeeritakse rohkem ette ja sellega seoses on süsteemselt paigas nii ostunimekirjad kui ka menüü. Püütakse pikemalt ette mõelda ja aja säästmiseks kasutatakse erinevate e-poodide võimalusi. Nii saab toidukraami internetist ära osta ning ise vaid järele minna või suisa koju tellida. Kõik sellised harjumused, millest linnarahvalgi pigem kasu oleks.\nNüüd aga vutitalust lähemalt. Jan räägib kuidas mõte linnukasvatusest idanema hakkas. Talumajaga tuli kaasa ka laudahoone ja see oleks ju mõistlik kohe kasutusse võtta. Kui otsustamiseks läks, olid kaalukausil ka kanad, lambad, kits ja pardid (pardid võetakse edaspidi lisaks). Vutte kasvatab ka Jani vend Tartu lähistel ja kuna sealt on teadmisi laialt käes, siis nii vuttide kasuks otsustatigi. Jani ja Tiina eesmärgiks on kasvatada “õnnelikke” linde ning pikas perspektiivis saada aretusfarmi staatus, et keskenduda Eesti vuttide aretamisele.\nTiina sõnul ei kasutata täna Väljaotsal kanamune üldse. Kõik toidud, mis muna vajavad, valmivad vuti omadega. Pere lemmikroogadeks on tavalised keedetud vutimunad, neid keedetakse kohe paarkümmend korraga ja väga tihti. Vahel tehakse ka pisikesi härjasilmasid või lisatakse mune püreesupile. Väga mõnus ja kodune roog on pikkpoiss, mille seest, lõigates, paistavad väikesed, kollaste südametega munad ning samuti on pisikesed vutimunad heaks lisandiks Caesari salati juurde. Toiduklubile meeldivad munad eriti hommikusöögiks ja seega teeme Väljaotsa talu vutimunadega kartuli-porgandi röstisid. Retsepti jagame järgmisel nädalal.\nNeile, kes ei ole harjunud igapäevaselt selliseid pisikesi mune sööma, soovib Väljaotsa pererahvas avatud meelt, muidu olete ilma meeldivast vaheldusest ja kaunist garneeringust salatitele, suppidele või muudele toitudele. Vutimunad maitsevad osadele täpselt nagu kanamunad ja osadele nagu midagi erilisemat. Aga eks see ole maitse asi. Aasias pakutakse neid praetud kujul ka lihtsalt tänavatoiduna, mida saab soovi korral pulkadega süüa. Tiina sõnutsi meeldivad lastele vutimunad eriti. Need on ilusad, väiksematele käepärased ja mune koorides saavad pisikesed harjutada näpuosavust. Toiteväärtuselt sisaldavad vutimunad 100g kohta veidi rohkem rasvu, kilokaloreid, aga ka veidi rohkem valke ja kaltsiumit kui kanamunad. Vedela munakollasega vutimuna saad keetes 2,5 minutit, täiesti kõva muna saad 4 minutilise keetmise järel. Kuna aga pliidid ja valmistamisviisid on ka erinevad, siis tasub igaühel ise testida.\nKui soovid osta Väljaotsa vutitalu mune, siis võta meiega ühendust ning korraldame Sulle soovitu.\nProovi ka Sina vahelduseks vutimune.\nbasiilikhuvitav retsepthuvitav toitkartulkatrinkokkaminemunaporgandröstidvutimunad\nEelmine postitus Võileiva-juustude degusteerimine toiduklubis\nJärgmine postitus Lihtne ketšup maapähklitest\nnovember 27, 2017, 2:22 e.l.\nVäga mõnus tutvustus. Soovitan väga Janil üles märkida oma talu ajalugu, mis on Jani vanaemal vägagi ilusti meeles.


Ilmatsalu Jäärada 2016 II etapp – Indrekublog\nIlmatsalu Jäärada 2016 II etapp\nKui ei tea kuskohast alustada ja kuhu jutuga sihtida, siis on blogimisel alati see eelis, et see võibki muuhulgas olla ka niisama tulistamise koht.\nKõigepealt siis Ilmatsalu jäärada. Rida entusiaste on püüdlikult Ilmatsalu järvele raja korraldanud. See ei tähenda sugugi ainult selle ootamist, et millal külm oma töö teeb. Rajale tuleb mingi kuju anda, see tuleb puhas hoida, selle selisukorda jälgida, kohalikega koostööd teha ja mis kõige raskem – seda loomaaeda ohjeldada kes sinna kõik trügivad. Saan aru, miks pole sellised radu võimalik 24/7 lahti hoida – rada tahab kosumist, kohalikud mürast puhkamist ja keegi peaks ju kõik see aeg kohal olema. Ilmselt veelgi tegevusi. Seetõttu korraldatakse ajad ja võimalused millal seda huvilised kasutada saavad. Ma ei ole sugugi üllatunud, et lihtsalt on meie seas selliseid tõpraid, kes ei pea tööd ega vaeva millekski, käivad öösel sissepääsusid ja rada lõhkumas ja kohalikke häirimas. Arusaadav, et kõrvalseisjad võtavad kõike sõitjaid ühe mõõdupuuga ja nii ongi, et need kes koostöötahtes käivad korra järgi rada kasutamas, saavad ka vastava maine omale külge. Panen täiesti tuimalt need isehakanud laaberdajad varastega ühe pulga peale, ehk rottrahvas. See pole ainult muidugi selle raja korraldajate probleem, ilmselt on sama jama mujalgi. Sai see nüüd välja elatud.\nMäletatavasti ei olnud eelmisest jäärajasõidust just kõige paremad elamused. Koht ülinigel, rada väga vastukarva ja auto nagu ei toiminud. Selliste kogemuste eelis on aga jällegi see, et saab jälle ainult paremaks minna. Nii vist juhtuski. Et ma taseme poolest ehk samal pulgal võrreldes eelmise sõiduga olin, polnud üllatav. Aga enesetunne palju parem. Mingil põhjusel, ilmselt ka natuke teiste kaasabil, hakkasin taipama mis värk on. Muidugi põhiline värk ehk puudus on see, et ei oska hästi sõita. Aga aga hakkas kohale jõudma nende rehvide toimimine – rehvi materjal, muster jms toimib väga hästi. Kui aga viia nüüd jääl asi sinna piirini kus lamell enam pidamist pakkuda ei suuda, peaks naastud appi tulema. Aga näe, ei tule. Nii nagu auto libisema lasta nii liugleb nagu uiskudel kuni pidamise jälle tagasi nikerdad. Siis oleks justkui jälle OK.\nVeel üks tähelepanek (sesmõttes oli üritus üldse viljakas, et sai tarkust juurde). Vaatasin nii neid kes esimesi kordi rajal, kes natuke rohkem proovinud ja neid kes vanad jäärajahundid. Rallitamise juures on mitmeid hetki kus asjad on peas kinni. Esimene ongi ehk see “mis nüüd mina”, “teised vaatavad” jne valehäbi. Ja nii jäetakse elus asjad nautimata, mis ehk just ehk sinule elamust pakuks. Järgmine hetk ongi siis kui juba ollakse rajani jõudnud. Kõik on võõrad, näevad nii prod välja. Piisab veidi osalemisest ja nähekase kui sõbralik ja muhe on kogu seltskond tegelikult. Järgmine tõrge on rajal “pannes”. Selge, et piiride kompides käitub auto hoopis teistmoodi kui tavaolukordades. Tavaolukorras peaks olema sõidukiirus selline, et ei tekigi kunagi mingeid olukordi. Aga rajal peab pea ja need kehaosad, mis auto liigutamises osalevad, hoopis uut moodi käituma õppima. Et kui auto ajab külge ette või kipub minema sinna kus rada pole siis reeglina on abiks ikka gaasipedaal ja rool ning üldjuhul mitte pidur. Tavaliikluses peaks see tasakaal olema teistpidi. Niisama trennides sain ka sellest üle. Sõit libedal muutus palju lõbusamaks. Ja siis võistlusel järgmine asi peas kinni: ei taha ära rikkuda riske võttes oma aega (nagu oleks minusugusel midagi kaotada) ja nii kipub palju võimalikke sekundeid rajal kasutamata jääma. Kui oled need pidurid kõik lahti ühendanud (auto omi ära näpi), siis peaks võiduajamisel olema juba hoopis uus tase, meenuta enne kihutamiseelseid aegu 🙂\nPostimehe galerii: http://tartu.postimees.ee/3480067/pildid-ilmatsalu-jarve-jaarajal-kihutasid-autod\nGregor Randla galerii: https://www.flickr.com/gp/134732933@N07/55ryu4\nPosted in: Sport, Uncategorized | Tagged: autosport, sport\nEesti Karikavõistlus jäärajasõidus 2016 I etapp Rannaküla\nVilla Müllerbeck Otepää Rahvasprint 2016


Anime-režissöör Mamoru Oshii mängib ennast otseülekandefilmis Hanabata Mitai na Koi o Shita - Meelelahutus\nAnime-režissöör Mamoru Oshii mängib ennast otseülekandefilmis Hanabata Mitai na Koi o Shita\nKuuekümne üheksa-aastane animejuht Mamoru Oshii liitub Hanabata Mitai na Koi o Shita koosseisuga, mis inglise keeles tähendab, et me kukkusime kesta. See on eelseisev live -film. Režissööri on oma projektide eest rahvusvaheliselt nõutud ning ta on viimastel aastatel töötanud ka mõnes dokumentaalfilmis.\nKinnitati, et ta kavatseb esimest korda esineda väljamõeldud otsepildifilmis. Varem esines režissöör filmis Rewind this, mis ilmus 2013. aastal seitse aastat tagasi ja mille produtsendiks oli John Johnson.\nOtseülekande lugu anime film keerleb noorpaari Mugi Yamane ümber, keda mängivad Masaki Suda ja Kinu Hachiya, keda mängib Kasumi Arimura. Paar armub väga kiiresti, niipea kui nad rongist maha jäädes üksteist näevad. See paari juhuslik kohtumine Tokyos Keio Liini Meidaimae jaamas muudab nende tulevikku.\nTundub, et nad pidid olema koos, kuna neil on sama maitse nii muusikas kui ka filmides. Paar hakkab koos elama pärast ülikooli lõpetamist. Nad otsivad ka tööd, et teie saaksite täita oma igapäevaseid eesmärke ja säilitada positsiooni ühiskonnas.\nRežissöör mängib iseenda rolli ja annab neile kahele võimaluse omavahel kohtuda, et nad saaksid omavahel suhelda.\nLISAKS VÄRSKENDUSED JA ÜKSIKASJAD\nFilm, Hanabata Mitai na Koi o Shita, põhineb originaalsel stsenaariumil, mille on kirjutanud teledraama stsenaariumide kirjutaja Yuji Sakamoto ja keda on varem hinnatud kõigi tema teoste ja filmide eest.\nSeda romantilist filmi tasub kindlasti vaadata.\nLoe ka: Lõvikuninga järje lavastab kuuvalguse režissöör Barry Jenkins\nmillal on Tokyo Ghouli neljas hooaeg?\nuued episoodid piiril