Android-tehase seadete taastamine\nOlete juurdunud oma Android-seadme, libistanud kohandatud ROM-i ja kasutanud parema võimsuse juhtimise, lisafunktsioonide ja kiirgava sära eeliseid, mis tulenevad selle telefoni töötlemisest nagu teie. Sest sa seda omad, eks? Nüüd on aeg saada uus telefon. Kuidas saate oma vana Android-toega riistvara muuta?\nNüüd mängib: Vaadake seda: Kuidas taastada oma juurdunud Androidi tehaseseaded 2:26\nTänu päästetööde juhenditele DroidForums.netis on meil võimalus Androidi varude versiooni taastada. Protseduur vajab ettevaatust, sest just nagu telefoni juurdumine ja kohandatud ROM-i paigaldamine, on ka võimalus, et seda saab ka telliskiviga alandada.\nPange tähele, et nende juhiste puhul on kasutatav telefon esimese põlvkonna Motorola Droid ja et sammud on väga spetsiifilised. Kuigi üldine idee selle kohta, kuidas seda teha, kehtib kõigi seadmete kohta, peate oma telefoni täpselt juhendama ise.\nEsimene samm on haarata kolm allalaadimist, mis peate Droidi taastamiseks olema. Üks neist on Motorola tööriistad telefonide uuendamiseks, mida nimetatakse RSD Lite (allalaadimiseks). Seejärel soovite telefoni jaoks sobivad draiverid. Sellisel juhul tahan, et "Motorola Droid draiverid" 32-bitise arvuti jaoks (allalaadimine). (Saadaval ka allalaadimiseks: x64 draiverid.) Kolmas allalaadimine, mis teil peab olema, on SBF-fail. Sellisel juhul tahan ma alandada Android 2.2 Froyo, nii et otsin FRG22D.sbf Droid (Google'i otsingutulemused).\nSeejärel installige RSD Lite ja draiverid ning ühendage telefon arvutiga. Lülitage see välja ja seejärel lülitage D-Pad peal üles. Pärast mõne minuti möödumist ilmub ekraanile Bootloaderi ekraan, valge ekraaniga must ekraan ja liides. Seejärel käivitage RSD Lite ja sa peaksid oma telefoni nägema. Vastasel juhul avage menüüriba, valige Config, seejärel DeviceID, seejärel valige üks kahest võimalusest ja taaskäivitage RSD Lite. Enne RSD Lite käivitamist pange kindlasti telefon laadimisrežiimi.\nLõpuks sirvige SBF-faili. Tulemus Start ja haarake maitsev jook nagu Froyo. Telefon peaks automaatselt taaskäivituma. Kui ühendate selle võrguga kas 3G või Wi-Fi-ga, küsib ta peagi uuendada Android 2.2.1 või mis tahes uusim tootja poolt toetatud Android versioon.\nSee on üks viis, kuidas saate oma telefoni oma Android-i originaalversiooni uuendada. Seal on mitmeid teisi meetodeid ning pidage meeles, et see protseduur on nüansirikas ja tõenäoliselt muutub sõltuvalt teie seadmest.\n© Copyright 2021. All rights reserved. Android-tehase seadete taastamine


Kui 1970. aastal Gaz 24 seeriatootmisse läks, jätkas tehase konstrueerimisbüroo mudeli edasi arendamist. Seeriatootmisse läinud Gaz 24 puudustena nägid insenerid tema ebastabiilsust suurtel kiirustel ning madalat passiivse turvalisuse taset. 1976. aastaks plaaniti panna juba tootmisse parendatud sõiduomadustega ja madalama müratasemega mudel. Aastaks 1978 pidi plaanide kohaselt tulema põhjalikult uuenenud Gaz 24, sõltumatu vedrustusega, tagumiste spiraalvedrusega ja ulatuslike tehnilsite uuendustega. Paraku ei saanud plaanidest asja. Gaz 24 püsis peaaegu muutumatuna tootmises 8 aastat. 1977. aastal esitletud uuenenud Gaz 24 oli sisuliselt vaid veidi muudetud salongiga ning tühiste erinevustega auto. Veidi uuenes salong, tühised erinevused tehnikas ja välisdetailides.\n1982. aastal läks seeriatootmisse nomeklatuurile mõeldud kõrgema klassi Volga 3102. Võrreldes Gaz 24-ga oli ta arvestatav edasiminek nii väliselt kui tehniliselt. Tegelikkuses hakkas 3102 viimaks kasutama just neidsamu tehnoloogilisi uuendusi, mis oli juba ammu II põlvkonna Gaz 24 jaoks välja töötatud. Ja isegi 3102 ei saanud kõiki soovitud uuendusi, vaid ainult mingi osa neist.\nSõjalis- ja kosmosetehnika investeeringud olid tähtsamad kui autotööstus, ning Gorki autotehas vireles arendusrahade puuduses. Siiski oli 80-te alguses selge, et Gaz 24 on lootusetult vananenud mudel ja tema maine välisturgudel kannatas tugevasti. Päris uue mudeli arendamine ei tulnud kõne alla, kuid Gaz 24 moderniseerimine olemasoeva 3102 baasil oli siiski võimalik.\nSee lubatud II põvkonna Gaz 24, mida algselt lubati juba 1978 aastaks, sai lõpuks valmis alles 1984. aastal. Tegemist oli sisuliselt tavalise Gaz 24-ga, mis oli ehitatud 3102 baasi kasutades. Kõik mida sai, võeti 3102-t, ent kere jäeti Gaz 24 oma. Ainsaks väliseks erinevuseks (alguses) Gaz 24-ga olidki Gaz 3102-lt tuttavad peidetud linkidega ja ilma kolmnurkse aknata uksed ning plastikust ilukilbid. Muus osas (kroomitud võre, stanged jms oli kõik sama(vt. pilte ülal).\nTuttava välimuse taga peitus siiski üsna palju muudatusi. Salong oli suures osas üle võetud Gaz 3102-lt. Kasutatud oli samu istmeid, uksepolstreid ja põrandakonsooli. M.S. Gorbat¨ovi kokkuhoiupoliitika tulemusena oli viimistluskavliteeti siiski märgatavalt alla viidud. Loobutud oli 3102 kallist pehme plastikuga ja kroomkaunistustega armatuurlauast. Selle asemele oli odavam kõvast plastist armatuur. Põrandal olid vaipade asemel kummimatid, istmekatted olid odavamad. Müraisolatsioon oli ka kehvem kui 3102-el. Kuid kogu tervik oli siiski parem parem kui 24-l. Mis sest, et lootusetutl hiljaks jäänud mudel.\nAutol oli uuendatud mootor koos uue väljalaskega, täiesti uus elektrisüsteem, Gaz 3102-ga sama kütte- ja ventilatsioonisüsteem jne. Pidurisüsteem oli uus, kuid mitte sama, mis 3102-el kasutatud. Gorbat¨ov ei lubanud ketaspiduritega süsteemi. Kasutati nelja trummelpidurit, kuid pidurite vaakumvõimendi oli viidud kohe peasilindri juurde ning esi- ja tagapidurite jaoks kasutati üksteisest sõltumatut torustikku. Tagasild oli sama, mis Gaz 3102-el, kuid esisild veidi moderniseeritud Gaz 24 oma, mis võimaldas kasutada 3102 laiemaid rehve.\nKa kandevkere ei olnud Gaz 24-ga päris sama, vaid kujutas endast segu 24 kui 3102 kere komponentidest. Esi- ja tagaosa on sarnased Gaz 24-le, kuid kogu salongi osa on identne Gaz 3102-ga. Põranda profiil ja istmete kinnitused on Gaz 24-st erinevad, samuti kõik mis puudutab ventilatsioonisüsteemi. Samas oli kütusepaak ja varuratta asukoht jäetud samaks vana Gaz 24-ga. Seda loeti praktilisemaks, sest võimaldas kergemini kasutada gaasiseadmeid ja paigaldada kärukonksu.\nVäikeseeriana hakati ülaltoodud piltidel kujutatud Gaz 2410 algupärast versiooni ka tootma. Masstoodangus toimus Gaz 24 asendamine mudeliga 2410 aga üleminekumudeli abiga. 1985. aastal jõudis müügile Gaz 24 üleminekumudel (nime all siiski Gaz 24). See mudel oli väliselt midagi 2410 ja 24 vahepealset. Ta kasutas uut 2410 põhja, uut mootorit koos väljalaskega ning uut veermikku koos pidurisüsteemiga. Uksed jäid veel Gaz 24 omad.\nUus kere tingis ka uued istmed, kuid muus osas oli salong sama, mis Gaz 24-l. Olulisem erinevus salongis oli vast käsipidur. Kuna põhi ja sõlmed olid 2410 omad, tingis see ka käsipiduri kangi asetuse istmete vahele põrandale. Gaz 24-l asus seal teavasti laegas, mis kohandati nüüd veidi ringi (vt pilte).\nSellist mudelit toodeti kuni 1986. aastani välja. Niipea kui kõrval väikeseeriana tootmisse juurutataval "päris" 2410-el mõni uuendus (loe: lihtsustus) tekkis, võeti see kohe kasutusele ka üleminekumudelil. Näiteks istmetel kasutati alguses täpselt sama kangast nagu 3102-l, kuid juba 1986. aastal tulid ka üleminekumudelid 2410-lt tuttava kotiriiet meenutava odava ilmega polstriga\nMust plastvõre oli 1985. aasta alguses kasutusel vaid eksporti minevatel autodel. Kodumaa tarbeks toodeti endiselt Gaz 24 välimusega mudelit. Kuid kokkuhoiu huvides lihtsustati 2410-t veel enne masstootmise algust ulatuslikult. Nii kadusid lõplikult kroomitud esivõre, iseseisvad gabariidituled, stangede puhvrid, esipõllelt numbrialus.\nEsimesed päris valmiskujul Gaz 2410-d tulid tehasest 1985. aasta lõpupoole. Tühiste muudatustega püsis ta tootmises kuni 1994. aastani.\nOma olemuselt on 2410 kõrgema klassi 3102-le sarnaste omadustega Volga, mis oli pakitud lihtsamasse vormi. Sõiduomadustelt jääb 2410 "direktorite" Volgale veidi alla. Põhjuseks kehvem müraisolatsioon ja esisild, mis sarnaneb siiski Gaz 24-le, mitte 3102-le. Vana 24-ga võrreldes on tegu siiski mugavama liiklusvahendiga. Uuema tüübi istmed on mugavamad, asend on parem, rool istub paremini kätte, kiirem tagasild vähendab maanteel sõidumüra. Auto tunnetus on 2410-s oluliselt kindlam ja seetõttu on temaga ka kiire sõit hoopis meeldivam.\nEriti positiivne nähtus on 3102-lt muutmata kujul üle võetud salongi ventilatsiooni ja küttesüsteem, mis hoidis auto seest hoopis soojemana kui Gaz 24. Paremini on lahendatud tagaistujate küte. Tagaklaas oli elektrilise küttega. Samas kipub 2410 salong tänu rohkele plastikule rohkem kolisema.\nVene rahva jaoks oli tegu tähtsa uudismudeliga, kuigi maailma mastaapides oli ta lootusetult vananenud auto. Samal ajal tulid Saksamaal müüki Merdedes-Benz W124 põlvkond ja Ford Scorpio. Napilt aasta hiljem valmis BMW-l staatusesümbolina Volga "otsese konkurendina" 7. seeria (E32).\nGaz 24 ja 2410 sarnasused ja erinevused\nVälisplekkidest on Gaz 24-ga identsed vaid kapott, tagatiivad ja katus. Esitiivad ja tagaluuk on omavahel vahetatavad, kuid erinevuse tingivad detailidesse puuritud iluliistude ja kaunistuste kinnitusaukudes. Esitiibadel puuduvad augud "Volga" kirjade jaoks. Tagaluuk on üks-ühele võetud hoopis 3102-lt. Erinevus Gaz 24-ga seisneb selles, et puuduvad augud kroomliistu kinnitamiseks, selle asemel on augud uue tüübi tagumise "Volga" kirja jaoks.\nUksed pärinevad tervenisti 3102-lt. Uste sisemised süsteemid (aknatõstukid jms) on kõik 24-st erinevad ja ukse (isegi tagumise) komplekteerimine 24 ukse sisuga ei ole võimalik. Omavahel ei ole võimalik vahetada ka uksepolstreid, ega praktiliselt ühtegi salong detaili. Idee ehitada 24-le sisse 2410 armatuurlaud või vastupidi on teostatav ainult keevitusmasina olemasolul ning on väga töömahukas. Kõik kinnituskohad on erinevad. Lisaks ei ole võimalik asendada omavahel soojendussüteeme koos torustikuga. Selleks on erinevused tehtud juba keresse. Istmete vahetamine omavahel on raske, tuleb istmete kinnitused ringi teha. Gaz 24 esiistmed kinnituvad jäigalt neljast punktist, 2410 omad aga kolmest punktist ning istmete kõrgust on võimalik muuta nii esimesest kui tagumistest kinnituskohtadest.\nKlaasidest on identsed vaid esiklaas ja tagumise ukse klaasid. Tagaklaas on 2410-el elektrilise soojendusega. Esituled on erinevad, 2410-el on parktuli toodud põhitule sisse. Tagatuled on samad, mis hilistel (alates 1978 lõpp) Gaz 24-del.\nEsipõll on 2410-el ilma parktule aukudeta ja numbri raamita. Number kinnitub hoopis stangele. Tagumine põll on ka teistsugune, mistõttu ei saa Gaz 24-l kasutada 2410 tagastanget Vastupidi on teoreetiliselt võimalik. Gaz 24-l kinnitub tagastange külge täiendav plekist kate, 2410-l seda enam pole. Esistange on 2410-el alati lisatulede aukudega.\nGaz 2410-l baseeruvad erimudelid\nGaz 2411 Ehitatud taksoks.Omab mootorit millel on madaldatud surveaste bensiini A-76 kasutamiseks. Autole on peale pandud taksomeeter, katusele plafoon, salongi roheline märgutuli. Raadiot, antenni ja sigaretisüütajat ei paigaldatud.\nGaz 2412 Universaalkerega, viieukseline, kolme istmereaga ja seitsme istekohaga sõiduauto. Teise ja kolmanda istmerea kokkuklappimisel moodustub sile põrand kauba jaoks. Pikkus ca 2,1m, laius 1,3m (rattakoobaste vahel ca 1m). Seoses suurendatud kandevõimega on sel mudelil tugevdatud tagumised vedrud.\nGaz 2413 Meditsiiniteenistuse auto. Ehitatud haigete veoks ja arsti väljasõiduks väljakutsetele. Universaal keretüüp. Sanitaar "osakonnas" paikneb kanderaam(id) haigetele ja kaks saatja kohta meditsiinipersonalile. Osakond on eraldatud juhi ja arsti kohast vaheseinaga. Auto on varustatud katusel asuva punaseristi märgiga lisatulega ja paremal tiival asuva nö otsingu/otsija tulega, mida saab salongist suunata.\nGaz 2410-051 "Ata¨ee" - Parima võimaliku viimistlusega erimudel. Väljast tavaliselt kroomitud Gaz 24 esivõrega ning kindlasti Gaz 3102 kroomitud rattakilpidega. Teistsuguse üldilme annavad ka pruuni tehasetooniga klaasid.\nSalong viimistletud samamoodi nagu tippvarustuses 3102-d. Põrandal vaibad, parem mürasummutus, 3102 armatuurlaud, 3102 tagumine aknalaud, istmed sametist ja tihti tagumiste peatugedega. Piltidel oleval autol on ka Gaz 14 rool.\nTegemist on juba konveieril teistmoodi tehtud autoga, mitte pelgalt polstrite erinevusega. Tal on kere ehituses muudatusi, kasutades osaliselt 3102 keredetaile.\nGaz 2414 Universaalkerega takso.\nGaz 2417 Sedaankerega takso mis on mõeldud maagaasiga sõitmiseks.\nAvalikustatud: 2004-11-24 (17907 korda loetud)


ESTENG PealeheleInstituudidMajandus- ja sotsiaalinstituutMetsandus- ja maaehitusinstituutPõllumajandus- ja keskkonnainstituutTartu TehnikakolledžTehnikainstituutVeterinaarmeditsiini ja loomakasvatuse instituutÜksusedAgrobiotehnoloogia arenduskeskusAvatud ÜlikoolEcolchangeEerika katsefarmKeelekeskusLoodusteaduslikud kogudLoomakliinikMahekeskusPolli Aiandusuuringute KeskusSearmetSMEAR jaamTaastuvenergia keskusTeadusloo Uurimise KeskusÜliõpilasesindusVõrtsjärve õppekeskusRaamatukoguSportFitnessklubiSpordiklubiÜhiselamud Üldinfo Uudised Kontaktandmed PKI arengukava PKI teatmik ettevõtjatele PKI põhimäärus Majajuht (PKI osakonnad) Hoone Kreutzwaldi 5 tuleohutus Sündmuste kalenderStruktuur Juhtimine Limnoloogiakeskus Polli Aiandusuuringute Keskus Rõhu Katsejaam Aianduse osakond Botaanika osakond Keskkonnakaitse osakond Maastikuarhitektuuri osakond Maastikukorralduse ja loodushoiu osakond Mullateaduse ja agrokeemia osakond Mükoloogia osakond Taimefüsioloogia osakond Taimekaitse osakond Taimekasvatuse ja rohumaaviljeluse osakond Zooloogia osakondÕppeinfo Õppekavad Olulised kuupäevad 2016/2017 Lõputöö koostamine Ettevõttepraktika InfomaterjalidTeadusinfo Publikatsioonid Kaitstud doktoritööd Projektid Huumusbilansi kalkulaator Loodusteaduslikud kogud Ajakirjad PKI doktorantide aastakonverents Konverents Agronoomia Konverents "Urban Forestry in Transition, 9-11 october 2013" Konverents "Nature Conservation beyond 2010"Laborid Taimebiokeemia Labor Bio- ja Keskkonnakeemia Labor Tervise- ja loodustoodete kompetentsikeskus Polli puukoolPKI Raamatukogu Soodushinnaga raamatudSeltsid Üldinfo Uudised Kontaktandmed PKI arengukava PKI teatmik ettevõtjatele PKI põhimäärus Majajuht (PKI osakonnad) Hoone Kreutzwaldi 5 tuleohutus Sündmuste kalenderStruktuur Juhtimine Limnoloogiakeskus Polli Aiandusuuringute Keskus Rõhu Katsejaam Aianduse osakond Botaanika osakond Keskkonnakaitse osakond Maastikuarhitektuuri osakond Maastikukorralduse ja loodushoiu osakond Mullateaduse ja agrokeemia osakond Mükoloogia osakond Taimefüsioloogia osakond Taimekaitse osakond Taimekasvatuse ja rohumaaviljeluse osakond Zooloogia osakondÕppeinfo Õppekavad Olulised kuupäevad 2016/2017 Lõputöö koostamine Ettevõttepraktika InfomaterjalidTeadusinfo Publikatsioonid Kaitstud doktoritööd Projektid Huumusbilansi kalkulaator Loodusteaduslikud kogud Ajakirjad PKI doktorantide aastakonverents Konverents Agronoomia Konverents "Urban Forestry in Transition, 9-11 october 2013" Konverents "Nature Conservation beyond 2010"Laborid Taimebiokeemia Labor Bio- ja Keskkonnakeemia Labor Tervise- ja loodustoodete kompetentsikeskus Polli puukoolPKI Raamatukogu Soodushinnaga raamatudSeltsid StruktuurMullateaduse ja agrokeemia osakondÕppetööÕppeainedÕppeained JuhtimineLimnoloogiakeskusPolli Aiandusuuringute KeskusRõhu KatsejaamAianduse osakondBotaanika osakondKeskkonnakaitse osakondMaastikuarhitektuuri osakondMaastikukorralduse ja loodushoiu osakondMullateaduse ja agrokeemia osakondÜldinfoTöötajadTeadustööPublikatsioonidProjektidKaitstud väitekirjadMullalaborHuumusbilansi kalkulaatorÕppetööÕppeainedÕppematerjalidMullamuuseumEesti Mullateaduse SeltsMullapäevVII MullapäevVI MullapäevV MullapäevIV MullapäevIII MullapäevSoil trafficability - challenges for soils and vehicles.Mükoloogia osakondTaimefüsioloogia osakondTaimekaitse osakondTaimekasvatuse ja rohumaaviljeluse osakondZooloogia osakondÜldinfoTöötajadTeadustööÕppetöö\nÕppained aastal 2009/10. õppeaastal\nPK.0711 MULLATEADUS (5 EAP)\nAines omandatavad teadmised muldade talitlustest, omadustest, tekkest, levikust ning kaitsest on vajalikud jätkusuutliku maakasutuse kujundamiseks. Õppeainega taotletakse, et üliõpilane oskaks oma edaspidises tegevuses arvestada mullastik-ökoloogilisi aspekte. Õppeaine loob eeldused teadmiste ja oskuste omandamiseks, mis on vajalikud mullastikuinformatsiooni rakendamiseks maakasutuse ning keskkonnakorraldusega seotud otsustusprotsessides.\nErialad: keskkonnakaitse, loodusturism, linna- ja tööstusmaastike korraldus\nÕppejõud: dots. A. Astover, dots. E. Reintam, lektor I. Tamm, lektor A. Toomsoo\nPK.0799 MULLATEADUSE ALUSED (4 EAP)\nÕppeaine käigus omandatakse põhilised Eesti muldade lähtekivimid, põhilised muldade omadused ja nende määramine, neid mõjutavad tegurid ja reguleerimise võimalused, mullatekkeprotsessid, muldade kaitse. Saadakse ülevaade suuremõõtkavaliste ja digitaalsete mullastikukaartide kasutamisest. Omandatakse algteadmised maailmas enamkasutatavate muldade klassifikatsioonide ja nende ühikute kohta. Õppeaines omandatud pädevus on eelduseks õppeainest Eesti mullastik arusaamisel.\nErialad: põllu- ja aiasaaduste tootmine\nÕppejõud: dots. E. Leedu\nPK.0919 EESTI MULLASTIK (4 EAP)\nAnnab oskuse Eesti muldade eristamiseks ja nende klassifitseerimiseks, oskuse hinnata muldade omadusi otstarbest lähtuvalt ning vastavalt muldade omadustele planeerida kultuuride kasvatust, annab oskuse konventeerida eesti muldasid rahvusvahelistesse klassifikatsioonisüsteemidesse.\nÕppejõud: dots. E. Reintam PK.0648 MULDADE VÄLIUURIMINE (3 EAP)\nAnnab oskuse välitingimustes muldade ja nende omaduste määramiseks, annab oskuse taimkatte, reljeefi järgi hinnata mullastiku vaheldumist taimkattes, on võimeline analüüsima muldade kasutussobivust ja keskkonnakaitselist väärtust.\nÕppejõud: dots. E. Reintam\nPK.0790 METSAMULLATEADUS (5 EAP)\nOmandatakse põhilised Eesti muldade lähtekivimid, mullatekkeprotsessid, põhilised muldade omadused, nende määramine, neid mõjutavad tegurid ja reguleerimise võimalused ning muldade kaitse. Saadakse elgeks muldade määramise ja iseloomustamise maatrikstabelite kasutamine ja selle järgi muldade määramine. Õpitakse tundma muldade ja metsakasvukohatüüpide omavahelised seosed ning erinevate puuliikide nõuded mullale. Õppeaine läbinu oskab kasutada suuremõõtkavalisi ja digitaalseid mullastikukaarte. Saadakse algteadmised maailmas enamkasutatavate muldade klassifikatsioonide ja nende ühikute kohta. Õppeaine omandanu tunneb muldade parandamise võimalusi ja oskab valida metsastamisel erinevatele muldadele sobivad puuliigid.\nErialad: metsandus, loodusvarade kasutamine ja kaitse\nPK.0572 METSAMULDADE VÄLIPRAKTIKA (1 EAP)\nMetsamullateaduse välipraktika eesmärgiks on lisaks teoreetilistele teadmistele omandada praktilised kogemused muldade määramisel ning seoste leidmine muldade ja metsakasvukohatüüpide vahel. Kirjeldatakse puuliikide sobivust uuritud muldadele ja mullakaitse võtete rakendamist praktikakohal. Välitööde järel koostatakse aruanne kasutades väljas kogutud materjale ning kirjanduse andmeid.\nPK.0677 MULLATEADUS JA MAAKASUTUSE ÖKONOOMIKA (6 EAP)\nAines omandatavad teadmised muldade talitlustest, kujunemisest, omadustest, levikust ning säästvast kasutamisest on vajalikud maade hindamisel, maakorralduse ja regionaalplaneerimise komplekssel teostamisel. Õppeainega taotletakse, et üliõpilane oskaks oma tegevuses arvestada pedo-ökoloogilisi ja agro-majanduslikke aspekte. Õppeaine loob eeldused teadmiste ja oskuste omandamiseks mullastikuinformatsiooni rakendamiseks maakasutusega seotud otsustusprotsessides.\nErialad: kinnisvara planeerimine, maakorraldus\nÕppejõud: dots. A. Astover, lektor I. Tamm\nPK.1212 MULLATEADUS (6 EAP)\nÕppeaine läbinu orienteerub mulla mineraalse ja orgaanilise osa koostises. Tunneb Eesti muldade lähtekivimeid ja mullatekkeprotsesse ning teab põhilisi muldade omadusi, nende määramist, neid mõjutavad tegurid ja reguleerimise võimalusi ning tunneb muldade kaitset. Tunneb Eesti muldade klassifikatsiooni ja oskab kasutada muldade määramise ja iseloomustamise maatrikstabeleid. Omab teadmisi erinevate muldade viljakuse ja kasutamise kohta. Oskab kasutada suuremõõtkavalisi ja digitaalseid mullastikukaarte. Omandab algteadmised maailmas enamkasutatavate muldade klassifikatsioonide ja nende ühikute kohta. Õppeaine omandamine on vajalik õigete külvikordade rakendamiseks ja muldade säästlikuks ning otstarbekaks kasutamiseks.\nErialad: põllumajandusettevõtte majandamine\nPK.0059 ÖKOLOOGIA JA KESKKONNAKAITSE (4 EAP)\nArendada ökoloogilist maailmavaadet; anda oskus analüüsida keskkonna ja organismide vahelisi suhteid ja seoseid; hinnata ja näha põhjus-tagajärg seoseid elusloodusele ja keskkonnale; omandada teadmisi säästva arengu põhimõtetest, keskkonnakaitse korraldusest ja -poliitikast. Aines omandatavad ökoloogia- ja keskkonakaitsealased pädevused on vajalikud õppekava edukaks läbimiseks, erialaseks tööks ja elukestvaks õppeks.\nErialad: põllu- ja aiasaaduste tootmine, loomakasvatussaaduste tootmine, maamajanduslik ettevõtlus ja finantsjuhtimine, põllumajandusettevõtte majandamine, tehnika ja tehnoloogia, tehnotroonika\nÕppejõud: dots. E. Reintam, spets. T. Teesalu, doktorant K. Krebstein\nPK.0386 AGROKEEMIA (6 EAP)\nAinekursuse käigus omandab üliõpilane teadmisi süsteemis taim-muld toimuvatest protsessidest ja oskab neid protsesse teadlikult suunata. Aines omandatavad pädevused on vajalikud õppekava edukaks läbimiseks, erialaseks tööks ja elukestvaks õppeks. Õppeainega taotletakse, et üliõpilane mõistaks taimede toitumisega seonduvaid probleeme ja oleks suuteline planeerima väetiste keskkonnahoidlikku kasutamist.\nÕppejõud: lektor A. Toomsoo\nPK.0779 INFORMAATIKA JA BIOMEETRIA (4 EAP)\nLoob üliõpilastele võimalused info hankimiseks, töötlemiseks, interpretatsiooniks ja esitlemiseks vajalike oskuste arendamiseks. Aines omandatavad üldised ja erialased informaatika ning andmetöötluse pädevused on vajalikud õppekava edukaks läbimiseks, erialaseks tööks ja elukestvaks õppeks. Õppeainega taotletakse, et üliõpilane mõistab infotehnoloogia kasutamisega seostuvaid sotsiaalseid ja eetilisi aspekte ning on suuteline efektiivselt kasutama kaasaegseid infotehnoloogia võimalusi.\nPK.0238 MAAKASUTUSE STRATEEGIAD (3 EAP)\nÕppeaines omandatavad teadmised maakasutuse erinevatest viisidest ning nende vastastikustest seostest agro-ökoloogiliste ja sotsiaal-majanduslike kriteeriumitega on aluseks maakorralduse ja regionaalplaneerimise teostamiseks. Lähtuvalt regionaalsetest iseärasustest hinnatakse tava- ja alternatiivseid maakasutusviise ning nende jätkusuutlikkust. Analüüsitakse põllumajandusliku maakasutsuega seotud looduslikke ja majanduslikke riskitegureid, nende mõju maa väärtusele, tootmise tulukust ja optimeerimise võimalusi.\nÕppejõud: lektor I. Tamm\nPK.0780 MAAKASUTUSE STRATEEGIAD JA ÖKONOOMIKA (6 EAP)\nMuldade kasutussobivuse agroökoloogilised, keskkonnakaitselised ja majanduslikud kriteeriumid. Energeetiline ekvivalent ja aineringed agroökosüsteemides. Maakasutuse spetsiifika orgaanilise, tava- ja intensiivmaaviljeluse tingimustes. Muldade säästlik kasutamine ja muldade degradatsioon. Looduslikud ja majanduslikud riskitegurid, põllumajandusliku tootmise optimeerimine, regionaalmajanduslikud strateegiad ja maakasutuse ökonoomika. Erialad: põllumajandusettevõtte majandamine\nÕppejõud: dots. A. Astover\nPK.0388 MAAKASUTUSE STRATEEGIAD JA ÖKONOOMIKA (6 EAP)\nÕppeaines omandatavad teadmised põllumajanduse muutustest, maaviljeluse erinevatest viisidest ja ökonoomikast on vajalikud jätkusuutliku ressursikasutuse planeerimiseks. Lähtuvalt regionaalsetest iseärasustest hinnatakse tava- ja alternatiivseid maakasutusviise ning nende jätkusuutlikkust. Analüüsitakse põllumajandusliku maakasutusega seotud looduslikke ja majanduslikke riskitegureid, nende mõju maa väärtusele, tootmise tulukust ja optimeerimise võimalusi.\nErialad: loodusvarade kasutamine ja kaitse\nÕppejõud: emer. prof. H. Roostalu\nRATSIONAALSE MAAKASUTUSE JA PM. TOOTMISE ANALÜÜS NING PLANEERIMINE (9 EAP)\nÕppeaines omandatavad teadmised maakasutuse ja põllumajanduse muutustest ja suundumustest on vajalikud tootmistegevuse optimeerimiseks, regionaalplaneerimiseks ning põllumajanduspoliitika kujundamiseks. Teadmised põllumajanduse regioonalsetest eripäradest ja trendidest ning oskused nende arvestamiseks on jätkusuutliku maamajanduse planeerimise eelduseks. Õppeainega taotletakse, et üliõpilane suudab eristada ja on võimeline hindama põllumajandustootmise ja -poliitika ökoloogilisi ja sotsiaal-majanduslikke regionaalseid mõjusid.\nErialad: põllumajandussaaduste tootmine ja turustamine\nÕppejõud: emer. prof. H. Roostalu, lektor I. Tamm, doktorant L. Kukk\nPK.0391 TAIMEDE TOITUMINE JA AINERINGED (4 EAP)\nÕppeainega taotletakse, et üliõpilane mõistaks taimetoiteelementide ringeid ja voogusid looduses nii globaalselt kui ka lokaalselt. Ainekursuse käigus omandab üliõpilane teadmised toitainete bilansside arvutamise erinevatest meetoditest ning oskused suunata aineringeid eesmärgiga vähendada väetiste kasutamisega kaasnevaid riske keskkonnale.\nErialad: põllumajandussaaduste tootmine ja turustamine, aiandus\nPK.0944 GEOINFOSÜSTEEMIDE RAKENDUSED PÕLLUMAJANDUSES (3 EAP)\nAines omandatavad teadmised geoinfosüsteemide (GIS) ja täppisviljeluse olemusest ja rakendusvõimalustest on põllumajandustootmise ja maakasutuse asukohapõhise planeerimise eelduseks. Õppeainega taotletakse, et üliõpilane oskaks otsida, töödelda ja analüüsida maakasutusega seotud ruumilist informatsiooni. Õppeaine võimaldab omandada teadmised ja esmased oskused GIS tarkvara kasutusvõimalustest põllumajanduses.\nÕppejõud: dots. A. Astover, doktorant E. Suuster\nPK.0577 MAAPARANDUSLIK MULLATEADUS (4 EAP)\nAines omandatavad teadmised muldade talitlustest, omadustest, tekkest, levikust ning kaitsest on vajalikud jätkusuutliku maakasutuse ja maaparanduse kujundamiseks. Õppeainega taotletakse, et üliõpilane oskaks oma edaspidises tegevuses arvestada mullastik-ökoloogilisi aspekte. Õppeaine loob eeldused teadmiste ja oskuste omandamiseks, mis on vajalikud mullastikuinformatsiooni rakendamiseks maakasutuse seotud otsustusprotsessides.\nPK.1011 KESKKONNATERVIS (2 EAP)\nAnda põhiteadmised ökoloogia alustest, oskuse analüüsida keskkonna ja organismide vahelisi suhteid ja seoseid, oskuse hinnata ja näha põhjus-tagajärg seoseid elusloodusele ja keskkonnale. Omandada teadmised keskkonnamüskide liikumisest ökosüsteemis. Omandada säästva arengu põhimõtted, teadmised tänapäeva keskkonnapoliitikast ja -korraldusest.


25 freespins Wild Toros Joy kasiinos\nHei amigo, kuumim härjavõitlus areenil maailmas tervitab teid! Täna tunneme me raevukat lahingut võimsaima poja - alfa-härra El Toro ja Matador, Fury mantli vahel. Kuid enne võitlust peavad osalejad minema üle lubatud taktikaliste tegevuste ja relvade nimekirja, mida nad saavad kasutada vastase löömiseks: kuulsat punast rätti, sarvede ja küüniste kombinatsiooni ja paar ilusate lehmadega kõrvalejuhtimise strateegiat. nägemine - see on rangelt keelatud. Laulge La Macarena, haarake kastanetsid ja nautige kokkupõrget koos meie spetsiaalse tagatisega:\n25 freespins sisse Wild Toro\n25 freespins Wild Toros Joy kasiinos Uuendatud: Märtsil 3, 2019 Autor: Damon\nSeonduvad boonused "25 tasuta võistlust Wild Toros Joy Casinos":\n€ 2415 EI DEPOSITI BONUS\n£ 570 kiibi\nAlusta mängimist saates "25 tasuta torni Wild Toros Joy Casinos"\n25-i vabavisked looduses ...


Viljandi Linnaraamatukogu tegemised, lugemissoovitused ja maakonna kodulugu: veebruar 2012\nTekst: Helle Saluveer\nSuure-Jaani : Suure-Jaani Vallavalitsus, 2011\n106 lk. : ill.\nTeos tutvustab Suure-Jaani valla tähtsamaid objekte.\nMõte selline raamat teha tuli vallavanem Tõnu Aavasalule 2009. aastal, mil ta omavalitsuse etteotsa asus. "2005. aastal ühines neli omavalitsust: Suure-Jaani linn ning Suure-Jaani, Olustvere ja Vastemõisa vald. Kogu piirkonda tutvustavat teost seni polnud, nüüd saame seda saabuvatele külalistele jagada," rääkis Aavasalu ajalehele "Sakala".\nTekstid on kirjutanud ja raamatu koostanud Suure-Jaani gümnaasiumi eesti keele õpetaja Helle Saluveer. Enamik fotosid on just selle köite tarvis tehtud ning ilmuvad esimest korda. Pildistamas käidi mullu varakevadest hilissügiseni. Põhifotograaf oli Tanel Voormansik, tema kõrval on fotode autorid Villem Voormansik, Leili Kuusk, Jaanus Siim ja Marko Reimann.\nTõnu Aavasalu, Helle Saluveer ja Tanel Voormansik rääkisid esitlusel, kuidas kajastatavate paikade valikuid tehti, kuidas kolmekesi kõik objektid läbi käidi ja kuidas lõpuks raamat valmis.\nMuu hulgas leiavad raamatus tutvustamist Sürgavere mõisahoone ja park ning ilmavaatlusradar, Olustvere mõisakompleks ja tähetorn Orion, Aimla looduskeskus, Lahmuse mõis, Energia talu ja ravimtaimekeskus, "Sakala" tee, Tääksi ja Kuhjavere küla, Lõhavere linnamägi ja mälestusmärk, Arturi kohvik, Suure-Jaani külalistemaja ja kohvik, Paul Kondase koolimaja ja park, Lembitu monument, Suure-Jaani kirik, heliloojate Kappide majamuuseum, Mart Saare kodukoht, Johann Köler ja Lubjassaare.\nRaamatust võib näiteks leida fakti, et valla territooriumil asub Eesti suurim küla Sandra (173,02 ruutkilomeetrit), mis on suurem kui Tallinna linn. Samuti on juttu sellest, et Suure-Jaani valla maadel oli Muinas-Eesti tuntuima vanema ja sõjapealiku Lembitu kants.\n108-leheküljeline raamat on kõvade kaantega, formaadis A4 ning sisaldab 22 artiklit ja 120 värvifotot. Projekti teostaja oli MTÜ Lembitu Areng, raamatu kujunduse tegi Heigo Kütt.\nRaamatu tegemiseks kulus ajalehe teatel ligikaudu 6400 eurot, sellest 90 protsenti tuli Euroopa Liidu Leader-programmist, 10-protsendilise omaosalusega toetas vald.\nAllikas: Suure-Jaani valla olulised paigad pandi raamatusse // Viljandimaa. ee : Uudised. URL: http://www.viljandimaa.ee/?mod=news&id=2203&c=10\n"Meie kodu on Suure-Jaani"on eriline raamat\nEnamiku kohalike jaoks on lausa märkamatult valminud ja nüüd ka ilmunud raamat „Meie kodu Suure-Jaani“. Õpetaja Helle Saluveer, kes on raamatu tekstide autor, oli lahkelt nõus jagama põnevat informatsiooni teose valmimisloost.\nSelgus, et raamatu valmimine on aeganõudev protsess, millele reeglina ei mõelda. Samuti viitab raamatu koostamisele kulunud aeg sellele, et meie väikeses kodukohas on tutvustamist väärt kohti palju rohkem, kui esmapilgul pähe torkab.\nKõige tähtsam on aga avaldada tunnustust inimestele, kes olid nõus sellise ülesandega rinda pistma. Kindlasti tekitab raamatuga tutvumine kõigis kohalikes emotsioone ja äratundmisrõõmu.\nKas tellimustööd kirjutada on keerulisem kui omal algatusel?\nKeerulist ei olnud siin midagi, ainult kogemusi polnud. Kui peaks nüüd otsast alustama, siis teeks raamatu koostamise plaani veidi ringi. Võtaks kohe punti ka fotograafi. Kuna fotograaf Tanel Voormansik liitus meiega alles hiljem, kaotasime aega.\nMilliseid emotsioone tekitas see ülesanne Teis?\nKui vallavanem Tõnu Aavasalu tegi mulle ettepaneku Suure-Jaani valla raamatu koostamiseks, siis olin meelitatud. Ega ma algul kujutanud ettegi, mida see ülesanne endas kätkeb. Mõtlesin, miks mitte – olen ju enamik oma elust siin elanud ja töötanud.\nMillised olid Teile seatud piirangud ja nõudmised raamatu koostamisel?\nArutasime vallavanemaga üksipulgi läbi, milline võiks see raamat olla. Vaatasime üht saksakeelset analoogilist teost, kus oli sees palju erineva suurusega pilte ja suhteliselt vähe teksti. See oli samuti ühe piirkonna kohta, A4 formaadis ja kõvakaaneline. Tõnu Aavasalu oli kogu protsessis pidevalt sees, kuid ta usaldas mulle täielikult tekstide koostamise.\nKuidas kulges raamatu valmimise protsess?\nKõigepealt panime kirja eeldatavad kultuuri- ja loodusobjektid. Jälgisime, et kõik meie valla piirkonnad oleksid esindatud. Käisin rääkimas ühel külavanemate ja -aktivistide koosolekul ja palusin neil ka ettepanekuid teha. Seejärel otsisin, mis on viimasel ajal Suure- Jaani kohta ilmunud. Peale Johannes Jürissoni raamatu „Muusikud Kapid ja Suure-Jaani“ (2003) suurt midagi polnudki. Põhilise materjali otsisin kokku Internetist. Oli objekte, mille kohta polnudki rohkem midagi võtta, kui mõni rida koduleheküljel. Osa artikleid tellisime ka n-ö välisautoritelt.\nKui artiklid olid valmis, hakkasime üle vaatama fotosid, mis meil olemas olid. Siis selgus, et pilte oli vähe, nende kvaliteet erinev ja osa objekte oli üldse pildistamata. Siis kutsusimegi töögruppi Tanel Voormansiku. Kevadest kuni sügiseni võtsime üles kõik raamatus olevad objektid. See oli väga tore aeg – kohtusime valla inimestega, nägime ilusaid kohti ja tõdesime, et elame nii kultuuriliselt kui looduslikult rikkas paigas. Raamatu pealkiri „Meie kodu Suure-Jaani“ sündis ka mõttetalgute viljana.\nMida märkimisväärset tõstaksite esile seoses vastvalminud raamatuga?\nRaamatut meie koduvallast oli väga vaja – seda tõestab ka heatahtlik vastuvõtt. Suure-Jaani valla kogemus on tõestanud, et väikeste omavalitsuste ühinemine 2005. aastal oli ainuõige samm. Viimastel aastatel on meie valla areng olnud märkimisväärne. Meil on ka, mida külalistele ja turistidele pakkuda.\nKuidas jäite oma tööga ise rahule?\nMeie väike toimkond, kes tegeles raamatu väljaandmisega, jäi tulemusega väga rahule. Ideest kuni valmistoodanguni kulus ligi kaks aastat. See oli tore aeg.\nHelle Saluveeri intervjueeris Riin Subi\nAllikas: Suure-Jaani Gümnaasiumi Sõnumid URL: http://sonumid.sjg.edu.ee/?p=589\non veebruar 29, 2012 Kommentaare ei ole:\nSildid: Helle Saluveer, kodulugu, Viljandimaa kirjasõnas 2011\nTallinn : Eesti Luuleliit (Luuleklubide Liit), 2011\n44 lk. : ill, portr.\nSügisese luulevõistluse parimad luuletused neljakümnelt autorilt\nLuulevõitluse Kuldne Kaseleht 2011 võitjad:\nI auhind - Helle Toomingas\nII auhind - Hirviö\nIII auhind - Kerli Adov\nSildid: ilukirjandus, kultuur\non veebruar 16, 2012 Kommentaare ei ole:\nMTÜ Mulkide Selts\nMaterjali kogusid, süstematiseerisid, redigeerisid ja toimetasid Kaupo Ilmet ja Anu Reiljan\nToimetuskolleegium: Kaupo Ilmet, Eha Kard, Meeta Meltsas, Anu Reiljan, Sirje Sinilo, Leili Weidebaum, Silvi Väljal\nTartu : Mulkide Selts, 2011\n86 lk. : ill.\nVäljaandmist toetasid Eesti Kultuuriseltside Ühing, Mulgimaa Kultuuriprogramm 2010-2013 ja Mulkide Selts Torontos\nSildid: kodulugu, kultuur, Viljandimaa kirjasõnas 2011\nKujundanud Kaido Kivitoa ... jt.\n[Viljandi] : Lepp ja Nagel, 2011\n75, xxxiii,  lk. : ill.\nSee on esimene eestikeelne algupärane romaan, mis käsitleb sügavuti alkeemia õpetust ja pärandit. Kultuurkapitali ja Eesti Kirjanike Liidu toetusel valminud teoses vaadeldakse alkeemia probleeme läbi ilukirjanduse prisma, lisatud on ka mahukas järelsõna, kus antakse ülevaade alkeemia põhiprobleemidest ja arengutrendidest. Romaani autor on üks väheseid inimesi Eestis, kes on kõrghariduse kaitsnud uurimusega alkeemiast. Teose tegevus toimub 19. sajandi Tallinnas ja Viljandis ning 20. sajandi Prahas ja Kairos, tegelasteks kuulsad baltisakslased, salapärased vabamüürlased, uhked korporandid ja muud kummalised kohapealsed müstikud. Raamat on varustatud ajaloolise pildimaterjaliga ja kogu teose tiraaž on esitluste käigus alkeemiliselt pühitsetud.\nLoe ja kuula raamatust veel:\n"Möödunud aasta lõpus ilmus Paavo Matsinilt tema esimene n-ö korralik romaan «Doktor Schwarz. Alkeemia 12» võtit. Seni peamiselt väga väikestes tiraažides eksperimentaalse sisu ja vormiga poolmüstilise kirjandusrühmituse 14NÜ liikmena raamatukesi üllitanud mehe teos jõudis kriitikute aastalõpu parimate raamatute nimestikesse ning nüüdseks on see määratud ka riigi kultuuripreemia kandidaadiks.\nMatsin on samuti tõhus kirjanduskriitik, mille eest tänavuse aasta algus talle auraha tõi – nimelt sai ta Sirbist kriitikupreemia."\nAllikas: Paavo Matsin: «See on suure rõõmuga kirjutatud raamat.» / intervjueeris Janar Ala // Postimees : ArvamusKultuur 30.01.2012 http://arvamus.postimees.ee/720646/paavo-matsin-see-on-suure-roomuga-kirjutatud-raamat/\nK. M. Sinijärv:\n"Teiseks soovitan Paavo Matsini raamatut „Doktor Schwartz. Alkeemia 12 võtit”. Seal on aegade ja kohtade segiminekut ja müstikat ja vaikset pinna all olevat huumorit. Samas on see väga täpse sõnastuse ja hea keelekasutusega.´" (Õpetajate Leht http://www.opleht.ee/?archive_mode=heading&headingid=1996)\nSildid: ilukirjandus, kodulugu, Viljandimaa kirjasõnas 2011


august 2021 – Pärdikute päevaraamat\naugust 31, 2021 Rents38 kommentaari\nÜtlen alustuseks kohe ära, et ma armastan seda inimest, kes soovitas mul uue kauba päeval Humanasse minna. Käisin enne tavalises H&M-is, kus tõesti kõik rasedateksad olid kas skinny või super skinny lõikega. Ja siis leidsin täna hommikul Humanast need asjad KAHEKSA EUROGA — kusjuures need on ka H&Mi teksad, lihtsalt ju siis vanasti tehti toredamaid asju. Mu sõbranna Ivika küll juba osutas, et kui rasedapüksid POLE skinny fit, siis ei näe sa välja rase, vaid lihtsalt paks, aga mind siiralt ei huvita, need on NII MUGAVAD. Rõõm kestis nii kaua, kuni sain Uuskasutuskeskusest veel ühe paari sama mugavaid (aga ka pikkuse poolest parajaid) pükse ÜHE euroga. Siis tekkis tunne, et krt, enne maksin ju seitse eurot üle. Aga no üheksa euro eest kaks paari pükse, ei saa kurta.\nLisatud: Käisin vaatamas, seda soovitasid Kaaren, Kati ja Nodsu, nii et olen sunnitud seda armastust põhimõtteliselt kogu maailmale jagama, sest tarku inimesi on nii palju.\nÜldse oli seekord selline huvitav reis, et see, mille pärast ma TEGELIKULT sinna läksin, läks täiega pekki, aga reis ise oli nii tore. Pekki läks nimelt see osa, et ma teoreetiliselt läksin ju sinna loengusse. Ehk siis sõitsin Tallinnast kaks tundi kohale, et aru saada, et … loengut ei toimu. Klassis oli mingi ülikooli töötaja, kes laiutas käsi ja ütles, et ta oli ka õppejõule meilinud, et küsida, kas loeng toimub või mitte, aga õppejõud ei vastanud. Ehk siis selline suurepärane korraldus. Üldiselt antakse ikka teada, kui loeng on kalendris kirjas, aga tegelikult kohale tulla ei kavatseta. No ja siis läksin ma oma juhendajale ukse taha, sest lootsin tal nööbist kinni saada, aga selgus, et teda pole, sest koroona tõttu ei lasta neid Indiast tulema. And theeeeen … Siis läksin ma tagasi oma auto juurde, et avastada, et mingi tropp oli mulle niimoodi sisse tagurdanud, et oli kärukonksuga mu numbrimärgi eest ära löönud. Kõigi kannatuste kroonimata kuninganna sõnul ei tohi küll automuredest rääkida, sest need pole ju tõsiseltvõetavad mured ja blogi on ainult Muredeks, mitte lihtsalt jutustamiseks, aga ma räägin ikka. Pidin politseisse helistama, et teada saada, kas ma tohin nüüd ilma numbrimärgita töökotta sõita, ja kas see peab ilmtingimata lähim olema või võin oma lemmikusse minna. Ja siis pidin kulutama paar tundi, et käia Elvas seda korda tegemas, sest meie tavapärane koht oli parajasti suletud. Ehk siis ma kulutasin tunde mingi mõttetu huinjaa peale, sest mingi tainas ei oska tagurdada.\nMinu järeldus? Ma ei ole muidu ebausklik inimene, kui just ei anna kristalle või kuufaase tõlgendada nii, nagu mulle parajasti meeldib — aga siin on küll asi ilmselge. Universum üritab mulle öelda, et tee, mis sa teed, aga matemaatikat küll ei tasu õppida. Eks ma siis kirjutan talle nüüd ja vaatan, kas ta mulle viitsib vastata, sest neljapäeval peaks meil juba praktikum olema ja mul pole tuju veel kord tühja sõita.\nJa no kogu ülejäänud reis oli lihtsalt imeline. Päike paistis ja linnud laulsivad ja inimesed olid toredad ja titele sai väga lahedat kraami jne. Rääkimata sellest, et juhuse tahtel toodi just sel ajal meile puud ära ning Cyrus ladus need nüüd täiesti üksi kuuri. 😀 Nii et see, et pekki läks ainult reisi kooliga seotud osa, on ilmselge Saatuse Sõrm. Allah tahab mulle öelda, et unusta see haridus, hakka strippariks.\nP.S. Mõtlesin pikalt, kas öelda midagi selle VVNi “inimesed kaeblevad tühiste asjade üle” kohta (jah, see sama postitus, mis on kohe pärast postitust, kus ta mingi suvakoogi üle kaebleb, eks ta ka hindab irooniat). Postitus ise mind ei huvita, aga tahtsin öelda selle teema kohta, mille Notsu seal välja tõi. Mina olen ka üks neist inimestest, kes “päris” probleemidest kas avalikult ei räägi või räägib hiljem, tagantjärele, kui on juba piisav emotsionaalne distants, et poleks enam ohtu, et saad haiget. Ja seejuures võin ma mingil täiesti suvateemal vinguda, et tähelepanu saaks, sest hoolimata sellest, et ma ei taha SUURT asja jagada, tahaks ikka parajasti tavalisest rohkem hoolimist. No näiteks. Ma ei plaaninud siin üldse sellest kirjutada, nii et detailidesse ma ei lasku, seda enam, et eilsed uudised jne, aga ma sain siin hiljuti ca kolm tundi EMOs veeta. Kõht valutas nii hullult, et ma oksendasin valu pärast korduvalt. No ja kui seda pole sinuga kunagi varem juhtunud ning järsku rasedana juhtub, siis lisanduvad teatavad hirmud, mida tavaolukorras pole, eks ole. Kõik on hästi, muretsemiseks pole põhjust, aga võite kihla vedada, et JAH, ma vingusin sel ajal a la halva ilma ja tühja kütusepaagi pärast — ning mitte selle pärast, et mul poleks korralikku kilejopet või raha kütust osta. Ning noh, vahepeal mul on kõik hästi, vingun, sest on tuju. Oma tuba, oma luba. Lihtsalt kas või blogis ma ei taha neid “päris” asju arutada, sest milleks, mind ei häiri see, kui mõni siin vahel tuleb ja ütleb, et “sinu elu on nagunii ideaalne” — laias laastus ongi, ma ei sündinud Aafrikasse ja ei ole näljas või paljas. Aga päris elu jaoks on mul mees ja päris sõbrannad, see siin on … rohkem selline kohvitamise koht. Ajame juttu ning arutame elu ja kultuuri ja ilusaid asju. Ehk isegi meeldime või ei meeldi siin üksteisele, aga ei ole vaja ilmtingimata nii süvitsi minna. Ja see on ju internet, kui ei meeldi, ei pea lugema. Või parafraseerides kuulsaid blogijaid, KUI lihtne su elu peab olema, kui sa viitsid teiste blogijate pärast vinguda? Ilmselgelt ei ole päris probleeme siis ju.\nP.P.S. Ja ERITI võiks empaatiavõime ema sellest aru saada, et tähelepanuhäirega inimesele ongi tavapärase rutiini murdmine raske (sest just seda auto mittekäivitumine tähendab, tuleb hakata otsekohe asju organiseerima (enam) mitteharjunud moel). Miks? SEST ADHD-INIMESTELE ONGI SELLISED ASJAD RASKED!!! Selle üle ilkumine on veits nagu öelda, et totter, et buliimikul on raske mitte oksendada, ta ju lapsepõlves aastaid ei oksendanud ja teab, kuidas selline elu käib.\naugust 26, 2021 Rents37 kommentaari\nA post shared by Parker & Coop (@parkerandcoop)\nNagu mõni ehk juba Instas nägi, olen ma nagu puuga pähe saanud – olen siin rahumeeli mitu kuud lühkareid ja kleite kandnud ning elu oli lill. Käisin isegi rasedariideid ostmas, aga pikki pükse ei ostnud, sest MA EI VIITSINUD NEID PROOVIDA. Teksade proovimine on lihtsalt maailma kõige tüütum asi ka normaalse kehaga, ma siiralt ei viitsi veel rasedana kaheksat paari selga ja seljast ära ajada, et leida seda ühte, mis ei ürita jätkuvalt skinny fit olla, mis sellest, et ülemine osa on nagu õhupall. Pluss ma ikka eeldasin, et mul on ju ronimisteksad, küll need venivad. No ja nüüd on siis tulemus käes. Tulemus:\nIgnoge kassi, ta on nagu mina – peab olema igas pulmas pruut, igal matusel kadunuke ja igal fotol esindatud, kui mitte esiplaanil\nKui keegi arvab, et ma avastasin selle täna hommikul, kui hakkasin ämmaka juurde minema, siis oli tal õigus. 🤣 Seal on teatavasti mugavam pükstega käia, sest mõõdetakse kõhtu jms. No ja ma niigi tahtsin täna kurta, et ma võtan liiga palju juurde (st üle ametliku normi igal nädalal), nii et nüüd pidin seda juttu ajama sirge näoga, endal ei püsinud püksidki jalas. Ehk siis mis mul üle jääb, homme lähen rasedapükse ostma, sest 17 nädalat on natuke liiga pikk aeg, et juuksekummitrikiga läbi ajada. Nii et kui oskate soovitada, kust saab mugavaid rasedapükse, mis ka mujalt rõvedalt ümber pole, siis võite soovitada. Ja seda tahaks ka teada, kust inimesed saavad mugavaid imetamisrinnahoidjaid, sest midagi proovisin ma H&Mis selga ning oleks tahtnud sealt nuttes välja joosta lihtsalt (kuigi ehk mul ei olnud lihtsalt kannatust, et seal õige numbrini jõuda, sest proovisin oma tavalist + ühe võrra suuremat ja need olid mõlemad ebamugavad).\nTiteasju olen ka hakanud vaikselt ostma/hankima (nagu te ilmselt kassikaalu postitusest aru saite), sest mulle lihtsalt ei mahu pähe mõte seal päris uute asjade ostmisest – mitte isegi raha mõttes, kuigi teatav kokkuhoid muidugi ka, aga ma ei taha olla osaline selles tarbimisahelas, kus ostetakse tutikat plastmasskraami, mis kolme kuni kuue kuu pärast prügimäele läheb. Beebimonitor ongi hetkel vist puudu, sest seal ma olen nõudlik ka, muidu on suurem osa esmavajalikust kraamist juba olemas, kui mööbel kõrvale jätta (no ja riided, aga nende peale ma mõtlen tiba hiljem). Sirru oli megapissed, sest muuhulgas sain tuttavalt mõned kasutatud vastsündinumähkmed — aga no tulge maa peale, uuena maksavad korralikud ca 35 eurot tükk, vaja oleks vähemalt kümmet ja ma isegi ei tea, kas ma jään neid kasutama või lähen ühekordsete peale. Nii et jah, kui ma jään neid kasutama, siis selleks ajaks, kui ta on nii suur, et saab juba OS-mähkmeid kasutada, võime uued osta, aga mul pole vähimatki plaani kulutada ette 300 eurot selleks, et proovida, kas ma olen “loodussõbralik” (jutumärkides, sest see reaalne loodussõbralikkus hakkab seal üldiselt siiski mitmest lapsest + lääne inimesel on ikka komme veits liiale minna, sest neid tehakse nii nunnusid). Õnneks õnnestus ta siiski ära rääkida, oli nõus, et NB-suurust võib katsetamiseks kasutatuna hankida. 😀\nAga talv on aktuaalne ka muus mõttes. Kuna mu aju on selline, nagu see on, olen ma maist saadik kord nädalas öelnud Cyrusele, et me peaksime talvepuid ostma … Ja siis sujuvalt mitte midagi teinud. Eelmisest omanikust on jäänud siia väga täpne ülevaade sellest, kui palju tavaliselt kulub (kuigi tema statistika tehti siis, kui majas veel õhksoojuspumpa ei olnud), nii et vähemalt see osa oli lihtne. No ja seejärel veetsin eile pool päeva arvutades, sest nende paberite kohaselt kulub talvega kuni 6 ruumi puid, aga kõik kuulutused, mis ma leidsin, räägivad liitritest kottidest. Nii et kui kuskil on kirjas, et 40 cm puud on 60 l kottides, pidin välja arvutama, kui mitu 60 l kotti 6 ruumi sisse mahub. See arvutamine on tegelikult imelihtne — käi internetis teistele blogijatele pinda, kuni nad aitavad sul õige vastuse leida.\nLõpuks jõudsin ikka punkti, kus olen sunnitud ostma 30 cm halge, kuigi vaja oleks 50 või 40 cm, sest need tuuakse juba sel nädalavahetusel kohale, aga mõistliku hinna ja sobivamate halgudega kohas on ca kuu aega ooteaeg ja me läheme septembri keskel ju puhkusele. Kuigi võiks muidugi kassihoidjale öelda, et “kle, kui sa juba siin oled, siis ole naiseks, viska kuus ruumi puid ka kuuri ära”. 😀 Okei, tegelikult ma valetan, vabalt saaks juba sel nädalavahetusel 50 cm halge ka, leidsin küll ühe koha. Lihtsalt hinnavahe oleks … Paramparaa, 200 eurot. St kallimas kohas tuleks kuiv kask ca sada eurot ruum ja ma mitte ei raatsi seda maksta. Nii et kui keegi teab normaalse hinnaga kohta, kust ka pikemaid kuivi halge saab osta, nii et need sel või järgmisel nädalavahetusel kätte saaks, siis öelge mulle ka.\nAga ok, ma külmetan nüüd edasi, olge musid.\nEesti on nii lõhestunud ikka\naugust 24, 2021 august 24, 2021 Rents35 kommentaari\nMa tahtsin kirjutada sellest, mida ma päevapoliitilisest olukorrast arvan, aga ma … kuidagi tunnen end, nagu noriksin tüli jälle oma seisukohtadega. Nii et äkki peaks kirjutama kasvavatest rindadest või sellest, kuidas ma ka lõpuks oma IKEAsüütuse kaotasin ja kuidas kassile need uued voodialused kastid väga meeldivad? Noh, ikka naiselikult ja perekeskselt, ärgem näppigem neid teravaid teemasid. Aga nii tahaks!\nEsiteks koroonapiirangud. Ma olen igati valmis maski kandma. Bussis — jah, palun! Apteegis, toidupoes, vahatamas, haiglas, kus iganes! Sa ei pea küsimagi, mul on juba mask ees! Aga ma mitmendat päeva istun ja palun Allahit, et palun, palun, palun tee nii, et minu külastatavates trenniklubides otsustataks neljapäevast QR-koodi mitte üldise maskikohustuse kasuks. Ma EI taha maskiga trenni teha ja ma olengi nii egoistlik, et mind üldse ei huvita see, et mingid inimesed siis järelikult üldse trenni ei saa. Mingu vaktsineerima või avastagu ratsutamine või sõudmine vms välisport. Me käime vahel Soomes ronimas ja seal on hetkel karm maskinõue. Ja mul juba esimeselt korruselt teisele ronides (see on ca 100 trepiastet ka, sest paarikümnemeetrised seinad, eks) hakkavad kõrvad kohisema.\nÜks ämmakas, kellelt küsisin, ütles, et see on põhimõtteliselt ikkagi hapnikupuudus ja et võtku ma trepist käies salaja ära, kui teisi inimesi seal trepi peal pole. Ehk siis ma saan aru, et meil on inimesi, kes jooksevad maskiga maratone jne, aga mina EI OLE üks neist inimestest, mul hakkavad esmalt kõrvad kohisema, siis hakkab pea ringi käima ja järgmine loogiline samm oleks ilmselt see, et pilt läheb tasku. Kusjuures enne rasedust ei olnud üldse nii hull (ja boulderdades pole siiani hull, aga seda ma ei saa muidugi võrrelda, sest ma ei boulderda ju enam isegi kuskil 100% lähedal mitte, vaid pigem 30% kandis või nii, ainult oludes, kus ma olen täiesti kindel, et ei kuku), ma ei tea, kas nüüd on siis kops kokku surutud või milles asi. Nii et ma väga egoistlikult leian, et erinevalt apteegist ja vahatamisest ei ole trenn inimõigus, nii et olgu mul midagigi kasu sellest, et ma vaktsineerimas käisin, laske mul rahus trenni teha.\nA post shared by VIF COLLECTION (@vifcollection)\nJa teiseks. Ma päriselt ei saa aru, miks praegune president ei võiks veel ühte ametiaega jätkata. Mitte et ta mulle megalt meeldiks, aga meil on presidendil ju ainult esindusfunktsioon ning mulle tundub, et praegune on selles mõttes heas valik — välispoliitikas tugev, saab hakkama inglise ja prantsuse keelega jne. Ja ma täiesti siiralt ei saa aru sellest jutust, et president on rahvast lõhestanud. Selline seisukoht saab ju olla ainult mingil taustal, kas Kersti on tõesti meid rohkem lõhestanud kui eelmised. Selles mõttes, et kes meil seal veel on … Stereotüüpne “USA kristlane” (st küüned alati enda poole ja hulgim abielusid, kusjuures enamvähem iga suhe algab-lõppeb avaliku petmisega, aga kõik suhted tuleb ka kirikus vormistada, sest püha abielusakrament ometigi), kes vähemalt kõrvalt vaadates vormistas viimase poole aasta jooksul kähku uue abielu ära, et naine, kes päriselt seitse aastat meedia peksu talus ja presidendi abikaasa kohustusi täitis, jumala eest (lööb ristimärki ette) pennigi ei saaks. Või selleks, et uus saaks. Valige ise, kumb parem, kas ahnus või pettiness. See ei lõhestanud midagi meil siin üksikemade riik, kus on traditsiooniline, et pärast lahkuminekut jääb mehele vara ning naisele ühised lapsed ja valusad kogemused? Või vanaldane mees, kes rääkis ainsa võõrkeelena vene keelt, kas ta ei tekitanud põlvkondade vahel lõhet? Kuigi tegelikult võiks Arnold olla ainus, kes kõigile meeldib, sh konservatiividele — siiani ainus taasiseseisvunud Eesti presidentidest, kes on piirdunud ühe abieluga, pole olnud mitte üheski skandaalis (lapselaste skandaal ei loe, see polnud kuidagi nende süü), ja on pealegi jumalakartlik. Ma isegi ei naljata, kui otsida presidenti, kes midagi ei lõhestanud, siis oleks Arnold parim valik, lihtsalt presidendil võiks olla ka mingi karisma, millega välisüritustel särada, seda tal kahjuks (enam?) ei olnud. No ja siis see äärmiselt kultuurne president, kes mulle küll meeldis (vähemalt seni, kuni need koduvägivallakõlakad liikuma hakkasid), aga kes väga avalikult nö lihtrahvale ülevalt alla vaatas ja endale kergelt põlglikku suhtumist lubas.\nEriti see viimane tundub nüüd kõrvutades Kersti “lõhestamisega” mulle ikka tunduvalt suurem. Kas mäletate veel, millist väljaütlemist Lennart Meri endale näiteks metanooliohvrite kohta lubas (tõsi, pärast oma ametiaja lõppu)? Olen jah lumehelbeke, aga täna ma tõesti ei usu, et isegi oma muidu väga karmide sõnavõttude poolest tuntud vanem Helme või Ligi lihtsalt hooletult 50 inimese surma kohta viskaks, et midagi traagilist seal küll ei ole, nagunii olid kasutud petised. Ja siis kõrval Kaljulaid, kes ütles põhimõtteliselt, et ta vihkab inimesi, kes käituda ei oska — pange tähele, ta ei ole kordagi öelnud, et vihkab näiteks kõiki konservatiive, ega seda ka mingil moel väljendanud. Isamaaliit on põhimõtteliselt EKRE klanitud ja kammitud versioon ning ainult mina tänitan oma blogis, kui Solman jälle midagi lolli ütleb, aga Kaljulaid on igati viisakas olnud. Et noh … Kui meil on siin nüüd lõhe inimeste vahel, kes oskavad/tahavad end rõvetsemata väljendada ja nende vahel, kes ei taha, siis minu jaoks on see okei, ma olen selle lõhega igati nõus.\nAinus must plekk minu jaoks oli see, kui vabariigi aastapäevaüritusel otsustati kasutada NO99 teatrit, kuigi Ojasoo venitas vabandamisega ja kogu tema tagasiastumine oli pigem formaalne rollide ümbermängimine. SEE on minu jaoks see koht, kus riik peaks andma selge signaali, et lähisuhtevägivalda ei tolereerita ega sponsoreerita, ning mind ei huvita see, et väidetavalt olid juba mingid lepingud allkirjastatud jne. Aga see jällegi tundub olevat teema, mis nö vastasmeeskonda üldse ei häiri, sakutas mingit eite seal natuke, siis sakutas, las ta olla. See pole mingi lõhestamine, see on asjade loomulik korraldus.\nMitte et mul midagi selle viimase presidendikandidaadi vastu oleks, ta tundub ka suht okei. Lihtsalt see viha Kaljulaidi vastu on minu jaoks imelik, mulle on ta nende nelja aasta jooksul pigem positiivse mulje jätnud. Ja tõesti, parema kui paar eelmist valikut.\nVaadake, mis me oma beepsule ostsime\naugust 18, 2021 august 18, 2021 Rents11 kommentaari\nSee on muidugi vastuoluline otsus, ma tean. Nii et igaks juhuks põhjendan. Ma tean, et paljud ämmaemandad ütlevad, et ei ole mõtet end ilmaasjata liigselt närvi ajada, aga meie perele oli see ilmselgelt vajalik, sest me olime pea kolm kuud oma silmatera kaalu pärast muretsenud. Nimelt kui numbreid uskuda, ei taha ta üldse alla võtta, aga meile on ju antud tungivad soovitused teda veidi näljutada. Esimesel päeval näitas täiskasvanute kaal 9 kg, pärast seda on kogu aeg näidanud 7 ja 8 vahel, nii et ju see esimene oli lihtsalt mingi õnnetu juhus. Viimati näitas Cyruse süles 7,6 kg, kuigi toidame teda juba mitu kuud viiekilose (või headel päevadel 5,5 kg) tegelase normi järgi.\nNii et beebikaal tundus nagu ideaalne lahendus. Esiteks näitab see kaalu viiegrammise täpsusega (kuni 20 kiloni välja, nii et pole vaja karta, et meie karvabeebi selle puruks litsuks) ja teiseks on sellel sihuke funktsioon nagu AUTO HOLD. See tähendab, et kui kaalule astuv sell ka alguses päris liikumatu ei ole, siis kaal passib ise peale ja fikseerib õige numbri sel hetkel, kui ta suvatseb paigale jääda. No ja kuju on ka hulga sobivam ta sinna meelitamiseks, eks ole, kõik neli jäset mahuvad kenasti ära. Nii et mõtlesin, et pärast nelja kuud kalorilugemist näitab see KINDLASTI madalamat numbrit kui 7,6, seda enam, et mulle tundub küll visuaalselt ta hulga paremas vormis kui alguses. Igaks juhuks panime siiski arstiaja ka, et veenduda, et me teda jätkuvalt üle ei toida (raske uskuda, sest ta üritab kogu aeg süüa nuruda) või, vastupidi, ei näljuta.\nTõime siis uue imevahendi koju, asetasime oma tupsununnu sinna peale ja … 7,690. Tahtsin helistada sellele naisele, kes mulle selle kaalu müüs, ja öelda, mida ma arvan temasugustest, kes vähe sellest, et nad võtavad ära kõik minu töökohad (ta polnud eestlane), ka levitavad alatuid valesid minu tibu kohta ja müüvad teadlikult katkisi asju. Aga siis läksime arsti juurde, kes leidis üllataval kombel samuti, et meie pisitibu on ehk meie tibu, aga mitte pisi. Õigemini ta kasutas suisa väljendeid very fat ja obese. Ma nüüd ei teagi kohe, mida sellest kõigest arvata. Mõtlesime igatahes välja uue kaloriplaani ning rääkisime kassiga mängimisest ja jalutamas käimisest. Me pole teda vahepeal eriti välja viinud, sest toksoplasmoosioht jne, aga arst ütles, et kui kass jahil ei käi (st kuni ta tõesti meil rihma otsas on), on see nii imeväike, et võib vabalt käia temaga väljas, kui see ilm peaks kunagi jälle normaalseks minema.\nMuidu on ta meiega kenasti kohanenud. Meil on puhkus alles septembris, aga oleme siin kaks kuud juba talle hoidjat otsinud. Õnneks tundub, et Cyruse lähedal elav õde on nõus sel ajal meie juures elama, sest tal nagunii Tallinnas palju sõpru — ei taha Freddyt nagu kellelegi hoida viia, sest esiteks ikkagi stressirohkem ja teiseks tema taustaga äkki mõtleb, et nüüd on jälle hüljatud ja lihtsalt uude kohta visatud. Või noh, mõtleb või ei mõtle, pärast kõigest mõnda kuud võiks see ikkagi traumaatiline olla, oma kodus oleks jätkuvalt tuttav keskkond ümber jne. Nii et ma ütleks, et hea elu on sellel kassil.\nMa ei saa minna enam avalikku kohta 🤡\naugust 16, 2021 Rents2 kommentaari\nA post shared by Cold Drip Coffee Specialists (@darkcityfoundrycoffee)\nMa lihtsalt ei oska käituda enam inimeste hulgas. Täna pidi päriselt kontorisse minema, sest no vahel on vaja, nii et läksin enne seda kohvikusse kohvi ostma. Ja oma kohvitopsi vastu võttes … võtsin kogemata teenindaja sõrmed koos topsiga pihku. Ja esimese hooga ma ei saanud muidugi aru ka, taipasin ainult seda, et tass ei liigu minu poole. Nii et vaatasin talle rahuliku näoga otsa ja hoidsin õrnalt ta kätt, ta vaatas kohkunult vastu.\nKui sa loed seda, siis ma tegelikult olen igati õnnelikus (hetero-)abielus naine ja ma ei tahtnud sind ahistada. Palun südamest vabandust ja rohkem taas kuus kuud välja ei tule. Lihtsalt ei julge, isegi kui tahaks.\nP.S. Kallis lugeja, kui sina oled üks neist, kes müüb Facebook Marketplace’is mööblit nii, et üldse mingeid mõõte ei märgi, kas sa võiksid mulle selgitada, mis see loogika sinu jaoks on? Mis sinu peas sellise kuulutuse tegemise ajal toimub? Kas seal üldse midagi toimub? Teised (st normaalsed inimesed) võivad mulle soovitada mööblipoode/lastepoode, kus on hea beebimööbli valik, sest praegu olen natukene olukorras, kus kõige rohkem on meeldinud asjad, mida saab ainult netipoest, aga kui läheb päriselt ostmiseks, siis tahaks enne ju katsuda ka.\nKas tõesti juba aasta?\naugust 14, 2021 Rents16 kommentaari\nNagu te näete, siis on veninud mul see postitus, ei ole väga selline teema, mida tahaks pikalt avalikult lahata. Veidi liiga isiklik. Mis on naljakas, ma olen valmis avalikult arutama intiimseid terviseprobleeme, aga vat EMOTSIOONIDEST, neist ometi ei tahaks rääkida. Aga napilt aasta eest sai juba öeldud, et mul pole tuju oma abiellumisest kirjutada, räägin siis, kui aasta täis saab, nii et eks tuleb nüüd lubadust pidada. Selle mõttega ka, et eelmisel aastal kirjutasin mustandi sahtlisse valmis ja mõtlesin, et küll on huvitav aasta pärast vaadata, kas tunnen jätkuvalt sama moodi. Mis ma siis tundsin? Et ma tahtsin väga temaga abielluda (ja tagantjärele võin ka öelda, et mulle meeldib väga temaga abielus olla), aga see ABIELLUMISE PÄEV oli eelkõige lihtsalt üks närvesööv üritus. Me oleme mõlemad vist selles mõttes salaja veits Disney, et abielu kui kontseptsioon on meile üsna oluline, nii et see oli kahtlemata seda väärt.\nEhk on veidi asi ka selles, et kui ma esimest korda abiellusin, polnud mul mingit sellist mõtetki, et see võiks või peaks igavesti kestma, see oli pigem märk sellest, et TÄNA me armastame teineteist. Nüüd olen juba nii vana ja stagneerunud, et mulle meeldib mõte kellegagi koos kasvamisest ja kõikidest muudest sellistest läägetest asjadest, tahaks ikka öelda, et armastan täna ja homme ja ülehomme, kuigi selge see, et kes see sellist asja ikka lubada saab. Inimesed muutuvad ja prioriteedid muutuvad ja kumbki meist pole täiuslik jne. Aga no tahta ikka võib ju igavest armastust ja ükssarvikuid jms. Aga lisaks kõigile neile suurtele tunnetele oli abielludes närv sees ka selle pärast, et uskuge või mitte, kummalegi meist ei meeldi eriti tähelepanu keskpunktis olla. Pluss juba paar kuud enne ametlikku registreerimist oli kogu aeg mingi pidev rabelemine ja muretsemine.\nLoe edasi “Kas tõesti juba aasta?” →\nKas meil keegi päriselt koroonareeglite kommunikatsiooniga tegeleb ka?\naugust 13, 2021 Rents14 kommentaari\nA post shared by coronabanter (@coronabanter)\nUmbes selline tunne valdas mind googeldades\nMa olen lihtsalt NII segaduses praegu. Me läheme puhkusele. Kreekasse, mis on teatavasti punane, ja karta on, et läheb reisi ajaks punasemaks veel. Kuna ma päris vaimuhaige ei ole, plaanin ma pärast koju jõudmist muidugi igaks juhuks ikka ca kümme päeva kodus istuda, aga mõtlesin, et kui koju saabume laupäeval, siis arstivisiidi paneksin ikkagi järgmisele reedele, sest noh, esiteks on selleks ajaks juba pea nädal möödas ja teiseks, ISEGI kui ma oleksin haige, siis tõenäosus, et midagi levib ühelt maskikandvalt vaktsineeritult teisele maski kandvale vaktsineeritule, on nullilähedane. Kuna haiglas neid reegleid väga korralikult järgitakse, peaks kõik ohutu olema. Aga seaduskuuleka inimesena tahtsin enne veenduda, kas seadus lubab mul üldse teha seda. Tundub nagu lihtne küsimus eks ole — kas vaktsineeritu peab riskipiirkonnast tulles eneseisolatsiooni jääma või mitte?\nValitsuse hallatav leht kriis.ee ütleb selle kohta järgmist:\nVähetähtis pole ka see, kas asukohariigist Eestisse saabumisel tuleb jääda eneseisolatsiooni või mitte. Siin on abiks välisministeeriumi koduleht.\nKõrge nakkusriskiga riigist Eestisse saabujatel, kes soovivad lõpetada isolatsiooni varem kui kümnendal päeval, tuleb mitte varem kui 72 tundi enne riigi saabumist teha test. Seejärel võib teha teise testi Eestis mitte varem kui kuuendal päeval pärast esimese testi. Isolatsiooni saab lõpetada ennetähtaegselt kui mõlemate testide tulemused on negatiivsed.\nAga samas see sama välisministeeriumi koduleht ei maini eneseisolatsiooni ÜLDSE. Valetan, seal on selline lausepojakene:\nAlaealised, kes reisivad Euroopas kas vaktsineeritud või COVID-19 haiguse läbi põdenud ning seega eneseisolatsioonist vabastatud saatjaga …\nMina saan sellest nii aru, et kui oled vaktsineeritud, siis oled igatahes ametlikult eneseisolatsioonist vabastatud, eks? Isegi kui sul ühtki alaealist pole? Kas ma võin rõhuda sellele, et tehniliselt mu laps reisib minuga? Aga siis on veel selline leht nagu koroonatestimine.ee, kus on kirjas, et:\nErandina ei kohaldu 10. päevane elukohas või püsivas viibimiskohas viibimise ega testimisnõuded inimesele, kes on kuue jooksul COVID-19 haiguse läbi põdenud ja kelle arst on tunnistanud terveks või kes on viimase kuue kuu jooksul läbinud COVID-19 haiguse vastase vaktsineerimise. Samas peab ta jätkuvalt kinni pidama Eestis kehtivatest piirangutest ja järgima kõiki haiguse leviku tõkestamiseks kasutusele võetud meetmeid.\nEhk siis esimese allika kohaselt tuleb osadel inimestel teha test või olla eneseisolatsioonis, aga me ei tea, keda see täpselt puudutab. Teise allika (VÄLISMINISTEERIUMI) kohaselt vaktsineeritu igatahes testi tegema ega isoleeruma EI PEA. Ja kolmanda allika kohaselt ei pea Cyrus isoleeruma, sest tema vaktsineeriti juulis, aga mina pean, sest minu vaktsiinist on tolleks hetkeks kuus kuud möödas. Aga samas mul pole õigust uut vaktsiini saada. 😀 Kas ainult mulle tundub see olukord natuke absurdne?\nEhk siis aidake nüüd inimest. Milline ülaltoodud vastusevariantidest on õige? Kas ma peaksin Cyruse enda asemel uriinikatsuti ja häbeliku näoga ämmaemanda juurde saatma? Või peaksin usaldama Välisministeeriumi kodulehte, sest see on siiski ametlik valitsusega seotud veebileht? Miks on nii raske nii lihtsale küsimusele ühest vastust saada?\nMiks ei saa eestlased roniolümpiale ja mina rahus elada?\naugust 9, 2021 Rents15 kommentaari\nEestlaste elu – kui tahad normaalselt suurel seinal ronida, pead Soome minema\nTeate, kui närvi ajab, kui ärkad hommikul üles ja pudrupott on JÄLLE pesemata? Kedagi sõimata ka ei ole, sest esiteks läks Sirru juba tööle ja teiseks teab ta sama hästi kui mina, et ma olen siin ainus, kes putru sööb ja putru keedab, nii et karta on, et ega ta kõrvu lonti nagunii ei laseks. 😀 Lihtsalt miks ei võiks see naine, keda ma peeglist näen, ÜKS KORD ELUS normaalselt ära koristada enda tagant? Ja teiseks olen ma ühe nädalaga 800 grammi juurde võtnud ja ei jaksa enam seda lisaraskust kaasa vedada. Ma niigi olen oma elu tippkaalus juba ja peaaegu pool rasedust on veel ees. Põhimõtteliselt terve teise trimestri on tulnud 500 grammi nädalas, nii et kui see peaks veel 7 nädalat jätkuma (viimasel trimestril vähemalt aeglustub, eks ole?), siis … Loobun liigutamisest ja olen terve viimase trimestri selilikülili diivanil. Eilne ronimine juba polnud mingi meelakkumine, väga selgelt on tunda, et negatiivid on … negatiivsemad ja üldse on elu raske seal seinal. Megalõbus, aga raske.\nMis toob meid kohe järgmise teema juurde. Üks kommenteerija küsis, kas eestlased võiksid järgmisel olümpial ronimises esindatud olla, ja kuna keegi siiani väga põhjalikult Eesti ronimise hetkeolukorrast kirjutanud ei ole, eks ma siis kirjutan ise. Lühike vastus on EI, ei võiks. Pikem vastus on HELL NO. Olümpiale saamine ei käi nii, et mingid onud igas riigis tulevad kokku ja arutavad, et äkki saadaks Mardi, Mart on tore poiss – sinna saamiseks tuleb kvalifitseeruda, st kui Mart ei suuda rahvusvahelistele normidele vastata, siis ta sinna ei saa. Kuidas suurendada tõenäosust, et meie hulgast kasvab mõni Mart või Marta, kes neile normidele vastab? Teoreetiliselt on parimate tingimuste loomine imelihtne — korralikud treeningvõimalused, organiseeritud koondis (st koondise trennid, koondise treenerid, arstid, süstemaatiline toetus jne), head treeningvõimalused ka lastele, head rajakeerajad jne. Kõik need asjad on olemas (vähemalt mingil määral) … Lätis ja Soomes. Meil on ainult suured lubadused enne järjekordseid olümpiakomitee presidendi valimisi, ja sellega asjad ka piirduvad. St jah, meil on olemas laste trennid, aga Soomes ja Lätis on näiteks noortekoondised, kellega aktiivselt tegeletakse. Meil on treenereid, kes on hingega asja kallal, aga nad kõik teevad seda hobi korras ja suuresti heategevusena, mis tähendab, et ikka juhtub, et oma elu tuleb vahele ja jääb selliste asjade jaoks vähem aega. Kuna ala pole nii populaarne kui mainitud riikides, võib ka uute treenerite leidmine väga keeruline olla. Noortekoondise treenimine (meie täiskasvanud võistlejad treenivad kõik end ise) eeldaks mitte ainult võimekaid noori, keda treenida, vaid ka rahalisi vahendeid nende treenerite normaalselt tasustamiseks ja ühel hetkel paratamatult ka rahalisi vahendeid elukutseliste sportlaste toetamiseks.\nÜtlen kohe alguses ära, et boulderdamises on meil väga head rajakeerajad nii Tartus kui ka Tallinnas, aga sinna jõuame hiljem tagasi. Samuti ütlen ära, et see postitus ei ole mõeldud vingumiseks – vastupidi, ainuüksi sel ajal, kui mina innuka hobiharrastajana olen alaga tegelenud, on treeningvõimalused läinud KORDADES paremaks. Me näeme iga päev, kuidas see ala Eestis areneb ja populaarsust kogub ning sellega koos paranevad ka treeningvõimalused, sest raha tuleb rohkem peale. Lihtsalt täiesti realistlikult võib öelda, et hetkel on meil boulderdamises hobiharrastajatele juba väga head võimalused, aga see, et me saaksime hakata treenima noori, kes võiksid meid maailmas esindada, on veel aastate kaugusel. Hetkel on olukord siiski selline, et meie parimad ronivad samal tasemel kui Saksamaa hobiharrastajad, sest seal on traditsioon lihtsalt nii palju pikem ja ala nii palju populaarsem (loe: paremini rahastatud). (Mina? Ma ei tea, kas minu kohta Saksamaal isegi “hobiharrastaja” öeldaks, ilmselt öeldaks, et “see käib siin vahepeal seina ääres šokolaadi söömas” vms.)\nAga vaatame valdkondade kaupa. Olümpial olid seekord koondaladena koos kiirusronimine, boulderdamine ja raskusronimine. 2024 Pariisis on kiirusronimine eraldi ning boulderdamine ja raskusronimine ühe mütsi all. 2028 peaksid kõik need distsipliinid eraldi olema. Nii et mis seis Eestis nendega siis on?\nMärkus: teeme sellise avaliku foorumi stiilis, et kui ma olen millestki TÄIESTI valesti aru saanud või kui lihtsalt oskate midagi lisada, siis lisage julgelt. Ja kui see tundub piisavalt tähtis, siis täiendan/muudan ka postitust.\nLoe edasi “Miks ei saa eestlased roniolümpiale ja mina rahus elada?” →\nRonimine oli Olümpial!\naugust 7, 2021 Rents15 kommentaari\nSel nädalal on nii palju põnevaid asju juhtunud, millest te ühtegi hinnata ei oska, aga sellest hoolimata jagan ma neid kõiki! Esiteks oli ronimine esimest korda ajaloos olümpial. Jah, uskumatu, eks ole. Lõpuks ometi on see spordina maailmalaval ja siit edasi saab ainult paremaks minna. Ainus tõrvatilk, et sel esimesel korral toimus see kolmikalana — kõik osalejad pidid võistlema nii kiirusronimises, boulderdamises kui ka raskusronimises. Mis on natuke nagu öelda, et kõik jooksjad peavad jooksma nii maratoni kui ka sadat meetrit.\nPrantsusmaa kuulsad vennad Mawemid – parempoolne Micka on tegelikult ka päris hea boulderdaja\nEriti see kiirusronimine oli seal nagu sadul sea seljas, sest üldiselt tahavad ronijad, et oleks põnev, et oleks vaheldust jne. Kiirusronija elu on selline, et sa treenid aastaid järjest iga päev täpselt ühte ja seda sama rada, kusjuures kõige parema ja kõige halvema aja vahe on võistlustel umbes kolm sekundit. Ehk siis valdav enamus ronijaid ei olnud seda kunagi proovinudki ja pidid nüüd Olümpia jaoks seda treenima hakkama, sest see ometi müüb. Noh, see video on üsna meelelahutuslik küll, eks? Viitsiks seda rohkem vaadata kui seda, kuidas kaheksa osalejat kordamööda viie minuti kaupa üritavad 15meetrisest seinast üles saada? Suurüllataja oli siin üks peamistest medalisoosikutest, Tomoa Narasaki, kes ka selles väga hea tulemuse saavutas. Igatahes teisipidi ka, keskmine kiirusronija ei oska tegelikult eriti ronida, nii et nemad üldiselt ei saavuta päris ronimisaladel midagi. Selles mõttes on neil nö päris ronijatel siin emotsionaalselt selge eelis, et nende häbi kestab see paar korda 5-10 sekundit, saavad oma kaotused kätte ja edasi liikuda. Kiirusronija teeb ehk kiiruses hea tulemuse ja siis peab kogu rahva silme all üritama kolm korda neli minutit järjest boulderprobleemil algasendit võtta ning lootma, et liidis end vigaseks ei kuku. Ehk siis hulga pikemalt piinlikkust kannatama ja rohkemate vigastustega riskima. Väiksem medalilootus muidugi ka, sest neil on ainult üks trumpkaart, samas kui mehi, kes on korraga head nii liidis kui ka boulderdamises, on päris mitu.\nJanja Garnbret 2019. aastal\nIgatahes oli naiste parim nii selgelt parim, et oli ette selge, kes kulla võidab, sest Janja Garnbret on nii boulderdamises kui ka liidis lihtsalt kõigist peajagu üle. Meeste puhul oli ka kolm favoriiti ette teada, aga tase on ühtlasem ning, mis seal salata, õnn mängib ka oma rolli. Nii et kaks peamist soosikut (sh Adam Ondra, keda peetakse ka üldises plaanis maailma parimaks ronijaks, sest lisaks lugematule arvule medalitele, on tema nimel ka väljas 9a+ flash ja maailma raskeim rada, 9c) poodiumile ei jõudnud. St poodiumile jõudsid küll väga head ronijad, aga mitte need, keda sinna ennustati. Samas, tuleb ausalt öelda, et Adam Ondral vedas kiiruses metsikult (tema vastane sai vigastuse, nii et ta sai sealt midagi tegemata võidu ja liikus kiiruses neljandana edasi), kuid tema sooritus polnud tavapärasel tasemel ei liidis ega boulderdamises. Nii et võib vist öelda, et võitjad olid oma medalid tõesti auga välja teeninud, sest kõik poodiumile jõudnud olid mingil alal esikohal. Järgmisel korral on õnneks kiirus eraldi, nii et loodame, et nii Tomoa kui ka Ondra jaksavad veel korra proovida, sest väga paljud hoiavad neile siiski pöialt.\nMis siis veel? Mähel oli kohvikute päev. Neil ei vedanud sugugi ilmaga, sest terve nädal oli päikesepaisteline olnud, aga täna lahistas hommikust saadik vihma. Nii et kui muidu oleks olnud plaan selline, et jalutada ringi ja külastada võimalikult paljusid kohti, siis nüüd käisime ainult kahes kohvikus. Pildil kujutatu oli minu esimene valik ainult cannolide pärast, aga tegelikult oli kook isegi parem. Cyrus oli igatahes sellest kõigest väga šokeeritud. Et eestlased … ja korraldavad sellist üritust lihtsalt selleks, et kogukonnaliikmetega tutvuda ja head toitu nautida. Ütleme nii, et meie seda külge polnud ta veel näinud. 😀 Ma ei hakanud ütlema, et ma ka tegelikult polnud, minu jaoks oli see esimene kord sellisest asjast osa võtta.\nKeegi oleks võinud ette hoiatada, et muuhulgas hakkan asju ka ainult pildi põhjal ihkama, ilma et ma neid varem proovinudki oleks\nJa krt, ma saan ise ka aru, et mu instast tundub, et ma ainult söön. 😀 Tegelikult olen ma sel nädalal nii palju trenni teinud, et tegin täna kohustusliku puhkepäeva, sest käisin ükspäev PÄRISELT ujumas (st nagu kroolisin oma äärmiselt kehva tehnikaga basseinis edasi-tagasi, mitte ei hulpinud niisama) ja õlg oli veel neljapäevases joogaski imelik. Ja see jäätiski (mis oli hea, aga Küpsik on ikka parem) sai üheksakilomeetrise ringiga koju toodud, sest jalutamine on ometi see kõige soositum trenn hetkel. Lisaks tahaks võimalikult tihti Soomes käia, kuni veel saab. Mitte ainult füüsilises mõttes, vaid miski minus ütleb, et nad võivad selle varsti südamerahuga jälle lukku ka lüüa, nii et tuleb juhust kasutada, kuni lastakse. Ehk siis ärge uskuge seda, mida teie silm näeb, uskuge ikka seda, mida ma ütlen! Aga ok, nüüd ma lähen ja teen siiski ühe pisikese jalutuskäigu, sest tundub, et on vihmapaus.\nP.S. See blogides parajasti ringlev asi, kus küsitakse, mitu avaldamata mustandit teil parajasti on. Mul on neid alati palju, sest pooli ma ei plaanigi kunagi avaldada, vaid kirjutan pigem enda jaoks – no mul oli näiteks pikk piltidega postitus, kus kirjas erinevate kärude head ja vead. Ma iial ei hakkaks päriselt avaldama sellist asja, sest no kellele ja milleks, aga mulle endale annab see hulga parema ülevaate, kui mingi kuiv Exceli tabel (neid teen ma ka!), sest natuke mängib seal ju ka välimus. No ja praegu on muidugi jätkuvalt mustandis see abielupostitus ja tegelikult olen mõelnud, et oma raseduskogemuse võiks ju ka trimestriteks ära jagada (issand jumal, ma olen tõesti üks samm neist “vaatame nüüd koos minu haiglakotti ja arutame, milline on minu lemmik nibukreem” inimestest). Ehk siis mustandeid on mul palju. 😀


Pärnu linn - Represseeritud saavad taotleda maamaksuvabastust\nRepresseeritud saavad taotleda maamaksuvabastust\nTÕSTAMAA OSAVALLA UUDISED, TEATED\nRepresseeritud, kes soovivad järgmisel aastal kasutada laienenud Pärnu linna territooriumil kehtivat täiendavat maamaksuvabastust, peavad hiljemalt 10. jaanuariks avalduse esitama.\nEnne Audru, Paikuse ja Tõstamaa valla ühinemist Pärnu linnaga oli represseeritu maamaksusoodustust võimalik kasutada Audru ja Paikuse vallas. Pärnu linn lõpetas täiendava maksuvabastuse andmise 2013. aastal, mil kehtestati koduomaniku maamaksusoodustus.\nTõstamaa vallas ei ole represseeritu maamaksusoodustust seni rakendatud. Ka maksuvabastuse tingimused ja ulatus olid igas omavalitsuses erinevad.\nUue määruse kohaselt antakse maamaksusoodustus õigusvastaselt represseeritud isikule või represseerituga võrdsustatud isikule, kellel on Pärnu linna territooriumil asuva maatüki osas maamaksu kohustus. Maamaksu tasuvad kinnisasja omanikud, hoonestajad või kasutusvaldajad, kellele kinnistusraamatu andmetel omand, hoonestusõigus või kasutusvaldus kuulub.\nMaamaksuseadus lubab täiendavat maksuvabastust rakendada ainult elamumaa sihtotstarbega maatükkidele või maatulundusmaa sihtotstarbega maatükkide õuemaa kõlviku osas. Represseeritud vabastatakse maamaksust sõltumata nende elukohast.\nKui isikul on mitu nimetatud sihtotstarbega maatükki ja tal on õigus ka koduomaniku maksusoodustusele, saab ta täiendavat maksuvabastust kasutada selle maatüki osas, millele koduomaniku soodustus rakendub. Kui maatüki elamumaa või õuemaa osa on juba täies ulatuses maamaksust vabastatud, ei saa represseeritu maksuvabastust kasutada teise maatüki osas. Kui isikule ei rakendu koduomaniku soodustus ja tal on Pärnu linnas mitu elamumaa või õuemaa kõlvikuga maatükki, saab ta maksuvabastuse neist ühe osas.\nMaksuvabastuse saamiseks tuleb esitada kirjalik avaldus koos represseeritu tunnistuse koopiaga hiljemalt maksustamisaasta 10. jaanuariks.\n» Hiljem esitatud avalduse alusel arvestatakse maksuvabastust alates järgnevast aastast.\n» Avaldus on vaja esitada ühekordselt - kui maksuvabastus on juba määratud, ei pea igal aastal uut avaldust esitama.\nAvaldus tuleb saata Pärnu linnavalitsusele aadressil Suur-Sepa 16, 80098 Pärnu linn, Pärnu linn või e-postile linnavalitsus[at]parnu.ee. Taotluse võib tuua ka osavallakeskusesse või linnavalitsuse infolauda.\nTaotlusvorm ja lisainfo: Maamaks ja maamaksuvabastus\nSündmused Tõstamaa osavallas\n25.01.20 Suupilliklubi PICCOLO kontsert\n30.01.20 Andres Dvinjaninovi monokomöödia Pootsi Mõisas\n02.02.20 Siiri Sisaski kontsert\n» Konkurss lastekaitsespetsialisti ametikoha täitmiseks (kuni 26.01.2020)\n» Konkurss sotsiaalkonsultandi ametikoha täitmiseks (kuni 27.01.2020)\n» Pärnu teenetemärk (kandidaatide esitamine kuni 01.02.2020)\n» Vastuvõtt põhikooli ja koolitused 2020. aasta sügisel 1. klassi minevate laste vanematele\n» Kuninga 34 äriruumide kasutusse andmine (pakkumiste esitamine kuni 10.02.20 kl 14.00)\n» Pärnu Raba-Lai tänava silla arhitektuurivõistlus (ideede esitamine kuni 10.03.2020 kl 16.00)\n» Ehitustegevuseks vajalik ; Alla 20 m2 ehitiste ehitamine\n» Ilminfo, ilmastikust tingitud hädaolukorrad ja talvine meelespea\n» Vaata vanemaid


Estonian | VIP Online Casinos\nSeptember 06, 2010 :: Posted by - VIP Online Casinos :: Category - Estonian, Uncategorized\npoolt Adel Awwad\nItaalias jooksul 1530s loterii leiutati, et on veel mängitud Itaalias igal laupäeval. See on koht, kus mängu Bingo traditsioonidele. Mängu reisis Prantsusmaal 1770 ja oli algselt mänginud seas rikkad prantslasi. Mängu seejärel sõitis sügavamale Euroopas ulatudes Saksamaal, kus nad otsustasid seda kasutada vahendina, et aidata oma lapsi õppima ajalugu, õigekirja ja matemaatikat.\nLõpuks mäng jõudis Atlanta 1929, kus ta sai tuntuks kui “beano”. Ta mängis laatadel ja karnevalid üle kogu riigi. Iga mängija oli mõned kuivatatud oad ja kaart sisaldavad nummerdatud ruudud – see oli jagatud kolme rida ja üheksa veerge. Seal oli helistaja kes juhtis juhuslikult kettad nummerdatud 1-90 alates sigari kasti või kotti. Määratud arv välja toodud oli siis hüüdis, et ootab mängijat. Mängijaid kasutanud oma oad katta kuni sobitamine number kaardilt. Võitja oleks esimene inimene katta kuni kogu rea numbrid. Kui see juhtus mängija karjus: “beano” hoiatada kõiki, et nad olid võitnud.\nNew Yorgi mänguasjade müügimees, Edwin S. Lowe viibis riigis õiglane ühel päeval, kui ta näinud naine karjuda “Bingo!” Tema innukus öelda kõigile, et ta kattis kõik tema numbrid, sai ta kidakeelne ja hüüdis “Bingo” asemel “beano”. See viga lõpuks inspireeritud Lowe ja ta tormas tagasi New Yorki töötada ja turule tuua uue mängu – Bingo!\nLowe’s esimene kaubanduslik versiooni mängu jaemüüki hinnaga $ 1 12 maksmine seatud ja 2 $ 24 kaarti. Preester Pennsylvania aru, et ta võiks tõstatada mõned väga vajalikke vahendeid oma kiriku töötab Bingo mänge, aga ta varsti avastanud probleemi. Seal olid sageli liiga palju võitjaid! Kui ta tõi seda Lowe tähelepanu Lowe renditud matemaatika professor, Carl Leffer, et teda aidata suurendada Bingo kombinatsioone. Autor 1930 nad olid leiutanud üle 6000 Bingo kaardid – Olevat hinnaga Leffer’s meelerahu.\nWord levib kiiresti, et Bingo oli lihtne ja mõnus viis raha. Autor 1934 on hinnanguliselt üle 10.000 mängud nädal hoiti mängitud. Võttes suutnud patendi oma leiutatud, Lowe heldelt lubatud tema konkurentide maksma talle dollari aastas ja et ta õnnelikult lase neil helistada oma mänge “Bingo” liiga.