Top 5 binaarne valikut maaklerid 2021, Parimad binaarsete valikuvõimaluste vahendajad\nTop 5 binaarne valikut maaklerid 2021\nVäikeste ajakavadega vähem kui 5 minutit tehtav töö on võrreldav õnnemänguga, mille kasum sõltub täielikult õnnest. See ettevõte on spetsialiseerunud ainult valikuvõimaluse turul, on binaarsete valikute turu absoluutne maailma juht, finantsinstrumentide arv on suur komplekt, klienditeenindus kõrgusel, usaldusväärsus maailmas. Tõkevalikute tüübid Mõlemad tõkkevõimaluste tüübid - sisse- ja väljalülitamine - jagunevad vastavalt hinna liikumise suunale kahte alamtüüpi. Optsioonide katteta müük kannab aga piiramatut riski ja Jaapani pangad olid sunnitud otsima väljapääsu. Nende varjud ei tohiks ületada vanema küünla piire. Valuutakaubanduse platvormide mõistmine Valuutakauplemisplatvormid pakuvad kauplejatele tööriistu ostu-müügi korralduste täitmiseks Forexi turgudel.\nSelles strateegias ei ole oluline, milline on pin-baari värv. Väärtusel on saba pikkus ja see, kui kaugele see ületab indikaatorjoone piire. Seda meetodit saab kasutada nii suundades kui ka külgsuunas kauplemisel, sest mustri-pin-riba on pöördemoment. Bollingeri liinid piiravad kauplemiskoridori.\nÜhe poole pöördemustri ilmumine annab märku muutusest pullide ja karude tasakaalus. Selle meetodi ainus puudus on see, et selline muster esineb üsna harva. Analüüsiks kasutatakse kahte ajavahemikku: tund ja 15 minutit. Trendi joon on ehitatud H1-le. M15 on vajalik, et leida ümbermineku mustrid valtsimisega. Kasutatakse peamiselt tihvtide ja neeldumise mudeleid. Selle strateegia olemus binaarsete valikute osas on järgmine: Pärast seda, kui tunnis on diagrammi olemasolu, peate ootama tagasipöördumist.\nSee tuleb kinnitada Mle. See algab hetkest, mil kohalikud äärmused lõpetavad oma kõrguste või madalamate väärtuste ajakohastamise. Siis tuleb teil teha vastukaal. Kui hind läheneb vastassuunas olevale joonele, peate otsima pöördemustreid. Rippumist võib pidada ka signaaliks, mis võimaldab sõlmida suundumuse suunda vastupidises suunas. Sisenemine toimub valtsküünaldel ja aegumise aeg on võrdne minutiga. Töötage 1 tunni jooksul Binaarsete valikute puhul põhinevad professionaalsed kauplemisstrateegiad sagedamini kõrgematel ajavahemikel, kuna nende hind on suur liikumisplatsil.\nÜks tunnitaseme töötamise strateegiaid nimetatakse "kasti". Oma moodustamises osales seadistus nimega "Sisemine baar". See muster ilmub hetkel, mil impulss hinnale langeb. Sel juhul on pullide ja karude vahel väike tasakaal.\nFCA Forex maaklerid\nSeejärel moodustatakse suure impulsi küünla vahemikus üks või mitu teist, kelle kehad on väiksemad. Nende varjud ei tohiks ületada vanema küünla piire. Kõrge ja madala ema küünla moodustatud hinnavahemiku löömine on kaubavahetuse signaaliks. Lähitulevikus on kavandatud pikemad aegumisajad! Kui otsite pikemaid kehtivusaja lõppu, soovitan tutvuda Pocket Option või Spectre Ai! Kaubandus Exampkasutan minu hinnategevuse strateegiat Kaubandus Exampkasutan minu Binaarsete optsioonide hinnaoperatsioonistrateegiaveenduge, et kogu strateegia jaoks saaksin oma tasuta PDF-faili ja kuidas seda parimal viisil kasutada!\nBörsiväline kauplemine on selgitatud Kui finantsturud suletakse, pakub Quotex kauplemist käsimüügis, nii et saate hõlpsalt kaubelda ka nädalavahetustel ja pühadel! Börsiväline kauplemine kasutab varakursside määramiseks kauplemistegevust! Börsiväline kauplemine on natuke erinev, kui teie strateegia töötab traditsiooniliste turgude jaoks, ei pruugi see otc-kauplemise jaoks töötada enamasti töötab see Tagatisraha ja väljamakse meetodid Oma raha hoiustamiseks ja väljavõtmiseks saate kasutada palju erinevaid viise, sealhulgas: krüptorahad, Advcash ja Perfekt Money!\nNad pakuvad ka krediitkaarti, olenevalt elukohariigist! Pidevalt juhib tutvustusi. Maakler " Valikuvõimalus. Maakleril on suur kliendibaas, mis on juba öelnud. Broker teeb ettepaneku töötada klassikaliste binaarsete valikutega, 60 sekundi jooksul, vahemikku, üks touch, samuti konstruktor.\nIga meie nimekirja maaklerid on testitud aeg ja isiklik kogemus Paljud "vastaspoole" kauplejad, kellega sa pead sammu pidama. Seetõttu õppida hoolikalt oma võimeid ja tingimusi.\nKuigi valdusfirma põhineb Briti Neitsisaared, 24aption peakorter on tegelikult Küprosel: Küpros Samos ärikeskus 2.\nReaalajas reaalajas kuvatav graafik näitab konkreetse valuutapaari ostu-müügi määra. Seda saab kasutada ilma täiendavate programmide näiteks Metatrader4 või 5 registreerimata ja arvutisse installimata. Vaikimisi kuvatakse diagrammil Moskva aeg, pooletunnised küünlad ja euro-dollari valuutapaar. Binaarsete optsioonide indikaatoritega graafik on kaupleja jaoks hädavajalik tehniliseks analüüsiks.\nCrosshair - võimaldab kursori valitud kohas fikseerida. Pitchfork - hõlmab Shifa, Gann, Fibonacci arendamist - edasijõudnutele mõeldud tööriistu. Raha krüptosse investeerimisega krüpto 20, mida tasub investeerida, bitcoini miljonär ei tähenda midagi Lühiajaliselt langevad need isegi üsna sageli, mis on seotud mitmete määramatusteguritega.\nTõkevaliku näide. Tõkevalikud Krüptoraha investeerimiskursus bitcoini investeerimisega seotud riskid, krüptovaluutaga kauplemise teekond Bitcoin maakler münchen parim krüptoraha investeerimiseks võib olla Kui euro dollari või mõne muu paari reaalajas graafik ei liigu, kontrollige, kas täna on puhkepäev?\nKodu Lilled Päris binaarne graaf. Binaarsete optsioonide reaalajas kauplemise graafikud Päris binaarne graaf.\nVALUUTAKAUPLEMISPLATVORMI MääRATLUS - FINANTSID -\nForexi kauplemisplatvormi funktsioonid ja kaalutlused Mis on valuutakauplemise platvorm?\nInvesteerimine bitcoiinidesse või teistesse optsioonide reaalajas kauplemise graafikud. Jagage sõpradega:.\nKuidas ise ketrajat kodus valmistada? Tomatid rõdul kasvavad ja näpistavad Kuidas õigesti moodustada tomatipõõsast rõdul.\nKorteris oleva kanalisatsioonitoru vahetamine Milliseid tööriistu on vaja.\nTasuta demo konto saamiseks klõpsake siia! Edaspidi lisateabe saamiseks järgige seda blogi! Kui teil on küsimusi, saatke PM kaudu Facebooki kaudu klikkides siia või jätke mulle kommentaar allpool! Kogu su email aadressi ei avaldata. Salvestage minu nimi, emailja veebilehel selles brauseris järgmisel korral, kui ma kommenteerin. See nõuab pidevat tõusu ja olulise või kõrge vastupanu läbimurret. Seejärel langeb kauplemine forex ja krüpto tagasi suurenenud dünaamikaga.\nDünaamika tuleneb ühelt poolt paanitsevast müügist ja teisest küljest peatuste tõttu pikkade positsioonide vabastamisest. Langevate turgude tähtaeg võib kauplemisel olla tavaliselt lühem kui tõusvatel turgudel - välja arvatud juhul, kui kauplejad tugineda võltspuhangutele isegi kasvavate turgude korral. Sel juhul võib see tähtaeg olla lühem.\nMaakleri BDSwiss abil saavad binaarse valiku läbimurre selliseid strateegiaid ilma probleemideta rakendada ja langevate turgude eelistest kasu saada.\nAvaleht » Binaarsed valikud » Kasum langevatelt turgudelt: võlts läbimurre kui strateegia. Võltspuhangud strateegiana Turg ei pea tingimata kaugele laskuma, tingimusel et: ta on rikkunud olulist tuge, on ka piisavalt tõestatud. Mida lähemale, seda lihtsam on läbi murda. Sellest lähtuvalt väheneb Knock-ini hind. Spetsiifikast tulenevalt toimub päästiklepingutega kauplemine peamiselt väljaspool börsi. Väikeste erainvestorite juurdepääs neile on märkimisväärselt piiratud.\nVenemaa turul pakuvad eksootiliste liikidega kauplemiseks platvorme vaid bitcoinsitetrade info näpunäited kauplemine krüptovaluuta suurimad maaklerid. Sellise kauplemise piiratust selgitatakse investorite vähese nõudluse, Venemaa investeerimispankade vähese ettevalmistamatuse tõttu selliste toodetega töötada ja turu vähese arenguga.\nKuidas ennustada hinnaliikumist Kas ma saan barjäärivalikutega raha krüptoküünlad Üks olulisemaid ülesandeid on preemia suuruse õigluse hindamine.\nBinaarsed voimalused ilma deposiidita\nMadridi susteemi brandi registreerimine\nKuidas oppida kaubanduse osavoimalusi


Arutelud - Teisipäev, 15. detsember 2009 - Dokumentidele juurdepääsu käsitleva õigusliku raamistiku vajalik edasiarendus lähtuvalt Lissaboni lepingu jõustumisest (arutelu)\nMenetlus : 2009/2761(RSP)\nDokumendi valik : RC-B7-0191/2009O-0122/2009O-0123/2009B7-0191/2009B7-0194/2009B7-0197/2009B7-0198/2009B7-0246/2009\nTeisipäev, 15. detsember 2009 - Strasbourg EÜT väljaanne\n15. Dokumentidele juurdepääsu käsitleva õigusliku raamistiku vajalik edasiarendus lähtuvalt Lissaboni lepingu jõustumisest (arutelu)\nJuhataja. – Järgmine päevakorrapunkt on ühendatud arutelu järgmistel teemadel:\n– suuliselt vastatav küsimus, mille esitas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel nõukogule Michael Cashman dokumentidele juurdepääsu käsitleva õigusliku raamistiku vajaliku edasiarenduse kohta lähtuvalt Lissaboni lepingu jõustumisest (O-0122/2009 – B7-0230/2009);\n– suuliselt vastatav küsimus, mille esitas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni nimel Euroopa Komisjonile Michael Cashman dokumentidele juurdepääsu käsitleva õigusliku raamistiku vajaliku edasiarenduse kohta lähtuvalt Lissaboni lepingu jõustumisest (O-0123/2009 – B7-0231/2009).\nMichael Cashman, esitaja. – Lugupeetud juhataja! Lubage mul kõigepealt öelda, et on väga tore näha siin ruumis volinik Wallströmi, samuti Cecilia Malmströmi eesistujariigist, sest me mõlemad oleme olnud seotud selle teemaga algusest peale, alates 1999. aastast.\nOn huvitav meenutada, et 2001. aasta mais meie kokkuleppes saavutatu oli mõnes mõttes ajalooline 15 liikmesriigi seas, kes liikusid oma eri traditsioonide, kultuuri ja suhtumisega avatuse ja läbipaistvuse poole. Me suutsime kokkuleppele jõuda ja huvipakkuv on see, et suur osa oli selles ka tolleaegse eesistujariigi Rootsi otsusekindlusel.\nSelle taga oli ka Euroopa Komisjoni otsusekindlus, millega ta tunnistas, et kõik kolm institutsiooni vajavad kultuurilist muutust. Me pidime mõistma, et avatus ja läbipaistvus ei takista demokraatia õitsengut, vaid tegelikult soodustavad seda. See võimaldas meil võtta vastutuse. See lasi kodanikel näha, mida nende nimel tehakse, ning aitas meil väidetavalt kergitada eesriiet ja tõestada lõplikult, et komisjoni ja nõukogu seifidesse ei ole peidetud kohutavaid saladusi. Euroopa Parlamendis pole ma küll kindel, aga loodetavasti ei ole neid ka parlamendi seifides!\nTahan selle pühendumuse eest tänada eelkõige volinikku ja kui tohib, siis ka mu kallist ekskolleegi Cecilia Malmströmi. Nüüd on meil tarvis järgmisele asjale pühenduda. Nagu ma ütlesin, oleme tohutult palju saavutanud. Meil on dokumentide register. Meil on Euroopa Kohtu praktika, mille abil nüüd määratletakse ja täpsustatakse esialgu kokkulepitud tingimusi dokumentidele juurdepääsu kohta. Oleme heaks kiitnud põhimõtte, et kõigile dokumentidele peab juurde pääsema ja kui see ei ole võimalik, tuleb seda selgelt ja konkreetselt põhjendada viitega erandeid käsitlevale artiklile 4 või tundliku sisuga dokumente pudutavale artiklile 9.\nKui me aga asjaga edasi liikusime, nõudis Euroopa Parlament korduvalt muudatusi. Arvan, et muudatused, mis Euroopa Komisjon parlamendile esitas, mille üle me seejärel oma komisjonis hääletasime ja mille esimene lugemine käesoleva aasta märtsini edasi lükati, ei olnud piisavalt põhjalikud, ning ma tean, et siin lähevad meie arvamused lahku. Samuti kardeti – ja seda tehakse parlamendis ikka veel –, et püütakse taastada juurdepääs dokumentidele, eriti nende uuesti määratlemisel (levis arusaam, et kõik toimikud tuleb eranditest vabastada) ja määratleda uuesti kolmandate isikute vetoõiguse mõiste.\nTasub märkida, et meie kodanikud, kes istuvad rõdul, arvavad ilmselt, et räägime siin millestki kosmilisest – mingid artiklid, kolmandate isikute vetoõigus –, kuid tegelikult on meil jutuks üks õigusakt, mis laseb neil veenduda, et kanname vastutust. Parlamendiliikmed vastutavad selle eest, mida nad kodanike nimel teevad, Euroopa Komisjon vastutab selle eest, mida ta kodanike nimel teeb, ja samamoodi nõukogu. Kuidas saavad nemad ja vabaühendused seda teha, kui meie töötamise viis ja igaühe ülesanded jäävad hoolega hoitud saladuseks, mida teavad ainult lobitöö tegijad ja juristid, kes on asjast teadlikud?\nMinu arvates on see Lissaboni lepingu põhiidee, mille järgi tuleb meil demokraatiat veelgi tugevdada. Me peame hõlbustama juurdepääsu dokumentidele. Seepärast nõuabki Euroopa Parlament seda suuliselt vastatavat küsimust esitades, et antaks terve hulk soovitusi. Põhiliselt tuleb tagada meie alustalaks olevate õiguste säilimine ja arusaam, et Lissaboni lepingu järgi ei ole enam üksnes kolme institutsiooni, vaid ka kõik nende loodud ametid ja organid, sealhulgas Euroopa Keskpank (mõnel juhul), Euroopa Kohus, Euroopa Investeerimispank, Europol ja Eurojust. Kõik need asutused kannavad nüüd määruse (EÜ) nr 1049/2001 kohaselt vastutust.\nLeiame, et pärast Lissaboni lepingu jõustumist tehtud ettepanekud ei ole kooskõlas selle lepingu sisu ega vormiga, ammugi mitte kohustustega, mis sisalduvad meie arvates algses määruses (EÜ) nr 1049/2001. Määrusega reguleeritakse meie kuulajate huvides üldsuse juurdepääsu kõigile dokumentidele, mis on kolme institutsiooni käsutuses, neile saadetud või nende koostatud.\nCecilia Malmström, nõukogu eesistuja. – (SV) Lugupeetud juhataja! Nagu teate, on läbipaistvuse suurendamine eesistujariigi Rootsi jaoks ülimalt tähtis küsimus. Kui rääkida läbipaistvusest, siis oleme oma ELi institutsioonides maha käinud üsna pika tee. Jutt pole sealjuures vaid õigus- ja haldusnormidest. Läbipaistvus tähendab ka hoiakut ja viisi, kuidas õigus- ja haldusnorme ellu viiakse.\nTäna hommikul oli mul väga hea meel kohtuda dokumentidele üldsuse juurdepääsu käsitlevas institutsioonidevahelises komitees Euroopa Komisjoni asepresidendi Margot Wallströmi ja Euroopa Parlamendi asepresidendi Diana Wallisega. Kohtumine toimus eesistujariigi Rootsi algatusel. See komitee pole kaks aastat kohtunud. Pidasime mõned väga tegusad ja konkreetsed arutelud selle üle, kuidas parandada kodanike võimalust pääseda institutsioonide dokumentidele ka tegelikult juurde. Jõudsime ühisele järeldusele ka selles, et me peaksime tihedamini kohtuma.\nMul on hea meel, et Lissaboni lepingus pööratakse palju tähelepanu läbipaistvusele, avalikule kontrollile ja demokraatiale. See teeb meile rõõmu. Mis puutub määruse (EÜ) nr 1049 läbivaatamisse – me nimetame seda läbipaistvuse määruseks –, siis soovib eesistujariik eelkõige koondada tähelepanu selle määruse uuele õiguslikule alusele. See on kirjas Lissaboni lepingu artikli 15 lõikes 3. Uue õigusliku aluse tähtsaim muutus on institutsioonide pädevuse suurendamine. Lihtsamalt öeldes tähendab see seda, et kui varasemat artiklit kohaldati üksnes parlamendi, nõukogu ja komisjoni dokumentidele, siis uus artikkel laiendab üldsuse õigust pääseda juurde kõigile Euroopa Liidu institutsioonide ja asutuste dokumentidele. Teatavad piirangud on seotud Euroopa Liidu Kohtu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga dokumentidega, kuid ka see valdkond on nüüd märkimisväärselt avaram kui enne.\nKomisjon on teatanud, et esitab parlamendile ja nõukogule ettepaneku praeguse läbipaistvuse määruse kohandamiseks lepingu uute sätetega.\nVahepeal tugineb nõukogu läbipaistvuse määruse läbivaatamisel ettepanekule, mille komisjon esitas Euroopa Parlamendile 2008. aasta mais.\nPärast 2008. aasta maid on nõukogu informatsiooni töörühm ettepaneku kaks korda läbi töötanud. Teise vormilise läbitöötamisega saadi valmis tänavu juunis-juulis ning selle käigus valmis hulk muudatusettepanekuid, mille Euroopa Parlament 2009. aasta märtsi täiskogu istungil heaks kiitis. Mais otsustas parlament, et ei vii Euroopa Parlamendile esitatud komisjoni ettepaneku ametlikku lugemist lõpule. Tahaksin parlamendile meelde tuletada, et mu kolleeg Beatrice Ask, kes on Rootsi justiitsminister, selgitas kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjonile Rootsi eesistumisperioodi alguses, 2. septembril 2009, et on valmis algatama institutsioonidevahelist arutelu. Ta küsis konkreetselt, kas äsjavalitud parlament kavatseb jätkata tööd nende 92 muudatuse põhjal, mille parlament 2009. aasta märtsis vastu võttis. Ta küsis seda sellepärast, et eesistujariigina on meil tarvis teada Euroopa Parlamendi seisukohta, isegi kui see pole ilmtingimata esimese lugemise järgsel kujul.\nNagu ma aru saan, ei ole uue koosseisuga Euroopa Parlamendil olnud veel võimalust seda komisjoni ettepanekut arutada, vaid ta on keskendunud selle asemel mõjule, mida Lissaboni leping võib pooleliolevale läbivaatamisele avaldada.\nMeie nõukogus ootame komisjoni ettepanekut, millest on teada antud seoses Lissaboni lepingu mõjuga läbipaistvuse määrusele. Mõistagi oleme endiselt valmis teiega praegust ettepanekut arutama ja pole tarvis öeldagi, et loomulikult peame võtma sellistes aruteludes arvesse uue lepingu mõju.\nMinu arvates on Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõige 3 täiesti asjakohane õiguslik alus uue lepingu kohaseks ettepanekuks. Ülejäänud artiklid, mis käsitlevad paremat teabevahetust institutsioonide ja kodanike vahel ning häid haldustavasid, on demokraatia, tõhususe ja õiguspärasuse tugevdamiseks ülimalt olulised. Peame arutama ka seda, kuidas selline eesmärk teoks teha. Ma pole päris veendunud, et läbipaistvuse määruse raamistikus on nende jaoks ruumi. Selguse huvides peaks see määrus sisaldama täpseid eeskirju, mis hõlmavad üksnes üldsuse juurdepääsu dokumentidele, mitte midagi muud.\nMargot Wallström, komisjoni asepresident. – Lugupeetud juhataja, austatud parlamendiliikmed! Kui tohib, siis pöördun kõigepealt härra Cashmani poole. Arvan, et see on minu viimane võimalus teile aitäh öelda. Olete Euroopa Parlamendis tõesti selle konkreetse määruse ning avatuse ja läbipaistvuse eest võidelnud. Teist on saanud selle määruse kehastus, sümbol ja eestkostja.\nArvan, et nii Cecilia Malmströmile kui ka mulle endale lisab rohket usaldusväärsust see, et me oleme rootslased, ning minu arvates ei kahtle ükski inimene selles, et me jätkame võitlust avatuse ja läbipaistvuse eest. Samal ajal oleme isekeskis lahingut löönud, sest ka meie täidame erinevaid ülesandeid. Mõnikord peame olema väga realistlikud selle suhtes, mida suudame saavutada, ning meil tuleb kõigis institutsioonides oma seisukoha eest võidelda. Alati pole see kerge. Arvan, et kogu poliitiline kliima ja poliitiline tasakaal on muutunud ning see on mõjutanud meie selleteemalisi arutelusid.\nKuid ütleksin, et meie lähtekoht pole karvavõrdki muutunud. Samuti väidame, et see konkreetne dokumentidele juurdepääsu käsitlev määrus on meid väga hästi teeninud. See on aastate jooksul olnud suurepärane vahend ja me tahame, et seda kasutaksid rohkem ka teised peale lobitöö tegijate ja nende, kellele kõigi dokumentide läbilugemise eest makstakse. Me tahame, et üldsus ja ajakirjanikud oskaksid seda kasutada ning saaksid dokumentidele täieliku juurdepääsu. See on minu lähtepunkt. Ma tean, et jagan seda vaatenurka ka ministriga, nagu kuulda võisite.\nArvan veel, et Rootsi eesistumisaeg andis erakordse võimaluse selle küsimusega edasiliikumiseks. Nüüd tahan ma tõepoolest tänada Euroopa Parlamenti võimaluse eest pidada arutelu läbipaistvuse ja uue Lissaboni lepingu üle, sest see asetab suurema rõhu avatusele ja niinimetatud osalusdemokraatiale. Me kõik nõustume, et see on ülimalt teretulnud arengusuund.\nTäna esitatud konkreetne küsimus on järgmine: milliseid meetmeid võtab komisjon seose määruse (EÜ) nr 1049/2001 muutmisega?\nNagu teate, saab avalikkus Lissaboni lepinguga suurema õiguse pääseda juurde kõigi Euroopa Liidu institutsioonide, organite, asutuste ja ametite dokumentidele, nagu kuulsime ministrit ütlemas, kuigi loomulikel põhjustel jäävad kehtima mõned piirangud Euroopa Kohtu, Euroopa Keskpanga ja Euroopa Investeerimispanga dokumentidele.\nSeoses määruse (EÜ) nr 1049/2001 läbivaatamisega tahan rõhutada, et uus õiguslik alus, Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõige 3, on väga sarnane endise artikliga 255. Peamine erinevus on institutsioonilise pädevusala laienemine.\nSeda küsimust käsitles Euroopa Komisjon oma käesoleva aasta 2. detsembri teatises. Selle eesmärk oli viia vastavusse uue lepingu teiseste õigusaktide menetluses olevad ettepanekud (mõnedele teist võib see ELi slängis olla tuntud kui omnibussiakt – aga unustagem see samal hetkel, kui ma seda ütlesin!).\nSee tähendab, et kumbki seadusandjatest võib nüüd esitada muudatusettepaneku, millega laiendatakse määruse rakendusala muudele organitele ja asutustele. Sellega antakse ka nõukogule teada, et komisjon on selle esitanud ja vastu võtnud.\nÕigusloomeprotsessi edasiarendamine, mille järel võetakse vastu muudetud määrus (EÜ) nr 1049/2001, on nüüd seadusandjate – Euroopa Parlamendi ja nõukogu – kätes. Oleme ikka veel esimese lugemise juures. Meil pole õigusloomega seotud resolutsiooni ega uue koosseisuga parlamendi seisukohta. Muidugi annab komisjon ka edaspidi oma panuse kokkuleppele jõudmisse – nagu muudessegi õigusloomeprotsessidesse.\nLissaboni lepingus on sätestatud osalusdemokraatia õigusraamistik. Komisjoni eestvedamisel oleme astunud juba palju samme, millega plaanitakse tõhustada avalikke arutelusid ja suurendada üldsuse osalust kavandatud uues poliitikas. Näiteks hakkame lepingu uute sätete taustal hindama komisjoni suuniseid ning otsustame, kas nende edasiseks parandamiseks tuleb teha kohandusi. Oleme juba alustanud tööd kodanikualgatusega, kuulutades välja avaliku arutelu, et kuulata enne ettepaneku esitamist ära kodanikud ja huvirühmad.\nEelmisel nädalal tunnistas ka Euroopa Ülemkogu kodanikualgatuse suurt tähtsust. Järgmine eesistujariik Hispaania peab seda samuti väga oluliseks, nagu ma olen aru saanud. Nad tahavad kiireid tulemusi.\nNagu juba kuulsime, toimus täna hommikul eesistujariigi Rootsi algatusel dokumentidele üldsuse juurdepääsu käsitleva institutsioonidevahelise komitee kohtumine. Selle komitee ülesanne on uurida parimat tava, lahendada võimalikke konflikte ja arutada edasisi samme, mis puudutavad üldsuse juurdepääsu dokumentidele.\nNiisiis otsustasime ühiselt, et tulevikus on meil avatust edendav veebiportaal; meil on institutsioonide avalike registrite täiendavus; meie vastavad IT-talitused tulevad kokku ja ühendavad oma jõupingutused juurdepääsu tagamise nimel. Praegu, mil meie institutsioonid loovad või muudavad elektroonilisi salvestussüsteeme, hakkame kaaluma ka dokumentidele juurdepääsu mõjuhinnangut.\nMa tean, et praegu on käes aeg, mil te panete kirja oma jõulusoovid. Aga ma arvan, et avatuse ja läbipaistvuse vallas ei peaks te jõuluvana peale lootma jääma. Leian, et tulemused sõltuvad nüüd tõesti meist endast: Euroopa Parlamendist, nõukogust ja komisjonist. Tõeliselt konkreetsed ja otsesed tulemused. Minu arvates oleme juba alustanud ja peame seda rada mööda ka edasi minema, nii et ootan huviga meie arutelu.\nRenate Sommer, fraktsiooni PPE nimel. – (DE) Lugupeetud juhataja! Nõustusime koos raportööri ja teiste fraktsioonide variraportööridega esitama suuliselt vastava küsimuse menetluse seisu ja järgmiste sammude kohta. Kavatsesime nõukogu ja komisjoni vastuse põhjal arutada, kuidas jätkata. Põhimõtteliselt anti äsja meile see vastus. Mulle pole päris selge, miks esitas raportöör fraktsioonide vahelist kokkulepet eirates äkki resolutsiooni, milles ta väljendas oma isiklikku seisukohta. Mis vastust ta tahab komisjonilt ja nõukogult saada? Kolleeg Cashman, ma pean teist väga lugu, ent kõik see juhtus vaikselt ja salaja, ilma mingi läbipaistvuseta. Niipalju siis teie väitest, et võitlete läbipaistvuse nimel. Te püüdsite meid kõrvale jätta. Peale selle arvan, et selle resolutsiooni õiguspärasus on kodukorra järgi ülimalt küsitav. Igatahes kordab resolutsiooni sisu teie olemasolevat raportit eelmise parlamendikoosseisu ajast ning seetõttu on see täiesti ülearune.\nMa tean, et püüdsite variraportööridega ühisresolutsiooni esitamises kokkuleppele jõuda, ent mina olen põhimõtteliselt selle resolutsiooni vastu. Lissaboni lepingu jõustumine ei ole minu arvates tekitanud selle dokumendi õiguslikus aluses niisugust muutust, et selle tulemuseks oleks Euroopa Parlamendi rolli muutumine. Raport oli ja on kaasotsustusmenetluse dokument. See selgitab ka minu fraktsiooni muret selle pärast, kas resolutsioon on kodukorra tingimuste kohaselt õiguspärane.\nMa ei taha hakata selle sisu arutama. Et oma resolutsiooni ettepanekut õiguspäraseks muuta, olete kokku pannud hulga erinevaid asju, sealhulgas viiteid Euroopa Liidu asutamislepingust, Lissaboni lepingust ja põhiõiguste hartast, kõik kontekstist välja rebituna. Praegu esitatud kujul ei ole see kindlasti õiguslikult kehtiv. Te ei ole võtnud konfidentsiaalsuse kohustust, mis vähemalt teatavas ulatuses on selgelt vajalik. Näiteks on see kolmandate isikutega sõlmitavate rahvusvaheliste lepingute puhul conditio sine qua non. Teil tarvitseb vaid mõelda SWIFT-lepingule USAga. Samuti puudub vahepealne lahendus näiteks tagasiulatuva läbipaistvuse kujul. Teil ei ole õnnestunud seda leida. Lisaks on tähelepanuta jäetud muud seaduslikult kaitstud õigused, näiteks andmekaitse või õigus eraelu puutumatusele.\nMe ei peaks seda resolutsiooni vastu võtma. Oleme saanud komisjonilt ja nõukogult hea vastuse, mille alusel – s.t meie suuliselt vastatavale küsimusele esitatud vastuse alusel – võiksime jätkata. Kolleeg Cashman, ma palun teil resolutsiooni ettepanek tagasi võtta.\nVilija Blinkevičiūtė, fraktsiooni S&D nimel. – (LT) Tänan, härra juhataja, head kolleegid! Nõustun kindlalt meie kolleegi Cashmani arvamusega, et Lissaboni lepingu jõustumise ja õiguslike olude muutumise järel on praegu ülimalt õige aeg taastada arutelu dokumentidele üldsuse juurdepääsu käsitleva 2001. aasta määruse üle ning parandada ja muuta seda põhjalikult.\nLissaboni lepinguga kavatseme saavutada ühiskonnas märksa suurema avatuse. See tähendab, et otsuseid tuleb langetada võimalikult avalikult ning need peavad olema kodanikele võimalikult arusaadavad. Pealegi on Euroopa Liidu tegevus ja selle usaldusväärsus kõige põhjal otsustades seotud sellega, kuidas kodanikud saavad aru oma juurdepääsust Euroopa Liidu tegevusele ja vastuvõetud dokumentidele ning millised on neile avanevad võimalused selles vallas.\nEelkõige on avatus vajalik selleks, et tugevdada demokraatia põhimõtteid ja süvendada põhiõiguste austamist. Ühiskonna võimalus pääseda dokumentidele juurde peab seega muutuma aluspõhimõtteks ja salastamist tuleb kohaldada üksnes erakorralistel asjaoludel.\nEuroopa Parlament on selles valdkonnas ära teinud juba palju tööd. Tänavu märtsis koostas ta raporti, mis käsitles komisjoni ettepanekut praegu kehtiva määruse muutmise kohta. See uus Euroopa Parlamendi ettepanek on uutele aruteludele sobivaks aluseks. Me ei tohi siiski unustada, et arutame siin määruse muutmist. Sellepärast vajame hädasti kõigi Euroopa Liidu institutsioonide jätkuvat koostööd ja ühist kokkulepet läbipaistvuse eeskirjade läbivaatamise kohta.\nParem määrus võiks anda meile parema läbipaistvuse. Kuna Lissaboni lepinguga tugevdatakse põhimõtteid, mille abil saavutada Euroopa Liidu suurem avatus ja tihedam koostöö kodanikega, tuleb selle eesmärgini jõudmiseks kehtestada konkreetsed meetmed ja luua Euroopa Liidu institutsioonide juhtimistava põhialus.\nSellepärast kutsun ma uut komisjoni üles esitama võimalikult kiiresti ettepanek ja jõudma nõukoguga ühisele seisukohale, et tagada täielikult avatud ja pidev dialoog kodanikega ja neid esindavate ühingutega.\nDiana Wallis, fraktsiooni ALDE nimel. – Lugupeetud juhataja! Olen väga rõõmus selle küsimuse üle ja tänan härra Cashmani oma seisukohtade esitamise eest. Mina arvasin tegelikult, et kõik fraktsioonid siin täiskogul on resolutsiooniga nõus. Nii öeldi mulle tänahommikuse kohtumise tulemuste põhjal.\nOn selge, et Lissaboni lepingu jõustudes saame kogu läbipaistvuse küsimusega sammu edasi liikuda. Läbipaistvuse eest vastutava asepresidendina ei ole ma seda teemat alati lihtsaks pidanud, kuid usun, et nüüd on meil võimalus paremini hakkama saada ja kodanikele veelgi lähemale jõuda. Mõtleme siin Euroopa Parlamendis, kuidas korraldada juurdepääs dokumentidele ja teabele. Mul oli täna hommikul tõeliselt meeldiv kohtumine Cecilia Malmströmi ja Margot Wallströmiga, nii et meie kolm institutsiooni said viimaks kokku tulla ja saavutada mõned edusammud. Seda on juba nimetatud – ja ma arvan, et meie jaoks on see suur läbimurre – et erinevalt sellest institutsioonidevahelisest organist, mis kohtub juhuslikult kahe või kolme aasta tagant, otsustasime meie saada uuesti kokku kuue kuu pärast ja teha seda hoopis korrapärasemalt. Meil on tõsi taga ja me andsime koos selgelt märku, et meie eesmärk on luua tõeline läbipaistvuse sild meie kõigi vahel ja veenduda, et kodanikel on võimalus jälgida õigusloomeprotsessi edenemist kõigis selle etappides, et nad saavad anda oma tõelise panuse meie töösse ja et nad tajuvad ka tegelikult, mida me teeme.\nSeega on minu fraktsioon – ja ma usun, et kõik fraktsioonid – heaks kiitnud muudatused, mis näitavad tänast edusammu. Mul jääb vaid tänada teid meie kolme poolt, et jõudsime selles küsimuses mõningase edasiminekuni.\nZbigniew Ziobro, fraktsiooni ECR nimel. – (PL) Lugupeetud juhataja! Euroopa asjade vastu huvi tundvate arvukate ajakirjanike arvates on Euroopa institutsioonides juba palju aastaid täheldatud nähtust, mida nimetatakse demokraatia puudujäägiks. See süüdistus on mõnikord esitatud ebaõiglaselt, ent teinekord on see olnud põhjendatud. Viimasel juhul on tähelepanu juhitud sellele, et demokraatlik mehhanism ei tööta korralikult, kui tekib tunne, nagu langetaksid tähtsaid otsuseid mingid anonüümsed Euroopa ametnikud kusagil kaugel Brüsselis. Sellepärast tulekski rõhutada, et avatus on ülimalt tähtis osa Euroopa Liidu tegevusest. Võim peab ühiskonna ees vastutama, muidu see korrumpeerub, nagu ajalugu on näidanud.\nEuroopa ühiskond koosneb eri rahvastest, kes elavad eri riikides. Sellepärast peavad Euroopa Liidu institutsioonid vastutama kõikide liikmesriikide kodanike ees. Üks viis, kuidas tagada pidev järelevalve Euroopa Liidule usaldatud volituste üle, on anda täielik juurdepääs dokumentidele. Ma mõtlen peamiselt Euroopa Komisjoni või nõukogu töödokumente, analüüse ja konsultatsioonidokumente. On väga tähtis, et jäädvustataks ja avalikustataks huvirühmade mõju eeskirjade väljatöötamisele. Mitte ainult Euroopa Parlamendil ei pea olema täielik juurdepääs neile dokumentidele. Kõigi Euroopa Liidu liikmesriikide kodanikel peab olema demokraatliku järelevalve õigus, nii et seda peaks saama kasutada kõik ühiskonna huvitatud organisatsioonid ja ajakirjanikud. Üksnes läbipaistvusega saab tagada, et Euroopa Liidu asutused ja ametnikud kasutavad neile antud võimu liikmesriikide kodanike ühiste huvide nimel.\nRui Tavares, fraktsiooni GUE/NGL nimel. – (PT) Daamid ja härrad, see arutelu on seotud usaldusega. Euroopa institutsioonid paluvad alati, et kodanikud neid usaldaksid. Lissaboni lepingu jõustamise ajal, läks see nüüd hästi või halvasti, palusid nad, et kodanikud neid usaldaksid. Algas finantskriis algas ja nad palusid, et kodanikud neid usaldaksid. Noh, eks usaldus ole kahepoolne. Ei saa alati paluda kodanikel end usaldada, kui te ei usalda ise samal ajal kodanikke niigi palju, et näidata neile kõiki protsesse ja sisemisi tööviise, mis panevad komisjoni liikuma. Võimulolijad ei tohiks kurta, et kodanikud ei usalda poliitikuid, kui poliitikud ise samal ajal kodanikke ei usalda.\nSee ongi demokraatia ja mitte ainult – see on ka raiskamine. Ühiskond iseenesest on üks suur teadmiste panipaik, mille me laseme raisku, kui ei kaasa kodanikke Euroopa Liidu juhtimisse ja valitsemisse. Ma ei tunne siinjuures absoluutselt mingeid süümepiinu, kui ütlen, et toetan täielikult raportööri pingutusi, et ta on teinud demokraatiale suure teene ja et me peaksime pürgima mitte ainult läbipaistvuse poole, vaid eelkõige püüde poole tagada, et läbipaistvus ei jää ainult sõnakõlksuks, vaid tähendab midagi käegakatsutavat.\nWilliam (The Earl of) Dartmouth, fraktsiooni EFD nimel. – Lugupeetud juhataja! Euroopa Liit on minu kodumaal ja ka igal pool mujal kuhjaga ära teeninud sellise institutsiooni maine, kes langetab oma otsuseid varjates, salatsedes ja vargsi. Seega võis oletada, et komisjon teeb nüüd oma parima, et olla avatud ja läbipaistev. Selle asemel on komisjon koostanud niisuguse ettepaneku – minu arust on see 1049 –, mille ühe osaga piiratakse tegelikult juurdepääsu praegu avalikele dokumentidele.\nPeale selle kehtib üks oluline väide, mida ma mäletan õpingutest Harvardi ülikoolis, ja see on niisugune: ilma läbipaistvuseta ja korraliku avaliku kontrollita tehtud otsusel on loomupärane kalduvus olla halb. Teil tuleks nõustuda, et läbipaistvuse puudumine on üks põhjustest, miks komisjon esitab nii palju halvasti kaalutud, kehvasti läbimõeldud, asjakohatuid ja nigelalt koostatud otsuseid, millega meie Inglismaal ja muudes riikides peame leppima. Nii et selle õigusraamistiku puhul tahaksin ma komisjonilt tungivalt nõuda, et nad mõtleks asja uuesti läbi, kui selline läbimõtlemine on ühes vigase valitsemissüsteemi vigases institutsioonis tegelikult üldse võimalik.\nSalvatore Iacolino (PPE). – (IT) Lugupeetud juhataja, head kolleegid! Kuulasin Euroopa Komisjoni, eesistujariigi ja kolleegide sõnavõtte väga tähelepanelikult. Stockholmi programmiga on tõesti veel paremini selgitatud, kui tähtis on õigus pääseda juurde ELi institutsioonide koostatud dokumentidele.\nKa Lissaboni leping kinnitab füüsiliste või juriidiliste isikute õigust dokumentidele juurde pääseda, tagades siiski, et kehtestatakse niisuguste tingimuste ja piirangutega eeskirjad, kus võetakse arvesse iga asutuse eripära. Nagu eelnevalt nimetati, on Euroopa Parlament sel aastal juba pidanud dokumentidele juurdepääsuga tegelema ning sel korral läksid seisukohad mõnevõrra lahku.\nTäna oleme kõik nõus, et 2001. aasta määrust on tõepoolest vaja kohandada, ehkki kolleeg Cashmani soovitatud lahendus ei näi olevat usaldusväärne selle poolest, et laiendab üle igasuguse mõistliku piiri võimalust kätte saada dokumente, mis võivad tegelikult mõnikord olla vastuolus üldsuse põhihuvidega. Võin tuua mõned näited: läbirääkimised kolmandate riikidega või muu tundlik toiming nõuab selget määratlemist, tasakaalu läbipaistvuse, avalikustamise ja teadasaamise seaduspärase õiguse ning teatavatele dokumentidele juurdepääsu keelamise vahel, mis on kooskõlas valitseva ja tunnustatud avaliku huviga.\nOleme endiselt veendunud, et tuleb edendada füüsiliste ja juriidiliste isikute õigust pääseda juurde dokumentidele. Teame, et meil tuleb leida mõistlik põhimõte, mille abil tasakaalustada vastuolulisi vajadusi: laiendada Euroopa ombudsmani volitusi, sätestada täpsed ja asjakohased juurdepääsu kriteeriumid ning võtta tarvitusele üleminekukord, millega järk-järgult kehtestatakse kodanike vajadusi täitvad ja institutsioonide nõuetekohase toimimise tagavad eeskirjad. Loodame selle eesmärgi saavutamisel praegusele eesistujariigile Rootsile, eesistujariigile Hispaaniale ja komisjoni tegevusele.\nCornelis de Jong (GUE/NGL). – (NL) Lugupeetud juhataja! Millist dokumenti te täpselt otsite? Mis on selle dokumendi number? Need on kõigest paar vastust, mida kodanikud ootavad, kui nad Euroopa institutsioonidele küsimuse esitavad. Kodanikud tahavad teavet, mitte reklaami ega dešifreerimatuid poliitikadokumente. Sellepärast ongi vaja pöördelisi muudatusi. Tähelepanu keskmes peavad olema kodanikud. Sellele tuginevadki küsimused härra Cashmanilt, keda tahaksin tänada ta suurepärase ja – ütlen seda proua Sommerile, kes on kahjuks juba istungisaalist lahkunud – ülimalt läbipaistva koostöö eest viimastel kuudel.\nMulle meeldiks, kui osa Euroopa informaatikavaldkonna eelarvest kuluks selle peale, et anda kodanikele nii digitaalse teabemeedia kui ka inimkontakti kaudu tõest, täielikku teavet ja vastuseid umbes sellistele küsimustele nagu “Kas võiksite üksikasjalikult kirjeldada, kuhu on jõutud Kopenhaageni kliimamuutuse konverentsi ajal tehtud Euroopa otsustega Euroopa jõupingutuste kohta?”. Selliseid asju tahavad kodanikud teada ja seepärast kutsun ma komisjoni, nõukogu ja eriti parlamendiliikmeid üles toetama meie samme suurema läbipaistvuse saavutamise nimel. See näib mulle ainsa tõeliselt selge sõnumina.\nHeidi Hautala (Verts/ALE). – (FI) Lugupeetud juhataja! Avalik juurdepääs dokumentidele tähendab kodanike õigust osaleda otsuste langetamises ja saada selleks teavet. Lissaboni leping kinnitab seda ELi kodanike põhiõigust. Kui Euroopa Parlament seda põhiõigust ei kaitse, kes siis veel?\nSellepärast ongi väga tähtis, et võtaksime sellel istungil vastu tugeva ja selge läbipaistvust pooldava seisukoha. Me ei tohiks nõustuda ühegi tagasisammuga ega komisjoni ettepanekuga.\nVõin teile kinnitada, et liigub ringi palju eksiarvamusi selle kohta, mida me siin otsustame. Me ei taha rahvusvahelisi läbirääkimisi ohtu seada, kuid arvame, et kodanikel on õigus teada, milliseid nende õigusi kahjustavaid küsimusi välismaiste võimuasutustega arutatakse. Me ei jõua siin isegi sellise tulemuseni, et iga Euroopa Parlamendi liige peaks oma elektrooniliste kirjade sisu avalikustama. Kui keegi seda kardab, siis pole selleks absoluutselt mingit põhjust.\nAndreas Mölzer (NI). – (DE) Lugupeetud juhataja! Läbipaistvuse küsimus ja kodanike juurdepääs Euroopa Liidu dokumentidele on kahtlemata niivõrd tähtis, et kogu Euroopa rahvas on Euroopa integratsioonipoliitikaga endiselt ülimalt rahulolematu.\nAustrias ei ole suur osa rahvast Euroopa Liiduga rahul või on selle suhtes skeptiliselt meelestatud, sest neil on tunne, et seal puudub läbipaistvus ja juurdepääs poliitika tegemisele. Lissaboni lepingu tutvustamine ja siis selle läbisurumine koos Euroopa Nõukogu alalise eesistuja ja kõrge esindaja valimisega on tekitanud kodanikes tunde, et neil ei lasta näha, mis toimub, et läbipaistvus puudub ja et neil pole aimugi, miks peab neid asju tegema. Et Lissaboni lepingust oleks Euroopa kodanikele kasu, oleks minu arvates väga tähtis tekitada inimestes tunne, et nad teavad, kes teeb Euroopa Liidus otsuseid ning milleks ja kuidas ta seda teeb.\nMichael Cashman, esitaja. – Lugupeetud juhataja! Ma pean vajalikuks tõstatada kaks küsimust.\nProua Sommer viibib siiani saalis ja ma pean asjakohaseks tema sõnavõtule vastata, isegi kui ta ei kuula. Ta esitas rea süüdistusi. Üks neist on see, et mu tegevus pole olnud läbipaistev. Lubage mul teha üks parandav märkus ja öelda, et kõik fraktsioonid ja raportöörid olid igale koosolekule kutsutud. Kui nad ei saanud tulla, esitati koosolekutel lugupidamisega nende seisukohad. Kõik seejärel vastu võetud otsused edastati kõigile variraportööridele ja fraktsioonidele.\nSiin esitati soovitus, et peaksime kuidagiviisi tagasi võtma selle resolutsiooni ettepaneku, mille proua Sommer ütles olevat ebademokraatliku ja läbipaistmatu ning millest tema fraktsioon ei teadvat midagi. Noh, ma leian, et see on huvitav, sest pidasin täna pärastlõunal läbirääkimisi tema fraktsiooniga EPP nende kavandatava resolutsiooni ettepaneku üle, mis puudutas suuliselt vastatavat küsimust. Seega oskan ma arvata vaid seda, et proua Sommerit on valesti informeeritud, ning ootan üldiselt huviga läbirääkimiste alustamist siiralt ja heas usus EPP ja kõigi muude fraktsioonidega.\nLõpetuseks ütlen, olin ühes asjas hooletu. See on viimane kord, volinik Wallström, mil me kohtume siin istungisaalis, ja lubage mul märkida, et mina ja Euroopa Parlament pole kunagi kahelnud teie pühendumuses avatusele ja läbipaistvusele. Teil on olnud täiesti õigus: oleme alati pidanud omaenda institutsioonis oma seisukohta kaitsma ning teie olete enda oma kaitsnud suurepäraselt, kuid ei ole kunagi taganenud avatuse ja läbipaistvuse põhimõttest.\nTe olete eeskujuliku teenistuskäiguga tähelepanuväärne ametnik ja ma olen kindel, et jääte selleks ka edaspidi. Te pole kunagi kohkunud tagasi tegemast seda, mis on teie arvates õige, aus ja väärikas. Ma tahaksin teid tänada kõigi nende nimel, kellel pole kunagi olnud au teid kohata.\nCecilia Malmström, nõukogu eesistuja. – (SV) Lugupeetud juhataja! Dokumentidele üldsuse juurdepääsu käsitlev õigusakt, millele me viitame siin kui määrusele (EÜ) nr 1049, on meid hästi teeninud. Olen väga uhke, et mul oli oma osa selle loomisel koos Michael Cashmaniga ja koos komisjoni panusega, mille andis Margot Wallström.\nLissaboni leping annab meile võimaluse sammu võrra edasi liikuda, sest selle rakendusala on laiendatud. See on väga rõõmustav. Mul on kahju, et sügise jooksul ei osutunud võimalikuks algatada institutsioonidevahelist dialoogi Euroopa Parlamendiga. Ootasime Euroopa Parlamendi arvamust, enne kui saime jätkata. Usun, et ka eesistujariik Hispaania vajab mingit märki Euroopa Parlamendi seisukohast selles küsimuses, et ta saaks institutsioonidevaheliste läbirääkimistega edasi minna.\nSenikaua on meil palju ära teha. Nii volinik Wallström kui ka Diana Wallis viitasid meie tänahommikusele kohtumisele, mis kujutab endast käegakatsutavat võimalust edendada läbipaistvust ja dokumentidele juurdepääsu ning muuta meie institutsioonid kasutajakesksemaks. Üks arutusel olnud asjadest oli see, kuidas kasutada meie arvutisüsteemi sellisel viisil, et kodanikud, ajakirjanikud, vabaühendused ja teised võiksid jälgida õigusakti sündi alates komisjoni ettepanekust kuni lõpphääletuseni.\nUsun, et see suurendaks märgatavalt arusaama ja teadmisi Euroopa Liidust ning usaldust selle vastu. Nagu siin juba öeldi, on läbipaistvus üks hea asi, see on vajalik ja tähtis. See suurendab otsuste tõhusust, see suurendab usaldust otsuste vastu ning vähendab korrapäratuse ja kahtluste tekkimise ohtu.\nKui ELi õiguspärasus otsustamise vallas suureneb, teeb see head ka otsuste väärtusele. Sellepärast on väga tore, et Euroopa Parlament peab seda arutelu, ning loodetavasti seda jätkatakse, isegi kui eesistujariigil Rootsil ei ole enam võimalik seda teha. Suur tänu selle teema ülesvõtmise eest teile, Michael Cashman ja Euroopa Parlament.\nMargot Wallström, komisjoni asepresident. – Lugupeetud juhataja! See oli väga tulemuslik moodus mind veidi leebemaks muuta, sest nüüd kõnelen ma viimast korda. Ma poleks saanudki valida Euroopa Parlamendis oma lõplikuks sõnavõtuks – mis seda arvatavasti on – paremat teemat kui avatus ja läbipaistvus.\nLubage mul lihtsalt korrata mõnesid põhilisi fakte. Euroopa Komisjon on esitanud ettepaneku. See on ainus esitatud ettepanek. Tegime selle ümbersõnastatud kujul, mis tähendab, et meie arvates on selle määruse aluspõhimõtted arukad; et nendega on kõik korras. Me saame neid kasutada, kuid peame neid ajakohastama, täiendama ja tõhustama. See oli kogu ümbersõnastamise mõte.\nMeil on mõnes asjas eri seisukohad – kuidas dokumente määratleda jne –, ent need on siiski teatavad läbirääkimised, milles me peaksime osalema ja mille puhul peame tagama, et me läheme asjaga edasi. Et seda teha, on meil tarvis esimest lugemist parlamendis. See on meie tähtsaim sõnum.\nUue lepingu alusel arvame ka, et saame seda teha kõnealuse määruse rakendusala laiendamise teel. See on peamine erinevus, nii nagu meie seda komisjonis näeme. Nüüd hõlmab määrus kõiki Euroopa Liidu asutusi, ameteid jne. Selline on praegune olukord. Niisiis loodame ikka veel, et Euroopa Parlament saab nüüd esimese lugemisega võimalikult varsti ühele poole. Siis saame ka nõukogu seisukoha, nii et võime alustada korralikke arutelusid ja läbirääkimisi ning viimaks otsuse langetada.\nMis puudutab mitut tähtsat küsimust, härra Cashman, millele te samuti oma raportis tähelepanu juhtisite, siis arvan, et on muid vahendeid, mida võime kasutada, sest nimetatud küsimused jäävad selle määruse rakendusalast pisut välja. Ent ikkagi on need väga olulised algatused. Need on seotud registritega, asjadega, mida oleme arutanud – näiteks täna –, mille avatust ja läbipaistvust saame parandada muude vahenditega, mitte ainult selle määrusega. Nõnda me jätkamegi. Ma tean, et see ei meeldi teile eriti, kuid ma olen käinud välja idee koostada avatust edendav tegevuskava, mida me täna osaliselt arutasime ja mille vallas võime oma jõud ühendada ning pingutada ja võidelda avatuse ja läbipaistvuse nimel.\nSelle meeldiva noodiga – ma tõesti soovin, et see oleks meeldiv – tahaksin teid kõiki tänada ja kasutada ka võimalust soovida teile kõigile rõõmsaid jõule ja head uut aastat.\nJuhataja. – Lubage mul teid veel kord tänada koostöö eest kõigi nende aastate jooksul. Soovin rõõmsaid jõule ja kõike head!\nMa olen kodukorra artikli 115 lõike 5 alusel saanud viis resolutsiooni ettepanekut.(1)\nBogdan Kazimierz Marcinkiewicz (PPE), kirjalikult. – (PL) Lugupeetud juhataja! Täna arutatav ELi asutuste ja institutsioonide dokumentidele juurdepääsu probleem on minu arvates Euroopa Liidu õigusloomeprotsessis ülimalt oluline. Väga tähtis on siinkohal läbipaistvus, tänu millele on igal ELi kodanikul õigus pääseda dokumentidele juurde. Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 15 lõike 3 mõistes ei hõlma see juurdepääs mitte ainult üldise õiguskorra osi, vaid ka õigusaktide eelnõusid. See tähendab, et iga füüsiline või juriidiline isik, kes elab ELis või kellel on siin registrijärgne asukoht, saab uuele õigusaktile otsest mõju avaldada ning see kujutab endast avaliku kontrolli erivormi. Praegu kehtiv määrus nr 1049/2001 tagab ELi dokumentidele asjakohase juurdepääsu, kuid Lissaboni lepingu jõustumisega 1. detsembril 2009 oleme silmitsi erakordse ülesandega suurendada ELi kodanike rolli ja tegelikku osalust. Piiramatu juurdepääs dokumentidele on seega tähtis tegur, mis määrab ELi tulevase olemuse ja tegevuse.\nViimane päevakajastamine: 3. mai 2010 Õigusalane teave


Uidumõtteid ja Juhtumisi: Olümpia\nTäna hommikul ajasime end laupäeva kohta harjumatult varakult majast välja. Nimelt liikus üsna meie lähedalt mööda Vancouveri taliolümpia tuli. Veidi peale kümmet alustati tulejooksuga Etobicoke Olympiumi, ehk kohaliku spordikeskuse juurest. See on sama paik kus meil tavaks pühapäeviti ujumas käia.\nTegin endale kohvi kaasa, sest polnud aega kodus juua. Sõitsime tuttavate juurde ja jätsime auto nende maja ette, sealt sai juba jalutada. Õnneks olime nii täpsed, et pidime vaid 10 minutit ootama enne algust. Autoga poleks niikuinii kohale saanud, sest politseimasinad blokeerisid juurdepääsu teed. Ilmselt taheti võimalikke segadusi vältida, eelmisel päeval oldi Toronto kesklinnas sunnitud protestijate tõttu marsruuti muutma. Ikka leidub neid "elukutselisi" protestijaid, kes kunagi millegagi rahul pole:)\nKõige ees läks suur kolonn sponsorite masinate ja showgirlidega, siis politsei autod. Tulekandja koos viie muidu kaasajooksjaga (kes selle vaeva eest kah endale kostüümi said) järgnes sadakond meetrit tagapool. Turvajatest politseinikud maastikuratastel sõitsid jooksjate ees ja taga. Protsessiooni lõpetas paar saateautot ning kõige taga mitu politseiautot. Paari minutiga olidki nad möödas. Kohe parem tunne, et üks kord elus olümpiatuli oma silmaga nähtud:) Tegelt pidin ju Tallinnas ka nägema aga miskipärast ei mäleta sellest suurt miskit.\nIn. Tuesday, 22 December, 2009\nKauneid jöule ja tänan huvitava blogi eest!


09:41 29. Oktoober 2020\n13:25 06.06.2019 (Uuendatud 19:05 06.06.2019) lühendatud link\nТАLLINN, 6. juuni — Sputnik. Muudatus kajastus muuhulgas ka ENPA Venemaa parlamendisaadikuid puudutavas otsuses, vahendas RIA Novosti Venemaa välisministrit Sergei Lavrovi.\n"EL-is on russofoobid vähemuses. Kuid just nemad, kuritarvitades solidaarsuse ja konsensuse põhimõtet, suunasid viimase ajani Euroopa Liidu ja NATO Venemaa-suunalist poliitikat," ütles Lavrov RBK-le antud intervjuus.\n"Uued tuuled kajastusid hiljuti Euroopa Nõukogu Ministrite Komitees ja paar päeva tagasi - Parlamentaarse assamblee allüksustes tehtud otsustes, mille eesmärgiks oli lõpetada Venemaa parlamendiliikmete diskrimineerimine," lisas Lavrov.\nMõni aeg tagasi võttis ENPA protseduurikomitee vastu resolutsiooniprojekti, milles tehti ettepanek anda Venemaa delegatsioonile volitused juunis toimuval istungil osalemiseks.\nDokumendis tehakse ettepanek ka organisatsiooni harta muutmiseks ja öeldakse, et "volituste vaidlustamise või läbivaatamise korral ei saa jätta liikmeid ilma õiguseta hääletada, esineda ning olla assamblees ja selle organites esindatud." Liikmete õiguste realiseerimist ei saaks sel juhul edaspidi peatada.\nVenemaa loobus ENPA töös osalemast 2014. aastal Venemaa Föderatsiooni delegatsiooni volituste vähendamise tõttu Krimmi Venemaaga ühendamise pärast. 2017. aasta juuni lõpul sai teatavaks, et Moskva peatab oma sissemaksed Euroopa Nõukogule seoses Venemaa Föderatsiooni delegatsiooni kõrvalejäämisega ENPA tööst. 17. mail 2019 võttis Euroopa Nõukogu vastu deklaratsiooni, millega taastati Venemaa hääleõigus.\nVälisministeerium, poliitika, Euroopa, Venemaa, õigus, hääl, ENPA, Sergei Lavrov


Kliendid reisikogemustest — Page 3 of 3 — Reisibüroo Go Travel\nkadipupart 23. jaan. 2017\nMeie reisikonsultandiks on Eve Paju. Ei oska ette kujutada lahkemat ja vastutulelikumat inimest, on aidanud meid kõigis küsimustes, selgitab selgelt ja kannatlikult kõike mida küsid, harva olen Eestis sellise kohtlemise osaliseks saanud, nii et suur tänu.\nVäga kiire ja professionaalne vastus päringule. Põhjalikum kui teistel portaalidel (sain infot millal oleks kõige parem valitud sihtkohta külastada).\nOstmiseni ei ole küll veel jõudnud, aga mõlemal korral, kui olen päringu teinud, on vastus kärmelt tulnud. Viimasel korral oli eriti positiivne, et Teie esindaja lausa helistas ning tulemusena rääkisime ka muudest võimalustest kui ainult konkreetsest lennupileti hinnast… Aitäh! Ja edu!\nNii head teenindust kogen küll esimest korda! Super! Tänud!\nMinu kogemus oli väga positiivne – konsultant leidis kohe aega, et minuga tegeleda, tajus ära ka õiged soovid ning tegutses kiiresti ja ülimalt meeldivalt ja sõbralikult.\nTeil töötab klienditeenindaja Anders – supper teenindaja ja preemiat väärt, kiire, asjalik. Kahjuks mu plaanid tegid väga lühikese ajaga keerdkäigu ja ma ei saanud ta pakkumist vastu võtta, aga soovitan teid sajaga 🙂\nkadipupart 11. jaan. 2017\nVäga hea ja kiire teenindus. Ununes küll üks transfeeri voucher esimese korraga saatmata, aga viga parandati ruttu ja saadeti järgi.\nkadipupart 28. märts 2016\nTore, et minuga võeti ühendust telefonitsi ja küsiti lisainfot, soovisin nimelt reisikindlustust. Eve Paju on parim reisikonsultant, Liis Hein ka. Alati pöördun nende poole, kui soovin reisile minna, ja saan alati parimad pakkumised ja hea teeninduse.\nMinuga võeti samal päeval ja väga kiiresti kohe ühendust. Jagati häid soovitusi ja anti aega iseenda jaoks parimal viisil otsustada. Ja juba soovitasin ka teie klienditeenindajat Kaire Klausi oma sõbrale 🙂 Tänan veel kord!\nProfessionaalne ja kiire lennupiletite broneerimine, sõbralik suhtlemine. Tänan teid!\nMulle meeldi, et kohe peale pakkumise küsimist võttis ühendust minuga just see inimene, kes oskas just selle asukoha kohta, kuhu mina tahtsin reisida, konkreetselt oma kogemusest vastata kõikidele minu küsimustele ja kiiresti reageeris kirjavahetusele. Ma olen saanud kõikidele küsimustele kenasti vastused.\nSaime kõigile küsimustele kiirelt ja põhjalikud vastused. Väga viisakas ja lahke teenindaja Kaja Laumets. Aitäh! Igal juhul soovitame ka teistele teie reisifirmat.\nKiire suhtlus reisikonsultandiga, personaalne lähenemine. Meeldis, et ka teenindaja ütles enda arvamusi osade asjade kohta ning rääkis enda kogemustest.\nIncekum – Alanya (0)\nBelek Kesklinn (0)\nKanaari saared (0)\nGuia De Isora (0)\nPlaya de las Americas (0)\nMakady Bay (0)\nNaama Bay (0)\nSt. Vlas (0)\nAraabia Ühendemiraadid (0)\nMahe saar (0)


Muusikaõpetaja Ruth Siilak! – Ajakiri Lasteaed\n5. jaan. 2012 20. dets. 2011 by Ülle Tõnumaa\nTallinna Kivila Lasteaial on peale jõulupidude ees veel üks tore sündmus. Muusikaõpetajal, Ruth Siilakul on juubel ja juba 60! Alates maja avamisest kuni tänase päevani on ta olnud meie maja helide maailma võlur ja kunstnik.\nLaste jaoks on Ruth olnud õpetaja, kes õpetab väga ilusaid laule. Tantsude seadmisel annab ta lastele võimaluse näidata inspiratsiooni ja loovust. Teatrietenduste ja lavastuste kirjutamisel on Ruthi jaoks kõige tähtsam loomulikkus ja lihtsus. Samas läheneb ta olukordadele konkreetselt ja nõudlikult. Ükski õpetaja ei pea muretsema, kas Ruth on nõus peokava muutma või hoopis ise keegi tegelane olema. Ta on paindlik ja leplik. Kõige olulisemaks on, et tegijad tunneksid rõõmu ja vaatajad naudiksid tõelist kunsti. Kuna Ruthil on väga hea kunstioskus, suudab ta lihtsate võtete ja loomulikkusega kaunistada saali kõikideks sündmusteks. Tema tegemisi võib iseloomustada sõnadega : sõbralik, heatahtlik, täpne ja kohusetundlik.\nTöökaaslaste jaoks on Ruth alati olemas. Kui vaja, lohutab, kui vaja abistab, mitte kunagi ei murra ta antud lubadust. Olles kolleegidega aus ja otsekohene, oskab ta oma arvamust avaldada nii, et keegi ei pane pahaks ega solvu. Meile kõikidele omast kritiseerimist ja arvamuse avaldamist on ka temas, kui seda kõige paremas ja õiglasemas mõttes. Tänu laialdastele teadmistele, oskab ta vastata igasugustele küsimustele. Igal suvel võtab ta ette kultuurireisi, milles peab kindlasti olema sees arhitektuuri ja muusikat.\nInimene, kes teeb oma tööd pühendunult ja siiralt, on iga asutuse rikkus. Lasteaias võidavad sellest nii lapsed kui ka töökaaslased. Oleme tänulikud nende ilusate aastate eest, mis läinud ja jätkugu tal jõudu veel paljudeks aastateks.\nTallinna Kivila Lasteaia kollektiiv


Angla tuulikumäe XI pärimuspäevad - meiemaa.ee\nSaaremaa suvi on imeline! Ühel väikesel saarel saab väikese aja jooksul palju kultuuri tarbida. Ja muidu igasugu üritusi nautida. Kui vaid jõuaks kõikjale.\nÜhel ja samal päeval ja ajal võib ka mitu üritust toimuda, oska siis valida! Ja võib ka juhtuda, et mõnes kohas on erinevad üritused kohe kõrvuti. Nii oli möödunud laupäeval Anglas: tuulikumäel XI pärimuspäevad ja kõrval, aia taga Angla külapäevad, kelle ühiskülastus oli õhtul tuulikumäele.\nOtsustasin esimesest läbi astuda.\nVõib julgelt öelda, pärimuspäevad on täitsa rahvusvahelist mõõtu. Erinevaid keeli oli kuulda mitmeid. Oli hetki, kui väravas oli pikk järjekord, nii ikka vahelduva eduga. Lisaks turistidele oli õnneks näha ka kohaliku rahvast.\n„Kogust ei oska arvata, see siin on käidav koht, tulevad ja lähevad,“ ütleb selle peale tuulikumäe peremees Alver Sagur.\nKuulda oli muidugi palju rohkemat, nägemisest rääkimata. Esinejaid jagus terveks päevaks. Kirss tordile, minu jaoks, oli esinejate seas meie lehe oma maaelukülje toimetaja Vilma Rauniste. Võib öelda, et kui Vilma parajasti intervjuud ei tee või kirjuta, siis ta tantsib ja esineb. Igatahes oli väga vahva kogemus oma mentorit esinemas näha. Trupi nimi on Marleen.\nEnne meie oma memmesid esines pealinna rahvakultuurikollektiiv Pääsuke. Nemad, muide, tähistavad sel aastal oma neljakümnendat sünnipäeva. Seetõttu külastavad nad aasta jooksul paiku, kust nende rahvariided pärit on. Ehk siis tantsijatel olid otseloomulikult seljas meie Karja kihelkonna rahvariided.\nEsines Karja kohalik lõõtspillimees Sulev Mägi. Olid ühislaulmised ja -tantsimised.\n„Esimene pärimuspäev oli 2008. aastal, siis avasime esimese tuuleveski. Seda maja veel ei olnud. Avamas käis tollane kultuuriminister Laine Jänes. Sealt edasi hakkasime järgemööda tuuleveskeid restaureerima,“ saan Sagurilt ülevaate pärimuspäevade ajaloost. Nii restaureeriti kõik veskid 2010. aastaks ja pärandkultuuri maja valmis aastal 2011. Pärandpäevi on ikka seostatud millegi valmimisega. Kuigi peremehe sõnul valmib neil iga päev midagi, siis selle aasta päevi võib siduda Hollandi tuulikuga: nimelt sai veski uued tiivad.\nSöögisaal oli rahvast pungil. Lauad täis, leti taga pikk järjekord. Ei ole ka ime, kui meelitatakse värske kala, tuhli ning muu hea ja paremaga. Tuhlis mõjub ju mandri inimeselegi ahvatlevalt, et mis hea asi see on, rääkimata turistist. Tuleb tõdeda, köök on tubli. Ületada tuleb end iga päev ja silmad tehakse ette igale tipprestoranile.\nTuriste pidi jaguma, juuli august on põhilised kuud. „Meie maja on aastaringi lahti, see on üks käidavamaid turismikohti. Sellist teist ju ei ole, kus on viis tuulikut koos,“ räägib peremees igapäevaelust ja sellest, miks Anglasse tasub igal ajal tulla. Tulemas on leivapäevad, loomulikult jõulumaa. Kui suur turismihooaeg möödas, saab rohkem tähelepanu pöörata jälle meistrikodadele ehk töötubadele. „Tegevust on pidevalt, et seda pikka ja pimedat aega oleks võimalikult palju ära sisustatud,“ räägib Alver Sagur.\nNii olid meistritoad ka pärimuspäevadel. Puukojas sai voolida võinuga, lusikat, pajupilli ja kadakast medaleid. Dolomiidikojas sai end proovile panna graveerimisega ja valmistada ise kaelakihv. Vildikojas sai loomulikult viltida igasuguseid põnevaid asju. Avatud oli ka kraasimise ja ketramise töötuba, kus sai alustuseks kraasida lambavilla ja lõpetada et kangastelgedel vaiba kudumisega.\nNüüd on kaks valikut: jääda ootama aasta pärast toimuvaid pärandpäevi või tulla juba varem Anglasse tuulikumäele. On, mida vaadata ja mõni uus õpitoas omandatud oskus kulub ju kindlasti marjaks ära?! Muidugi meelitavad Anglasse ka koduloomad!


Kilusõda. vol2 e lõunanaabrite kättemaks\nEi leidnud siin sellist teavet, aga ehk huvitab teisigi, kui leiate oma püügivahendiga saadud " oskar lutsu " moodi kala.\nLätlaste asustatud tuurad on jõudnud Pärnu lahte\nÜks Pärnumaa rannavetes tänavu püütud lätlaste märgistatud noor tuur, kes õnnelikult vabasse vette tagasi jõudis.\nLäti riik lasi mullu septembris Daugava jõe suudmealal Liivi lahte 1500 märgistatud Atlandi tuurakala, kellest osa on jõudnud nüüd juba Pärnu lahtegi.\nAsustatud kalad olid aastavanused ja kaalusid keskmiselt 200 grammi. Kalade märgistusel on kiri RIGA BIOR ja viiekohaline number.\nTartu ülikooli Eesti mereinstituudi ihtüoloog Heli Shpilev palus kalamehi, nii kutselisi kui harrastajaid, silmas pidada, et püünistesse sattunud märgistatud tuuradest tuleks teada anda.\n“Alates käesoleva aasta märtsist tänaseni on Pärnumaa kalurite püünistesse sattunud tuuradest teatatud seitsmel korral, viimased kaks alles mõne päeva eest,” ütles Shpilev.\nTuura leiud tänavu kevadel esinesid Pärnumaa vetes Uulu, Kabli ja Suurna sadama piirkonnas. Seitsmest kalast õnnestus kalureil elujõulisena merre tagasi lasta viis isendit.\nIhtüoloog lisas, et Atlandi tuur on kaitsealune kala, keda peab õrnalt kohtlema, ja püütud tuurad tulebki vabasse vette tagasi lasta.\n“Märgistatud tuura püüdes tuleks meelde jätta või üles kirjutada märgistusel olev viiekohaline number,” soovitas Shpilev. “Kui võimalik, siis kala mõõta ja kaaluda, kuid teha tuleb seda ettevaatlikult, et teda mitte vigastada. Hiljem saab siis täpsustada tuura tabamise täpse koha, päeva ja püünisetüübi.”\nMärgistatud tuuradest on Pärnumaal paslik teavitada otse Shpilevit telefonil 511 3279 või e-postiga heli.shpilev@ut.ee, sealt omakorda teavitatakse leidudest Läti teadlasi, kes neid andmeid koguvad ja analüüsivad.\nEhkki lätlaste merre lastud tuurad olid alles paarisajagrammised, on nad hästi juurde võtnud.\nPärnumaa vetest seitse-kaheksa kuud pärast asustamist püütud isendite kaal kõikus 360–640 grammi piires.\nTuurad võivad kasvada väga suureks, kaaludes kahe-kolme meetri pikkustena 100–200 kilogrammi, rekordiliselt isegi rohkem.\n“Vaatamata hiiglaslikule kasvule ja röövellikule väimusele, pole tuur märkimisväärne röövkala,” märkis Shpilev. “Täiskasvanuna puuduvad tal isegi hambad, mistõttu ta on sunnitud toitu veekogu põhjast välja tuhnima, leides sealt mitmesuguseid karpe, ussikesi ja kirpvähilisi. Peale selgrootute võib ta süüa põhjalähedasi kalugi.”\nPüünisesse sattudes käituvad tuurad väga abitult ega oska Shpilevi kinnitust mööda oma jõudu vabadusse pääsemise nimel kuigivõrd rakendada.\n“Ehkki tuur asustab tervet Atlandi ookeani ning sellega piirnevaid meresid ja kogu Euroopa rannikut, Läänemerd, Vahemerd ja Musta merd ning Põhja-Ameerika idarannikut, on ta muutunud haruldaseks,” rääkis Shpilev.\nEesti viimane looduses üles kasvanud Atlandi tuura Läänemere vorm sattus kalurite püüsesse Muhumaa vetes 1996. aastal pärast 26aastast vaheaega. Kala kaalus 140 kilogrammi, oli 2,7 meetrit pikk ja tema vanus arvati olevat üle 45 aasta. “Läänemeres on Atlandi tuur sedavõrd haruldane, et asustusmaterjali saada pole võimalik,” rääkis Shpilev. “Seetõttu pärinevad lätlaste asustatud tuurad Põhja-Ameerika idaranniku vetest. Need on Läänemere tuuravormile kõige sarnasemad kalad.”\nEestis on samuti Atlandi tuura asustada püütud, kuid Soome lahes, mitte Liivi lahes, nagu lätlased nüüd üritavad.\nTuur on siirdekala, kes ujub merest kudema jõgedesse. Eesti tuntumad tuura koelmud olid Narva jões. Kudemispaikadesse rändavad tuurad lumesulamise ajal.\nTuur võib erialakirjanduse andmetel elada inimeaga võrreldava aja, kusjuures suguküpseks saab see võimas kala alles 7.–20. eluaastal, isased varem, emased hiljem.\nTuurale on hävitavalt mõjunud tööstuse areng ja vete reostatus, samuti kudemispaikasid hävitanud inimtegevus, nagu näiteks kuderännet tõkestavad tammid. Aga arutult intensiivne püügisurvegi.\nTuur on hinnatud maitsva söögikalana ja delikatessiks peetava marja, kullahinnalise musta kaaviari tõttu.\n“Meil kalakasvatustes kasvatatavad tuurad on sisse toodud võõrliigid, enamasti Siberi tuurad, ja neid on võimalik oma toidulauale osta,” selgitas Shpilev. “Inimene on kalakasvatuste tarbeks aretanud mitu hübriidsetki tuuraliiki, mis iseseisvalt looduses hakkama ei saa, kuid sobivad kasvandustes kasvatamiseks.”\nHeeee.... hea lugu. Las kasvavad, meid nad siin meres ei sega ju\ntraal, egas ma seda kalapopulaarsuse värki ise ei pelga. Pull on see, kui kalur tõmmab võrgu välja ja satub jälle tilguti alla


Eesti Töötukassa annab teada, et tööandjad saavad taotleda koolitustoetust oma töötajatele.\nTööandjad on enamasti huvitatud töötajate koolitamisest. Foto: Pixabay\nTööandjad saavad taotleda töötukassast koolitustoetust:\nTöötaja väljaõppeks kavandatavate koolituste kogumaht peab olema vähemalt 80 akadeemilist tundi ja kestus kuni üks aasta. Koolitustoetuse allkirjastatud avaldus tuleb esitada enne koolituse algust. Avaldus tuleb esitada iga koolituse kohta eraldi. Avalduse allkirjastaja peab olema juhatuse liige või volitatud isik. Kui allkirjastajaks on volitatud isik, tuleb avaldusele lisada volikiri (ei pea olema notariaalne).\nKulude kogusummast hüvitab Töötukassa üldjuhul kuni 50%, kuid mitte rohkem kui 1250 eurot töötaja kohta. Üle 50-aastaste, erialase hariduseta, ebapiisava eesti keele oskusega või terviseprobleemidega töötajate koolitamise kulud hüvitatakse kuni 80% ulatuses, kuid mitte rohkem kui 2000 eurot töötaja kohta. Koolitustoetus on vähese tähtsusega abi (VTA). Kui VTA ülemmäär on täitunud, siis makstakse koolitustoetust riigiabi grupierandina.\nVähese tähtsusega abi kohta leiab rohkem infot Rahandusministeeriumi kodulehelt.\nKoolitustoetuse avalduse ning kuluaruande saate esitada e-töötukassas, posti või e-postiga (See e-posti aadress on spämmirobotite eest kaitstud. Selle nägemiseks peab su veebilehitsejas olema JavaSkript sisse lülitatud.) või töötukassa esindustes kohapeal.


Kui Venemaa, Kanada ja Ameerika Ühendriigid on maailma suurimate riikide nimekirjas maailma suurimaid, siis on nimekirja sabaosa Vatikani väikese osariigi valduses. Vatikan on maailma väikseimate riikide loetelus kõige väiksem. Vatikani pindala on umbes 110 aakrit ja selle elanike arv on umbes 1000 inimest. Kui\nGeorge Washington tuvastas Valge Maja ehitamise koha 1791. aastal. Struktuuri kujundus on krediteeritud iiri päritolu arhitekt James Hobanile. Esimene president, kes elas hoones, oli John Adams 1800. aastal, kuid 1814. aastal panid Briti tulekahju. Struktuuri on sellest ajast peale laiendatud ja renoveeritud ning see on Ameerika ajaloo muuseum.\nMis on suveaja?\nSuveaeg Suveaeg (DST) kasutab looduslikku päevavalgust, seades kellad tund aega tavalisele ajale ja seadistades need sügisel tagasi ühe tunni võrra. Benjamin Franklin pakkus välja viisi, kuidas säästa päevavalgust 1784. aastal läbi essee, mis viitab sellele, et Pariisis elavad inimesed võiksid küünlaid õigesti kasutada ja varakult üles kerkida ning kasutada küünlate asemel hommikul looduslikku valgust. 1895. aastal t\nMis on sõjalised auastmed?\nMis on sõjalised auastmed? Sõjalised auastmed määravad, kes ütleb, kellele ja kellele on volitused selle üle, kes ja millise vastutuse eest. Selline volituste hierarhia on universaalne, nimede ja sümboolika väikeste variatsioonidega riigiti ja ühest sõjaväe harust teise. Turvalisusasutused, nagu politsei, on selle järjekorra süsteemi kasutusele võtnud. Enamiku riik\nMillal on must ajaloo kuu?\nMis on musta ajaloo kuu? Must ajaloo kuu on Aafrika diasporaa saavutuste ja panuste iga-aastane järgimine. Musta ajaloo kuud tähistavad Suurbritannia, Kanada, Ühendkuningriik, Saksamaa ja Holland. Üritus sai algselt nimeks "Negro History Week", enne kui see muudeti Black History Monthiks ja seda nimetatakse mõnikord ka Ameerika-Ameerika Ajalugu Kuudeks. Iga\nMis on Ameerika Ühendriikide suurim riik?\n50 USA riiki on kõikides erineva kuju ja suurusega. Alaska on maismaapiirkonna suurim riik Ameerika Ühendriikides. Tegelikult on Alaska nii suur, et suuruselt teine riik, Texas, on vaid 40% selle kogupindalast. Alaska riik on suurem ala kui 22 väikseima USA osariigi kogupindala. Seoses kogu USAga katab Alaska 18% riigi kogupindalast. See o\nRhode Island on väikseim USA osariigi maa-ala, mille kogupindala on ainult 1 544, 89 ruut miili. Selle rahvaarv on 2016. aasta rahvaloenduse järgi 1, 056 miljonit. Riik on tuntud oma koloonia mereäärsetest linnadest ja liivarandadest. Samuti on seal suured linnad, sealhulgas Providence ja Newport. Rh\nKui paljud kolledžid asuvad USAs?\nUSAs tähendab kõrgharidus vabatahtlikku koolitust, mis toimub pärast keskhariduse omandamist. Tuntud ka kolmanda taseme hariduse, kolmanda astme, kolmanda etapi, keskhariduse või kõrghariduse all kas ülikoolides või kolledžites üle kogu riigi. Kõrgharidusasutused koosnevad vabade kunstide kolledžitest, avalik-õiguslikest ülikoolidest, kasumikolledžitest, eraülikoolidest või kogukonna kolledžitest. Ameerika ülikoo\nMaailma elanikkond protsentides veretüüpidest\nVeregrupp on vere liik, mille määravad antikehad ja pärilikud ained, mida veri sisaldab või puudub. Antigeenid eksisteerivad punastel verelibledel ja võivad olla süsivesikud, valgud, glükolipiidid või glükoproteiinid. Seetõttu liigitatakse veri nende antigeenide sisalduse põhjal veres. Vanemad annavad oma veregrupid oma järglastele, kes pärivad neid mõlema vanema veregruppide panusena. Inimese peam\nMis on USA kõige enam asustatud linn?\nVäidetavalt on New Yorgi osariigis New Yorgi osariigi üks huvitavamaid ja kallimaid elupaiku, kus on kõige enam asustatud linn USAs. See linn läheb teiste nimedega nagu New Yorgi linn või lihtsalt New Yorgis ja alates 2016. aastast oli selle elanikkond 8 537 673 inimest. See arv on 4, 43% suurune võrreldes 2010. aast\nMis on bensiin? Bensiin, mida tuntakse ka bensiinina mõnes riigis, on selge naftapõhine vedelik, mida tänapäeval maailmas kasutatakse laialdaselt kütusena sisepõlemisel, näiteks autodes ja lennukites. Aine koosneb mitmest orgaanilisest ühendist ja see saadakse toornafta või nafta fraktsioneeriva destilleerimise teel. Samuti\nKui palju riike maailmas on?\nÜRO tunnustab 195 riiki Tänapäeva maailmas on 195 riiki. ÜRO tunnustab 195 suveräänset riiki. 193 neist riikidest on Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni liikmed ning kaks - Püha Tooli ja Palestiina riik - on lihtsalt vaatlejariigid. Mõne määratluse järgi on maailmas 197 riiki. See arv on koostatud, kui on lisatud Taiwan ja Kosovo. Kas Taiwan\nSkype on sotsiaalmeedia rakendus, mis võimaldab kasutajatel videovestlusi, konverentskõnesid ja grupivestlusi. Sõnumirakendus võimaldab oma tellijatele suhelda häälkõnede ja sõnumite vahendusel. Helikoodek on vajalik telefonikõnede ja konverentskõnede tegemisel. Neid funktsioone saab kasutada tasuta 24 inimese vahel. Idee tõi\nJet lag on lühiajaline kehaline seisund, mis toob kaasa teiste unikaalsete ajavööndite tõttu õhutranspordist põhjustatud muude sümptomite unetuse ja väsimuse. Häire tuleneb igapäevase korrapärasuse muutumisest pikamaa-reiside tõttu. Näiteks kui inimene sõidab Londonist New Yorki, tundub ta, et see aeg oleks viis tundi hiljem kui kohalik aeg. Isik võib ko\nKes oli Nellie McClung?\nKes oli Nellie McClung? Nellie McClung oli Kanada feminist, autor, sotsiaalne aktivist ja poliitik. Ta moodustas "The Famous Five", kus 1927. aastal oli neli teist naist, kes toetasid naiste tunnustamist kvalifitseeritud isikutena. Ta osales ka sotsiaalsetes ja moraalsetes reformides 1900. aastate alguses\nMis on presidendi päev?\nPresidendipäev on Ameerika Ühendriikide riiklik puhkus, mis toimub igal aastal veebruari kolmandal esmaspäeval riigipeade austamiseks. Päeva loomine 1885. aastal oli suunatud esimese riigi presidendi George Washingtoni tunnustamisele. Esialgu toimus 22. veebruaril George Washingtoni sünnipäeva tähistamine. Hilje\nPoksipäev on riigipanga puhkus, mida tähistati igal aastal 26. detsembril Ühendkuningriigis ja kõigis teistes Briti kolooniate riikides. Kinnitatud pangapuhkus tähendab, et riigipüha võib tähistada sel päeval või kaks päeva hiljem. Poksipäev on jõulupüha täiendav päev teistes riikides nagu Šotimaa ja Ameerika Ühendriigid. Teised riigid, k\nMis vahe on pandeemia ja epideemia vahel?\nHaiguspuhangu korral on kõige murettekitavam selle võime levida teistesse piirkondadesse. Mõned haigused levivad ühest riigist teise, teised aga piirduvad puhangu päritoluga. Haigust, mis levib erinevates riikides, nimetatakse pandeemiaks, samas kui haigust, mis mõjutab oodatust suuremat populatsiooni, kuid jääb ainult päritolukohta, nimetatakse epideemiaks. Nende k\nMis on Demokraatliku Partei sümbol?\nDemokraatliku partei sümbol Demokraatlik partei on üks kahest peamisest USA poliitilisest parteist. Teine suur poliitiline partei on vabariiklik partei. Andrew Jackson toetajad asutasid demokraatliku partei 1828. aastal. See on seega maailma vanim partei. Praegu on partei esimees Tom Perez. 189 aastat tagasi asutatud demokraatlik partei on aastate jooksul kasvanud ja nüüd on tal üle 80 miljoni liikme. And\nKes oli Eddie Eagle? Populaarselt tuntud kui “Eddie the Eagle”, sündis Michael Edward 5. detsembril 1963. aastal. spordikategooria. Ta sai esimese Briti suusahüppamise rekordi omanikuks. Peale selle hoidis ta üheksat amatöörkiiruses suusatamist ja suurt hüppeteadet, mida ta teenis, kui hüppas üle kuue bussi. Eddie the\nMis on vabariiklaste partei sümbol?\nVabariiklik partei Vabariiklik partei on Ameerika Ühendriikide Demokraatliku Partei praeguse rivaali poliitiline partei. Partei nimi pärineb vabariiklusest, mis oli Ameerika revolutsiooni ajal peamine väärtus. Selle partei asutajad olid majanduse moderniseerijad, vabad Soilersid, orjavastased aktivistid ja endised Whigid, kes moodustasid selle 1854. aa\nMis oli Virginia plaan?\nVirginia plaan, mida nimetatakse ka suurriigiplaaniks või Randolphi plaaniks, oli rahvastiku kaalutud jaotuse (seadusandlike seisukohtade jaotus) ettepanek seadusandjana. Plaani kirjutas James Maddison 1787. aasta põhiseaduse konventsioonis, kui nad ootasid kvoorumi kogunemist. Virginia plaani taust Plaan oli Virginia huvides, mis oli siis kõige enam rahvaarvuga riik ja teised suhteliselt hõredalt asustatud riigid, sest ta soovis, et föderaalses seadusandluses esindataks riikide rahvastiku ja rikkuse alusel. Sel\nMis on rooma numbrid?\nMis on rooma numbrid? Rooma numbrid on numbrite süsteem, mida esindavad ladina tähestiku tähed. Nummerdussüsteem oli tavaline viis numbrite kirjutamiseks Euroopas hilise keskaja jooksul. Rooma numbrid olid kasulikud ka pärast Rooma impeeriumi langemist, kuid neljateistkümnendast sajandist asendasid hindu-araabia need, sest see oli mugav süsteem. Asend\nValentine'i päeva ajalugu\nIgal aastal 14. veebruaril tähistatud Ystävänpäivä nimetatakse ka Püha Valentiini pühaks või Püha Valentiinipäevaks. Puhkus algas Lääne-Rooma impeeriumi kiriku liturgilisel pühapäeval. Nende pühade ajal austasid kristlased nendes osades ühte või mitut varajast pühakut nimega Valentinus. Tänapäeval tähis\nMis on suurim luu kehas?\nReieluu / reieluu Tugevaim, pikim ja suurim luu inimkehas on reieluu või reieluu, mis on luu jalgast, mis kulgeb põlvest kuni puusaliigini. Kogu inimkeha ülemine osa on jalgade luudel kõndimisel või seistes ja seetõttu peavad need luud olema pikad ja tugevad. Inimese jalg sisaldab nelja luud: sääreluu, reieluu, fibula ja patella (põlve). Reie ül\nPikim pesapalli mäng, mida kunagi mängiti\nPikim pesapalli mäng oli kunagi mängitud 18. ja 19. aprillil ja 23. juunil 1981. Osalejad olid Pawtucket Red Sox Rochester Red Wings'i vastu, mis mõlemad olid Triple-A rahvusvahelisest liigast. Sobivus kestis 33 inningut ja võttis kaheksa tundi ja kakskümmend viis minutit. Meeskonnad kohtusid üksteisega McCoy staadionil, mis asub Rhode Islandis Pawtucketis. Pawt\nMis on Ameerika Ühendriikide presidendi palk?\nEesistujariik on väga vaidlustatud positsioon ja see on kogu maailma silmis. President peab tagama USA jätkuva majanduskasvu ja rahalise heaolu. USA presidendid on alati olnud kenasti tasustatud. Nad teenivad palka, hüvitisi ja pensionile jäämise korral igakuist pensioni. Presidendi töötasu on üle vaadatud viis korda, kuna see hõlmab eesistujariiki, et olla majanduslike jõududega võrdne. USA presi\nMis on Kanada peaministri palk?\nKanadas on peaministriks valitsusjuht. Peaministri positsioon on 347 400 USA dollari suurune aastane palk nii luksuslik kui ka võimas. Ametikoht on see, mis on kandunud Kanada kolooniapäevadest Briti impeeriumi all. Sellisena on positsioon huvitav. Peaminister, kuigi valitsusjuht, ei ole riigipea; seda seisukohta omab Kanada monarh, keda esindab kuberner.\nAkashi Kaikyo sild Jaapanis on tunnustatud kui maailma pikim rippsild. Selle pikim pikkus on 1, 991 meetrit pikk. Teadlased usuvad, et vedrustussildade pikkus sõltub nende esmastest pikkustest, milleks on sildade vaheline kaugus silla tornide vahel. Sild ühendab Kobe linna, mis asub Honshu kuival maal Iwayale Awaji saarel.\nHoonete kõrguse määramise ülesandeks on kõrghoonete ja linnade elupaikade nõukogu. Organisatsiooni sõnul peetakse struktuuri hooneks, kui vähemalt viiskümmend protsenti selle kõrgusest on inimene. Struktuure, mis ei vasta kriteeriumidele, nimetatakse "torniteks". Kõrgeim hoone Burj Khalifa Araabia Ühendemiraatides on maailma kõrgeim inimtegevusest tingitud struktuur. Hoone avati\nMis vahe on Suurbritannia ja Inglismaa vahel?\nSuurbritannia oli algselt nimi saarele, kus elasid keldid. Keldid asustasid Rooma okupatsiooni ajaks Inglismaal, Walesis ja Šotimaal. Inglismaa sai Rooma okupatsiooni järel kuningriigiks ja Suurbritannia jäi selle saare nimeks, kus oli nüüd kaks kuningriiki: Inglismaa ja Šotimaa. 1603. aastal nimetas Šotimaa kuningas James IV, kes oli ka Inglismaa kuningas James 1, Suurbritannia kuningas, püüdes neid kahte riiki ühendada. Kuid par\nKuigi pterodaktüülid elasid samal ajal dinosaurustega, ei peeta neid dinosaurusteks. Esialgu ei olnud paleontoloogidel spetsiifilist kirjeldust selle kohta, kuidas dinosaurused nägid, mis põhjustas nende pterodaktüüli segamist dinosauruste vastu ühel hetkel. Selle asemel, et kasutada dinosauruste mõistmiseks laskumist või füsioloogiat, kasutasid paleontoloogid oma kujutlusvõimet. Mis olid\nTürannosaurus Rex faktid: kadunud loomad maailmas\nTyrannosaurus, mis tähendab “türanni sisalik”, on suur Theropod, kes asus tänapäeva Lääne-Põhja-Ameerikas, siis kontinentaalsel Laramidia saarel. Sellel oli laiem valik, mille fossiilid avastati erinevates kohtades, sealhulgas kivimid. Tyrannosaurus oli viimane teadaolev türannosauriidide liige. See oli su\nVelociraptor Faktid: kadunud loomad maailmas\nVelociraptor on dinosauruste perekondade surnud liige, kes elas umbes 75–71 miljonit aastat tagasi. 1924. aastal nimetas seda Ameerika rahvusliku ajaloo muuseumi Fairfield Osborni president Velociraptoriks. Velociraptor on nimi, mis on tuletatud ladinakeelsetest sõnadest "Velox" ja "raptor". V\nSpinosaurus on üks vanimaid dinosauruseid, mis leidsid aset Põhja-Aafrikas. Selle nimi pärineb väljaulatuvast selgroost, mis meenutab kala seljapeal. Spinosaurust nimetatakse mõnikord selgroogiks. Spinosaurus oli kroonilises perioodis umbes 112–97 miljonit aastat tagasi. Spinosauruse fossiile avastasid esmalt Ernst Stromer, kes oli Saksa paleontoloog 1912. aasta\nDeinonychuse faktid: kadunud loomad maailmas\nDeinonychus on väljasurnud dinosaurus, mis kuulus perekonda Carnivorousdromaeosaurid coelurosaurian dinosaurused. Nad elasid varajase kriisi ajal, mis oli umbes 115-108 miljonit aastat tagasi. Paleontoloogid avastasid, et USA Utah, Oklahoma, Montana ja Wyomingi liigid on Deinonychus antirrhopuse liigi fossiiljäägid. S\nBrontosaurus Faktid: kadunud loomad maailmas\nOthniel Charles Marsh avastas ja nimetas 1871. aastal neljajalgse dinosauruse Brontosauruks (kreeka keeles “äikest sisalikuks”). Vähemalt kolme teadaoleva liigi puhul elas see dinosaurus tänapäeva Lääne-USA Morrisoni koosseisus hilja jura ajal, ja kadus perioodi lõpuks. Võib-olla on kõige vastuolulisemalt liigitatud dinosaurused, paleontoloogid on Brontosaurus ümber avastamisest mitu korda ümber klassifitseerinud sellises ulatuses, et mõned kvartalid uskusid, et seda ei ole täielikult olemas. Nagu üks tuntum\nBrachiosaurus on üks vanimaid loomi. See on selliste dinosauruste hulgas nagu Apatosaurus ja Diplodocus. Brachiosaurus elas umbes 156 miljonit aastat tagasi Jurassic Period. "Brachiosaurus" võib tõlkida kui "käsi sisalikke". Faktid dinosauruse kohta on nii põnev ja salapärane. Kuid\nDiplodocus Faktid: kadunud loomad maailmas\nMis on Diplodocus? SW Williston avastas Diplodocus 1877 ja üks aasta hiljem, Othniel Charles Marsh klassifitseeritud dinosaurus ja andis talle neo-ladina üldnimetus tuletatud kombinatsioon Kreeka sõnad, mis tõlgib "topelt" ja "tala." See nimetus viitab olendi chevron luud, mis olid topelt beamed ja asuvad saba allosas. Di\nAnkylosaurus Faktid: kadunud loomad maailmas\nKirjeldus Ankylosaurus on dinosaurus, mis oli relvastatud naastudega ja millel oli saba, millel oli klubi sarnane väljaulatuv osa. Dinosaurus oli täiesti karm. Selle kolju ja teiste kehaosade luud olid sulatatud, mis põhjustas selle haruldase tugevuse. Suurim kunagi leitud ankylosaurus näidis oli 20, 5 jalga pikk, 5, 6 jala kõrgus ja laius 1, 5 meetrit. Nen\nMis on Utahi pealinn?\nCalifornia mere lõvi faktid: Põhja-Ameerika loomad\nMongoolia kohalikud linnud\nRahvusvahelised algatused kliimamuutustega tegelemiseks\nEtioopia endeemilised linnud\nDelaware Bay, Ameerika Ühendriigid\nMillist riiki tuntakse Euroopa haigena?


Transval suurendab teadlikkust siselogistikast kommunikatsiooni abil - Transval\nHome/Uudised/Transval suurendab teadlikkust siselogistikast kommunikatsiooni abil\nSiselogistika, tööjõurent ja sisseostetavad teenused on olnud sel aastal järjest enam meedia huviorbiidis. Valdkond areneb täie hooga, kuid sellest hoolimata ei ole laiemal üldsusel veel siselogistika ja selle konkurentsimõjude kohta põhjalikumat teavet. Transval soovib võtta aktiivse rolli valdkonna tuntuse suurendamisel ning arutelude ja dialoogide algatamisel.\nJagame teadmisi ja arusaamu siselogistika uutest suundumustest\n„Transval on Soome suurim siselogistikaettevõtte, mistõttu oleme soovinud võtta rolli, mida meilt oodatakse. Soovime tõsta esile oma teadmisi ja arusaamu valdkonnast ning uutest meetoditest, samuti seda, milline mõju võib tänapäevasel siselogistikal olla ettevõtte tasuvusele, kvaliteedile, kliendirahulolule ja jätkusuutlikkusele pidevalt muutuvas tegevuskeskkonnas,” selgitab müügi- ja turundusdirektor Kai Kankaala.\nMärksõna: tõhusus. Areng on pidevalt päevakorras\nKevadel tegeles Transval kommunikatsiooni kui terviku uuendamisega. Uus visuaal rõhutab, et Transvali töötajad on pädevad nii tööstuses, laos, terminalis kui ka nõustamisel. Loosung ja teemaviide „Märksõna: tõhusus” tõstavad esile Transvali kliendilubadust, mis rõhutab, et siselogistikas on võimalik igal hetkel asju senisest paremini teha.\nBlogi ja sotsiaalmeedia on kanalid uusimate teadmiste juurde\nÜhe osana uuest aktiivsest rollist uuendati Transvali veebilehti. „Lisasime blogi, et meie tublid spetsialistid saaksid paremini ajakohaseid ja klientide jaoks olulisi teemasid kajastada. Ühtlasi võtame uue hooga kasutusele sotsiaalmeediakanali, mille abil on lihtne ühendust pidada ja võrgustikku luua. Leiate meid Facebookist, LinkedInist ja Twitterist. Jälgige meid, sest nii saate alati osa värskeimast oskusteabest,” julgustab Kankaala.


Eesti parim Läti vastu - Mattias Käit - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n11. JUUNI 2021, 14:12 EESTI MEESTE KOONDIS\nSoccernet.ee toimetus valis eile Läti alistamise järel Balti turniiri võitnud Eesti koondise parimaks mängijaks mõlema värava eest hoolitsenud Mattias Käidi.\nEsimest korda sel aastal A. Le Coq Arenal pallinud Eesti koondis alistas Läti 2:1. Esimene poolaeg kuulus Eestile ja see võideti Käidi väravatest 2:0, kohtumise lõpus lõi Davis Ikaunieks penaltist ühe tagasi, aga viiki lätlased välja ei võidelnud. See tähendas, et 83 aastat väldanud ootus on lõppenud ja Eesti võitis taas Balti turniiri.\nÜhtlasi sai sellega läbi juunikuine koondiseaken, mis kujunes Thomas Häberli hoolealustele edukaks. Mängiti kolme lähinaabriga ja võideti kõik kohtumised väravate vahega 4:1. Järgmisena ootab Eestit septembrikuus ees MM-valikmäng Belgia vastu.\nKarl Jakob Hein – 7. Ega peatreener Thomas Häberli ilma asjata Heina pressikonverentsil nimeliselt välja ei toonud. Lendas eranditult iga kõrge palli peale väga julgelt ja kuigi mõnel korral need ka pillas, siis kaitsjad eriti kartma ei pidanud. Kui Hein oli kohal, siis lõppes kõik õnnelikult. Väljalöökidel oli aga endale mitteomaselt rabe ja lasi nii mõnegi palli kõrge kaarega küljejoone taha.\nSander Puri - 7. Uskumatu mootoriga mees, kes jõudis omal äärel absoluutselt igale poole. Eriti meeldejääv oli hetk esimesel poolajal, kus ta proovis Läti kaitsjast kiirusega väljaspoolt mööda mängida. Natuke jäi puudu, aga mehe enesekindlus on siiski võimas. Ja põhjendatult! Oleks oma avaminutite võimaluse peaga ära löönud, siis oleks eriti vägev esitus olnud.\nJoonas Tamm - 8. Vahepeal polnud lätlastel lihtsalt võimalik Eesti värava suunas tuld anda, sest dendropargi võimsaim isend ehk Tamm oli igal pool ees. Loodetavasti on Tamm praeguseks 198 sentimeetrit pika Läti ründaja Roberts Uldrikise oma taskust välja lubanud.\nMärten Kuusk - 6. Kuuse mäng sai kahjuks varajase lõpu juba 27. minutil ja kuni selle ajani polnud Eesti kaitsjad eriti tööd tegema pidanud. Aga ka temal polnud neil vähestel hetkedel endast ligi 20 sentimeetrit pikema Uldrikisega probleeme, sest oskas ründajale osavalt maas kehasse minna ja sellega oli duell praktiliselt võidetud. Annaks ainult jumal, et Kuuse vigastus kuigi tõsine ei oleks.\nKarol Mets - 8. Oli tunda, et jättis endast kõik platsile ja tunnistas seda ka ise. Aga nii ju peabki. Mitmendat mängu järjest tuleb kiita, et põleb, aga ei keera vinti üle. Kui vaja, siis sõimas teisi; kui vaja, siis innustas. Oli ka mängu ülesehitamisel keskses rollis.\nArtur Pikk - 7. Ta suudab vasakul äärel kohati ikka väga ägedaid kombinatsioone pakkuda - ka eelmainitud Puri pealöögiga lõppenud rünnak sai alguse Pika hiilgavast söödust Vassiljevile. Lätlaste lõpusurve ajal oli Pikk mitu korda viimase mehena õigel ajal õiges kohas.\nVladislav Kreida - 7. Võitis palju palle Eestile tagasi ja tegi nähtamatut, musta tööd, et lätlaste rünnakuid pidurdada. Luurati Eesti kasti ümber palju, aga välja midagi ei luuratud. Kohati hiilgas Kreida taas endale niiomase sirgjoonelisusega, mida oli lausa nauding vaadata. Ja siis näitas vahele ka oma loomingulist poolt, kui mõõtis ideaalseid diagonaale äärtele.\nMängu parim Mattias Käit - 9. Käidi esimene poolaeg läheb suurte tähtedega Eesti jalgpallilukku, sest sellest enam palju paremini ei ole võimalik mängida. Märksõnad on mootor (Käit jõudis taas igale poole), tehniline briljantsus (ebaeestlaslikult puhtad ja imelised puuted) ja mõistagi väravad.\nMõned oleksid jäid õhku, aga temast mittesõltuvad. Oleks tervis lubanud Käidil teise poolaja kaasa teha, siis oleks olnud ka kümne lootust. Oleks Sappinen tema maagilise ettesöödu lati asemel ristnurka ramminud, siis oleks ehk samamoodi 10 koitnud.\nKonstantin Vassiljev - 7. Pole juhus, et Eesti domineerimine lõppes hetkega, mil Käit ja Vassiljev keskväljalt ära võeti. Nagu elus ikka, siis saad millegi olulisusest aru alles siis, kui seda või teda ei ole. Jäime igatsema tarkust, kavalust ja eelkõige rahulikkust. Eesti ei surunud mängu jõuga läbi Vassiljevi, aga ta sidus mängu nii hästi, et tema saabastesse oli järgmistel raske astuda.\nRauno Sappinen - 7. Oleks avapoolaja üleminutite löök lati asemel ristnurgas maandunud, siis oleks võinud hakata juba teist aastat järjest Hõbepallile Sappineni nime graveerima. Ei löönud oma võimalusi ära, aga tema liikuvus tekitas Eestile (ja talle endale) olukordi. Väärtus seegi.\nHenri Anier - 6. Anieri kokkumäng Sappineniga on aina ja aina parem. Loodetavasti on nii ka sügisel, kui punktide peale mängima hakkame. Teine poolaeg oli ründajale ikka väga raske rassimine, aga jõudis olulistel hetkedel ka kaitsesse tsenderdusi klaarima.\nMaksim Paskotši - 6. Ei olnud lihtne koht, kus Kuuse asemel esimese poolaja keskel sisse tulla. Esimene puude oligi krobeline, aga sai seejärel mängu sisse. Looduse vastu ei saa ehk Paskotši jääb kohati meeste vastu füüsiliselt nõrgaks, aga mänguliselt täitis oma koha ära. Aega, ainult aega! Kogemus, mille Paskotši sel aastal A-koondises saanud, tuleb loodetavasti talle ainult kasuks.\nPS! Paskotši on nüüd võitnud ühe karika rohkem kui tema klubikaaslane Harry Kane.\nMarkus Poom - 5. Teise poolaja esimestel minutitel vahetusest sekkumine pole samuti just liiga mugav hetk, aga Poomilt oleks oodanud juba enamat. Keskväljal läks kontroll ära ja lisaks ka see penaltiviga. Rabe.\nBogdan Vaštšuk - 6. Oli ja ei olnud ka. Tahtmine oli olemas, aga produktiivsuse vahe võrreldes sarnaseid asju teinud Käidi või Vassiljeviga oli ikka meeletu. Sarnaselt Poomile jäi ründepanus oodatust väiksemaks ning terve teine poolaeg oli palliga mäng ju Läti käes.\nHenrik Pürg ja Henrik Ojamaa – mängisid hinde teenimiseks liiga vähe.\nTõesti oli lust vaadata Käidi mängu ja füüsilist töövõimet. Tal on palju peavigastusi ja ehk peaks oma mängustiili üle vaatama, et kestaks.\ntarvo.leesik.003@mail.ee • 11. juuni 2021\nPoolkõvaga olukordadesse minek paraku kukutab palju taset.\nOlen vägagi nõus, aga äkki on asi tehnikas. Käidil on kuidagi maru palju neid liblikad silmade ees hetki. Ehk tuleks õlad laiemaks treenida :)\nstranglers • 11. juuni 2021\nKäit on super, tõmbas kinni lihtsalt, ulme mäng oli ka enne ju. Koondis üldse hämmastavalt kõrgel tasemel, ainult üks mees langes ansamblist välja: Poom. Tema vajalikkusest koondises on tõesti raske aru saada.\nMuidugi näitas teine poolaeg ka seda, et mäng meil ei seo ära enam üldse ilma Vassiljevi ja Käidita.


Ligi pooled eramajad valmivad vaid eelprojekti järgi. Ehitaja ei pea täitma projekteerija ülesandeid - Moodne Kodu\nLigi pooled eramajad valmivad vaid eelprojekti järgi. Ehitaja ei pea täitma projekteerija ülesandeid\nKõige lihtsamalt öeldes on projekti ülesanne ja mõte tagada hoone toimiv terviklik konstruktiivne- ja tehniline lahendus, mis täidaks tugevuse -, ohutuse- ja ehitusfüüsika nõudeid.\nKuna hoonete projekteerimine on seotud suure hulga erinevate nõuetega, siis esmapilgul projektide plaane vaadates, seda ei märka. Seetõttu sageli ei väärtusta tellija enamasti piisavalt projekteerija tööd. Vaatab projekti joonised ning talle tundub, et hea tahtmise korral joonestaks ta samasugused plaanid valmis.\nEhitaja asi on ehitada, mitte välja mõelda lahendusi\nSiinkohal tekibki üks kõige olulisem vastuolu. Juhul kui ehitaja mõtleb välja ja teeb valmis mõne sõlme, mida projektis ei ole lahendatud, siis ühelt poolt ta ei tohikski seda teha, sest tal ei ole üldjuhul projekteerimise õigust ja teisalt pole ilma eriteadmisteta võimalik ka tellijal lahendatud sõlme kuidagi hinnata ja tööde teostamist kontrollida.\nJah, enamikel ehitajal on olemas oma varasem ehituskogemus ja kasutataksegi oma parima teadmise ja kogemuste järgi enam-vähem analoogseid lahendusi, mida varem on teostatud ehk lahendusi, mida projekteerijad on varem teiste hoonete puhul koostanud.\nMillised on need peamised riskid, kui projekteerimist hakatakse tegema kohapeal jooksvalt ja ehitaja enda poolt:\n• Lahenduse kvaliteet võib olla ebapiisav ja tehtud muudatus võib kaasa tuua kvaliteediprobleeme.\n• Ehitustööd pole enam selgelt kontrollitavad, kuna lahenduse kohta tavaliselt eelnevalt jooniseid ei koostata.\n• Tehtud lahendus ei arvesta järgnevat tööetappi ja toob kaasa lisakulusid järgmiste tööde osas, mistõttu tervikuna ehitustööde maksumus võib muutuda.\nAutor Eno Pappel peab blogi www.majaehitaja.ee Lähemalt saad autori lugusid lugeda blogist.


Linn või piirkond: Llanelli\nLlanelli suunakood on 01554. FFiktiivse telefoninumbri 9001556 ja suunakoodi 01554 jaoks tuleb valida number 01554 9001556. Llanelli asub Ühendkuningriik ehk Suurbritannia.\nSuunakoodi prefiks seob abonendi telefoninumbri kindla asukohaga. Lisaks suunakoodile on olemas ka muud tüüpi prefiksid: Rahvusvahelised riikide eesliited, mobiiliteenuse pakkujate eesliited ja mitmesuguste teenuste eesliited. Neid kombineeritakse mitmetel otstarvetel. Kui helistatakse ühest riigist teise ja kõne vastuvõtjal on lauatelefon, siis ühendatakse riigi eesliide suunanumbri ja abonendi numbriga. Fiktiivse telefoninumbri 9001556, suunakoodi 01554 (Llanelli) ja Riigi suunakood 0044 jaoks tuleb valida number 0044 1554 9001556. Kui helistatakse mobiilsideseadmesse, ühendatakse Riigi suunakood mobiiliteenuse pakkuja eesliite ja abonendi numbriga. Kui helistatakse samas riigis asuvale abonendile, saab selle riigi koodi välja jätta. Riigisiseste kõnede korral ühelt lauatelefonilt teisele võib paljudes riikides suunakoodi ära jätta, kui mõlemal abonendil on sama suunanumber. Riikides, kus tellijatel on pärast teise asukohta või linna kolimist võimalik säilitada sama telefoninumber, tuleb loomulikult valida ka suunakood - antud juhul 01554.\nTeenuste eesliidete kaudu juurdepääsetavate teenuste eest võivad tasuda mitte ainult telekommunikatsiooniettevõtted, vaid ka neid teenuseid pakkuvad ettevõtted. Seetõttu pakuvad mitmed kahtlased ettevõtted teenuseid, millest on vähe kasu, kuid millega kaasnevad kõrged tasud. Kasumi edasiseks suurendamiseks üritavad sellised teenused helistajaid võimalikult kaua liinil kinni hoida. Järelevalveasutused võtavad selliste pakkujate vastu korrapäraselt meetmeid, kuid sellele ei saa alati kindel olla. Lisaks erinumbritele, mida saab nende eesliidete abil tuvastada, on ka kiirvalimisnumbreid. Kõige tuntumad on hädaabinumber 112 Euroopas ja 911 Põhja-Ameerikas. Neid numbreid saab kasutada üleriigiliselt ja nad ei vaja eesliiteid, st Riigi suunakood +44 (0044) ega suunakoodi 01554 (Llanelli).\nKui te ei asu Ühendkuningriik ehk Suurbritannia ja soovite helistada inimesele Llanelli, peate lisaks suunakoodile lisama ka Riigi suunakood. Ühendkuningriik ehk Suurbritannia Riigi suunakood on +44 (0044), seega kui olete Eesti ja soovite helistada inimesele Llanelli, peate selle inimese telefoninumbri ette lisama eesliite +44 1554. Sellisel juhul jäetakse välja suunanumbri ees olev null. Fiktiivse telefoninumbri 9001556, suunakoodi 01554 (Llanelli) ja Riigi suunakood 0044 jaoks tuleb valida number 0044 1554 9001556.


Pevkur: uus karistus edaspidi varasema kustumist ei katkesta | Eesti Kohtuekspertiisi Instituut\nPevkur: uus karistus edaspidi varasema kustumist ei katkesta\nTäna oli Riigikogus esimesel lugemisel karistusregistris karistuste kustumise põhimõtteid ja tähtaegu muutev eelnõu, mille tõttu ei peata lisandunud karistus enam eelmise karistuse kustumistähtaja kulgemist.\nJustiitsminister Hanno Pevkuri sõnul on senine praktika toonud praegu kehtivast seadusest esile mitmeid näiteid, mis igapäevaelus piiravad inimeste võimalusi ebamõistlikult. „Igal karistusel on oma kustumise tähtaeg, lahtise turvavööga sõitmise või vales kohas sõidutee ületamise eest määratud rahatrahvi kustumise tähtaeg on näiteks üks aasta. Selle tähtaja möödumisel peaks kustuma ka märge kehtiva karistuse kohta karistusregistrist, kuid kehtiva seaduse järgi katkestab iga järgnev karistus eelmise karistuse kustumise ning kustumise tähtaeg algab uuesti. Praktikas hoiab selline korraldus kahjuks aastakümneid vanu karistusi kehtivana, sõltumata sellest, et sisuliselt on inimene oma karistuse ära kandnud,“ lausus justiitsminister.\n„Eelnõu kohaselt ei katkesta karistus enam vana karistuse kustumise tähtaja kulgemist ning iga karistus kustub vastavalt seaduses sätestatud tähtaja jooksul. Eelnõu tulemusel jäävad ajalukku näiteks juhused, kus 2010. aasta lõpus piletita sõitmise eest trahvi saanud inimese kohta, kes 11 kuud hiljem saab rahatrahvi liikluskindlustuseta auto juhtimise eest ning sellest veel 10 kuud hiljem rahatrahvi autoroolis mobiiltelefoniga rääkimise eest, oleks täna karistusregistris kehtivad kõik kolm väärteokaristust. Muudatuse tagajärjel oleks tänaseks varasemad karistused kustunud ning kehtiv ehk siis karistusregistrist nähtav oleks ainult viimane karistus,“ tõi minister näite.\nEelnõuga luuakse ka eritingimused süüteo toime pannud alaealistele, kelle puhul edaspidi hakkavad karistused kustuma praegusega võrreldes lühema tähtaja jooksul. Kuna kuritegude toimepanemine on noores eas suures osas arenguline nähtus ning kuna enamik alaealisena karistatutest mõne aasta jooksul kuritegevusest eelkõige tänu positiivsele sotsialiseerumisele eemaldub, siis pole enamasti ka karistusregistri kirje, kui negatiivse märgi omistamine sellele sihtgrupile vajalik. Pigem võib see saada ühiskonnas hakkamasaamist takistavaks teguriks.\nÜhe olulise muudatusena täpsustatakse ka vanglakaristuse kustumise tähtaegu. Kehtiva seaduse kohaselt on karistusandmete kustutamise tähtaeg üle kolmeaastase vangistuse puhul kümme aastat.\nKaristusandmete kustumise tähtaeg on otstarbekas siduda esimese ja teise astme kuritegude eristamisega, mis asendaks seni kehtinud kolmeaastase vangistuse piir viieaastase vangistusega.\nEelnõu kohaselt on edaspidi alla viieaastase vanglakaristuse kustumise tähtaeg viis ning pikemate vangistuste puhul kümme aastat.\nEelnõu jõustub kolmes osas – andmete arhiivi kandmise osa jõustub selle aasta 1. juunil, üldine osa 15. juunil ning karistusandmete kustutamise tähtaegade osa 1. oktoobril 2013.


Maamess avab täna uksed – Külauudised\nLisaks tehnika väljapanekule on messikeskuse territooriumil püsti kaks suurt telki, kus saab vaadata loomi. Traditsiooniliselt leiab aset raievõistlus Kevadkarikas 2012. Külastajate nähes panevad ennast proovile Eesti parimad tõstukijuhid. Külastajad, kes traktorirooli pole pääsenud, saavad traktoristi ametit proovida John Deere E-seeria metsatraktori simulaatoril.\nLiivimaa Lihaveis viib Maamessil läbi Veiselihaakadeemia, kus jagatakse õpetust veiseliha ning selle valmistamise kohta. Rahva silme ees valmistatakse näiteks šašlõkki, Burgundia pada ja chorizo vorsti.\nSel aastal pööratakse Maamessil suurt tähelepanu alternatiivkütuste tootmisele. Messi teisel päeval toimuvad seminarid, kus räägitakse muuseas heintaimede kasvatamisest bioenergiaks ja energiataimedest etanooli tootmisest.\nMaamess kestab laupäevani. Täpsema info Maamessi kohta leiab siit.\nEelmine Eelmine postitus: Viljandis näidatakse pulmatraditsioone\nJärgmised Järgmine postitus: KUUR¹² kutsub ühiseid algatusi käima lükkama