PÕHJA-HARJU KOOSTÖÖKOGU: Ühisprojekt “Leader liigub läbi Rae, Jõelähtme ja Viimsis valla” septembrikuu sündmused\n19. september 2019. a\nPõhja-Harju Koostöökogu ühisprojekt "Leader liigub läbi rae, Jõelähtme ja Viimsi valla" on toeks spordisündmustele kolmes vallas. 2018 aastal alustasime projekti Piritajõe avastusretkega, mis tõi vee peale inimesi nii paatides, kanuudes, raftides kui ka supilaudadel. Pisut isemoodi võistlused on olnud Viimsis Vimkamäel, kui võistlejad pidid murdmaasuuskadel mäkke rühkima või Põhjakonna trepijooksu tegema. Jüris toimus Jüri loppeti orienteerumine.\n28. ja 29. septembril ootavad viimsilased osalejaid rullsuusa võistlusele ja raekad perepäevale, kus au sees duatlon! Olge julgesti kohal!\n08.10.2020 PÕHJA-HARJU KOOSTÖÖKOU: Leader lennutab 2020 sügisturniir on tuleku!\nKutsutakse kõiki discgolfi mängu huvilisi ühisprojekti “Leader liigub läbi Jõelähtme, Rae ja Viimsi valla” raames võistlema, sest just selline kolme raja sügisene turniir on peatselt algamas! Kui Rae valla Kurna mõisapargi rada on juba tuttavam, siis Viimsi ja Liipa talu rajad on tuttuued. Seega on nii võistlus- kui ka avastamisrõõmu ning kes ei tahaks saada endale uhket elektritõuksi, sest just nii tore kingitus võib saada sinu omaks! Tutvu tingimuste ja juhendiga, kust leiad ka registre\n05.12.2019 PÕHJA-HARJU KOOSTÖÖKOGU: 10.aasta kogukonna projektid nüüd videoklipis\nPõhja-Harju Koostöökogu viib ellu oma koostööprojekti "Harju tegevusgruppide ühistegevused". Mille üheks tegevuseks sel aastal on jäädvustada meie piirkonnas 10. aasta jooksul ellu viidud suuremad kogukonna projektid, mis on saanud Leader toetust ja edukalt ellu viidud. Need on koondatud nüüd ühte videoklippi, mida meil on tulevikus heameel tutvustada oma külalistele ning näidata seminaridel, infopäevadel jm. Esmaesitlus toimus 28. novembril Harjumaa tunnustusüritusel A.Pärdi keskuses. S\n27.06.2019 PÕHJA-HARJU KOOSTÖÖKOGU: Alustame uut koostööprojekti\n13. juunil 2019 sõlmisid 3 tegevusgruppi Eestist (Arenduskoda, Roheline Jõemaa ja Põhja-Harju Koostöökogu) ja üks Leedust (Lamatos zeme) koostööprojekti "Mitmekesise säästva turismi ettevõtluse ühisarendamine" (Multifunctional sustainable tourism entrepreneurship joint development) lepingu. Projektil on ka kaaspartnerid Lätist ja seega võime nimetada uut projekti ka Balti koostööprojektiks. Projekti eesmärgiks on säästva turismi (sh kohalik toit) maaettevõtluse jätkusuutlik ühisarendami\n22.01.2016 PÕHJA-HARJU KOOSTÖÖKOGU: Koostöökogu uus aasta algas hoogsalt „Saku Tuuri“ õppereisiga\nPõhja-Harju Koostöökogu uus aasta algas hoogsalt „Saku Tuuri“ http://sakutour.eu/ õppereisiga laupäeval, 9. jaanuaril k.a, et koos ringi sõites ja vaadates teiste tegemisi saaksime koguda mõtteid ja teha plaane algavaks aastaks. Tänu tavatult suurele huvile õppereisi vastu täitus õpiretke grupp kiiresti. Retkele välja oli tulnud piirkonna kolmest vallast 34 Koostöökogu liiget (mõned koos kaaslasega), mis väljendab liikmete aktiivset õpihuvi ja soovi kaasarääkida maaelu arenguprotsessides.\n15.05.2014 E24: Unikaalses tuuleveskis avatakse kunsti- ja käsitöökeskus (Põhja-Harju Koostöökogu)\nUnikaalses tuuleveskis avatakse kunsti- ja käsitöökeskus Jõelähtme valla Loo küla algupärases Põhja-Eesti külamiljöös avatakse restaureeritud tuuleveski. Kolmapäeval, 21. mail kell 17 avab seal pidulikult uksed kunsti- ja käsitöökeskus AJAVESKI. Kunagisest Kostivere mõisa tuuleveskist on saanud kohalik kultuurikatel, mis pakub külalistele emotsiooni mitmel erineval moel. Lagunenud tuuleveski kehandist on unikaalse restaureerimislahenduse tulemusena saanud ainulaadse välimusega vaatamisväärsus\n29.04.2014 PÕHJA-HARJU KOOSTÖÖKOGU: Meetme "Külakogukondade ühendamine ja arendamine" projektide taotlusvoor avatud koostöökogu projekti tegevusteks\n29. aprillil kinnitas koostöökogu üldkoosolek otsuse kuulutada välja üheksas taotlusvoor piiratud meetmetingimuse raames. MTÜ Põhja-Harju Koostöökogu avab erandkorras IX taotlusvooru esimese meetme „Külakogukondade ühendamine ja arendamine“ raames koostöökogu projekti tegevuste toetamiseks. Projekti toetussumma moodustub vabanevate vahendite laekumise tulemusel. Taotlusvoor on avatud 09-15.juuli 2014.a. Meetme tingimused kajastuvad rakenduskava meetmelehel.\n20.06.2013 DELFI: Leppneeme sadamas alustas tegevust purjespordikool (Põhja-Harju Koostöökogu)\nNeljapäeval, 6. juunil kogunes hulk rahvast Leppneeme sadamasse pidulikule sündmusele. Avati Leppneeme purjespordikool. "Mitu aastat veeretati mõtet, et miks Viimsi lapsed käivad kaugel purjetamistrennis ja miks ei võiks seda teha siin kohapeal," ütles avakõnes valla kultuuri- ja spordiameti juht Ott Kask. Nüüd oli mõte teoks saanud. Kooli jaoks minimalistliku, vajalikku õppeklassi ja olmeruume sisaldava kena hoone projekteeris arhitekt Oliver Alver ning ehitas vallas asuv firma WWR Systems OÜ.\n14.06.2013 DELFI: Uus skatepark Jüris ootab trikitajaid (Põhja-Harju Koostöökogu)\nKuna Kirikumõisa skatepark oli amortiseerumas ja oleks osutunud ohtlikuks, siis alates 2012. aasta sügisest sai alguse uue skatepargi ehitus Jürisse. Jüri Gümnaasiumi kõrvale ehitatud uude skateparki on paigaldatud quater pipe, funbox pyramide ja double set. Plats on üle 700 ruutmeetri suur ning selle ümbrus haljastatakse. Skatepargi rajamine on rahastatud valla eelarvest ning läbi MTÜ Põhja- Harju Koostöökogu PRIA Leader meetmest. MAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Leader tegevusgrupi PÕHJA-HARJU\n27.12.2012 DELFI: Kostivere noortekas peeti pidu (Põhja-Harju Koostöökogu)\nKostivere noortekeskus sai 16. detsembril nelja aastaseks. Ühes sünnipäevapeoga avati päev varem pidulikult ka uus saal, saadeti koduteele praegune noorsootöötaja Joćo Mendonēa ning tervitati uuest aastast tema kohale asuvat Katre Halli. Neli aastat tagasi Kostivere noortekeskuse sünni juures olnud tollane noorsootöötaja Kadri Lepik vedas keskuse töid ja tegemisi kolm esimest aastat. Praegu Loo kultuurikeskuses töötav noor naine oli see, kes vana katlamaja ruumidesse elu sisse puhus j\n17.12.2012 EESTIELU.EE: Kostivere Noortekeskuses avati 4. sünnipäeva puhul uus saal (Põhja-Harju Koostöökogu)\nLaupäeval, 15. detsembril oli suur hulk noori ja ka pisut vanemat rahvast kogunenud Kostivere noortekeskusesse, et pidada noorteka 4. sünnipäeva ja avada sel puhul uus vastvalminud saal. Ühtlasi oli see ka lahkumis- ja kojusaatmispeoks senisele noorsootöötajale Joao Mendoncale. Saali ehitamise mõtte viskasid juba mõni aasta tagasi õhku kohalikud noored. Tollane noortekeskuse juhataja ja MTÜ Kostivere noortekeskus juhatuse liige Kadri Lepik haaras sellest kinni ja esitas LEADER taotluse projekti\n10.12.2012 DELFI: Jüris avati loodusõpperada (Põhja-Harju Koostöökogu)\nJüri Gümnaasiumi staadionile rajati 2012. aasta sügisel multifunktsionaalne loodusõpperada, mille pidulik avamine toimus novembri alguses keskkonnaministri Keit Pentus-Rosimannuse osalusel. Loe edasi... MAAELUVÕRGUSTIKU LISAINFO: Leader tegevusgrupi MITTETULUNDUSÜHING PÕHJA-HARJU KOOSTÖÖKOGU piirkonna Maaelu arengukava 2007 - 2013 Leader meetme projekt (2011.a). Toetuse saaja: MTÜ JÜRI GÜMNAASIUMI VILISTLASKOGU, toetatavad tegevused: Jüri aleviku multifunktsionaalse külaplatsi 2.järgu elektri\n15.08.2010 PÕHJA-HARJU KOOSTÖÖKOGU: Avanemas on uus taotlusvoor kõigi nelja meetme raames\n29.septembrist kuni 13.oktoobrini 2010 võetakse vastu taotlusi Põhja-Harju Koostöökogu kontoris. Põhja-Harju Koostöökogu veebileht www.leaderph.eu/web/ Taotluste üleandmiseks tuleb kindlasti eelnevalt registreerida kuupäev ja kellaaeg projektijuhiga telefonil 520 1189. Viimasel päeval võetakse taotlusi vastu kella 14.00-17.00. Soovitav on eelnevalt tulla projektikonsultatasioonile. Dokumendid ja abimaterjal on saadaval menüüs: LEADER taotlejale www.leaderph.eu/web/ Jälgi uuenenud meetmeleht\n14.07.2010 Leader-meetme arengud suvel 2010 (Põhja-Harju Koostöökogu)\nProjektitoetuste taotluste esimene voor näitas üles kena aktiivsust – laekus 36 taotlust, neist 31 leidsid selles voorus meie hindamiskomisjoni toetuse. Olime oma liikmeskonnaga nii strateegia koostamisel kui ka selle rakenduskava 2010 kinnitamisel kokku leppinud nelja meetme väljakuulutamise osas. Need olid lühidalt: külakogukondade areng; turism; noorte tegevus; rannaalade ja väikesaarte arendus. Ühiselt kavandasime ka toetussummade eraldamise, vastavalt meetmetele 4


Mesilasi pidada pole kaugeltki meelakkumine - MES nõuandeteenistus\nMesilasi pidada pole kaugeltki meelakkumine\n7. juulil toimus Jüri kihelkonna esimene meepäev. Mõte korraldada taoline ettevõtmine mõlkus Rae valla mesinikel meeltes juba ammu. Meepäev ise läks korraldajate arvates korda.\nRae valla hobimesinik Olev Raid rõhutab, et meepäeva korraldamise põhiraskus oli Soodevahe külavanema, hobimesinik Jaanus Tõnissoni õlul. Päeva eesmärk oli tutvustada huvilistele mesindust ja sellega seotud rõõme-muresid.\n"Kokku tuli ligi 200 huvilist, põhiliselt küll hobimesinikud ja professionaalid," ütleb Olev Raid.\nMiks mesinik muretseb\n„Viimasel ajal kaovad paljudes majapidamistes sügisel, enne talvitumist, mesilased peredest, alles jäävad talvesöödaga meekärjed," ütleb Raid. Mesiniku sõnul päris ühest põhjust ei teatagi, ent arvatakse, et varratoosilest põhjustab viirushaigusi ning oma osa mesilaste kadumises võib olla ka põllumajandusest tuleneval mürgitamisel.\n"Kuldne reegel ja nõu on, et õitsvaid taimi, ka umbrohuõisi ei tohi kemikaalidega töödelda päeval, mesilaste lennu ajal. Seda saab teha hilisõhtul: öösel imendub 'mürk taimedesse ja hommikune nektar on mürgivaba," räägib Raid. "Mesinike ja põllumeeste vaheline üksteisemõistmine paraneb siiski iga aastaga," rõõmustab palju aastaid mesindusega tegelenud mees.\nKa hobimesinik Mare Tõnissoni arvates on mürgitamine suur probleem. "Inimesed on näinud, kuidas rapsipõlde mürgitatakse päeval lausa mesilaste lennu ajal. Üldse võiks vähem mürgitada. Mesilased lihtsalt kaovad. Rapsi mürgitamine on praegu väga aktuaalne teema, mürki pole uuritud ja sellest ei taheta rääkida," sõnab ta.\nTõnisson muretseb, et mesilast tolmeldajana ja looduse mitmekesisuse säilitajana veel ei hinnata. "Mesilaste abil tolmeldamine suurendab saaki ja hoiab looduses tasakaalu, aga sellele ei mõelda. Mesilased näitavad hästi keskkonna olukorda. Kui mesilased kaovad, on midagi viltu."\nTuleb rohkem teada\nOlev Raid ütleb, et olemasolevad vahendid mesilaste haiguste ravimiseks on ühekülgsed ja mesilastele selline ravi ei mõju. "On vajalik ravimeetodeid\nmitmekesistada ning varratoosilesta bioloogilist arengut ja paljunemist ennetavalt pidurdada. Mesilaste haigustel pole ühest põhjust; neid väga paljusid põhjusi peaksid aga mesinikud paremini teadma," rõhutab ta. Raid peab väga oluliseks, et kõik piirkonna mesinikud tegeleksid mesilindude haiguste ennetamisega üheaegselt ja tõhusalt. "Samas piirkonnas võivad nakatunud mesilased levitada haigust juba ravitud mesilastele. Paljud hobimesinikud ei adu tagajärgi, mida haiged mesilased võivad tervele piirkonnale kaasa tuua," nendib ta.\nRaid ütleb, et enamasti arvatakse mesinikud olevat vanemad mehed. "Eesti mesinikest on 25 protsenti naised, kelle hulgas on palju alla 30-aastaseid. Noorte mesinike hulk suureneb. Ka noori mehepoegi on mesinike hulgas palju," ütleb mees.\nRaidi sõnul on igal algajal mesinikul tähtis leida endale mentor – vanem mesinik, kellega konsulteerida ja kellele võiks igal ajal murega helistada. Raidi rõõmustab ka see, et üle pika aja on Olustveres taas võimalik mesinikuks õppida.\n"Mesinikuks võib hakata igaüks, igas vanuses. Eks mesinike seltskond on kamp ühesuguse mõttemaailma ja eesmärkidega inimesi/olenemata soost või vanusest. Ja kõigil on kogemusi jagada," räägib kogenud mesinik. "Mesindus pole mitte individuaalne, vaid kollegiaalne ala."\nMARE TÕNISSON, Hobimesinik:\nKorraldasime meepäeva esimest korda. Kohale tulid mesindusest huvitatud ja sellega tegelevad inimesed, samuti kohalikud' meemüüjad. Eesti Mesinike Liidu tegevjuht Marianne Rosenfeld jagas palju mesindusalast infot, teised oma ala professionaalid samuti. Mesinikud said suhelda asjatundjatega ja vaba, mesindusalast vestlust oli tõepoolest palju. Esimene värske mesi on see, mida ootavad kõik, ja seda meepäeval ka pakuti. Veel on tore see, et Eesti Mesinike Liitsai juurde kolm uut liiget Arvan, et esimene kihelkondlik meepäev läks korda ja võimalik, et sellest saab traditsioon.\nRegina Lilleorg, Harju Elu (13.07.2012)


Mart Normet Avicii populaarsusest: ta oli selgelt ikkagi innovaator - KROONIKA\n11.aprill 2019 20:30\nJuba järgmisel nädalal täitub aasta popmuusiku Avicii surmast, kuid juba see aasta annab artisti perekond välja uue albumi veel avaldamata lugudega. Üks singel kogumikust on juba ilmunud. Mart Normet leiab, et Avicii originaalsus peitus üllatavas muusika tegemise viisis.\nNormet rääkis "Ringvaates", et kõige erilisem oli, et Tim Bergling segas muusikasse teisi stiile. "Aastal 2013, kui inimesed olid kogunenud Miamisse kuulama tümmi, siis tema tõi lavale, banjo, terve rokibändi. Ehmatas publiku ikkagi tõeliselt ära, tegu oli ikkagi rohkemaga kui lihtsalt poisiga, kes arvuti taga istub. Ta mõtles väga loovalt. Ta just nimelt lisaski tantsumuusikasse hästi palju kantrielemente, mis on väga huvitav ja täiesti ootamatu. Tegu oli väga kihvti kujuga ja põles kiiresti ning noorelt."\nNormet tõdes, et kuigi meest laval eriti näha ei olnud ja erilise esinemisoskusega ta ei hiilanud, siis oma ala parim meloodiate looja oli ta siiski. "Lisaks lõi ta ka ise sõnu. Aga see ongi nõnda, et kuna ta väga palju tegi ka koostööd, siis sa kunagi ei tea, kelle poolt tuleb see konkreetne noot või kitarrikäik. Näiteks "Wake Me Up'is" hoopis Incubuse kitarrist mängis sisse selle põhilise kitarrikäigu."\n"Ta oli küll hästi introvertne, aga see ei tähendanud seda, et ta oleks istunud üksi peidus kuskil toas, vaid tema ümber olid alati inimesed. Needsamad inimesed lõpetasidki ära need lood. Tal oli see õnn, et need inimesed olid seal toas, kui nad koos seda laulu tegid. Nad tegid väga detailsed märkmed iga laulu kohta, kuidas see laul tema meelest peaks kõlama. Selle pealt see plaat tuleb. Ma usun, et see plaat, mis suvel tuleb, on nii autentne kui vähegi võimalik."\nMart Normet muusikute #brexitchallenge'ist: heade ideede tutvustamine ja maha müümine võtab väga vähe aega (2) 27.03.2019\nERR pole huvitatud Eesti euroloo tutvustamisest tuhandetele välismaalastele? (35) 21.02.2019\nMart Normet Eesti Laulust: natuke alkohooliku tunne on, kes on jätnud joomise maha (1) 18.02.2019\nKUULA | Aasta tagasi surnud Avicii'lt ilmus uus singel "SOS" (3) 11.04.2019\nFännid, rõõmustage! Avaldatakse uus Avicii album "Tim" 05.04.2019\nÜhised mured liidavad: Avicii tüdruksõber leidis endise kallima sõbraga uue armastuse 19.08.2019\nAvicii ema kaks aastat pärast poja surma: ma ei suuda siiani uskuda, et ta on läinud (1) 24.05.2020


“Näituse idee sündis koos väliseestlastega, et ka neil oleks võimalik oma kodulinnas Eesti juubelit vääriliselt tähistada. Paviljon räägib Eesti lugu, aga veelgi rohkem on see mastaapsete loodusvaadete ning rohkearvuliste eestlaste portreedega otsekui Eesti peopesal. Me näeme, et rändnäitus võiks olla nii väliseestlastele kui kohalikele inimestele kokkusaamise, mõtete vahetamise ning üheskoos meie sünnipäeva tähistamise koht,“ rääkis näituse projektijuht Keiu Telve. „Eesti kogemust ja eestlaste visadust tasub maailmaga jagada. Eesti – see maailmamastaabilt ja rahvaarvult väike riik on teinud suuri tegusid, ka Põhja-Ameerika inimestel on meie kogemustest palju õppida,“ lisas Telve.\nNäituse üks loojatest, Eestis elav ameeriklane Justin Petrone selgitas: „Ma olen väga uhke selle üle, et sain projektile kaasa aidata. Tervest Eestist kõneleva näituse kokkupanek ei ole olnud sugugi kerge ülesanne. Ma arvan, et valitud lahendus teeb näituse sisu Ameerika vaatajaskonnale kergesti kättesaadavaks. Rändnäituse loojad on kokku pannud hiiglasliku mosaiigi teksti- ja pildimaterjalidest, et näidata USA inimestele, kui suur on tegelikult meie väike Eesti – selle riigi ja rahva keel, ajalugu, kultuur, tulevik ja väärtused“.\nKuigi näitust eksponeeritakse esmajärjekorras Põhja-Ameerikas, on ka teistes riikides elavatel eesti kogukondadel näituse vastu suur huvi. Praeguste plaanide kohaselt jõuabki rändnäitus pärast Põhja-Ameerika ringkäiku Euroopa erinevatesse riikidesse ja seejärel juba ka tagasi koju Eestisse. Senikaua on aga kõikidel huvilistel võimalik tutvuda näitusega veebilehe ee100.ee ja näituse Facebook’i lehe Masters of Our Own Homes: Estonia at 100 vahendusel.


Minu mõtted ja tulemused, läbides 1 kuulist kuuri LIPOSTICK FIT'ga., Kaalulangus parast kohu tukki ja lipo\nKaalulangus parast kohu tukki ja lipo. Lipoiinhape kaalulangus - ülevaated ja kuidas seda teha - Maiustused\nPidage meeles ainult seda, et maksimaalse tulemuse saamiseks tuleks sellist ravimit pikka aega juua. Ühtäkki tuli minu abikaasa minu juurde ja hakkas suruma kätt seljale abaluude lähedal ja piki selgroogu. Bakterid, mis tungivad inimkehasse, asuvad lümfisõlmedesse ja keha ei suuda sissetungi vastu tulla, nad suurenevad kana muna suurusele. Seda kasutatakse paljude vananemisvastaste kreemide osana kõikidele nahatüüpidele. Uurime, millised muudatused on toimunud ning kuidas naised ennast tunnevad.\nKaalulangusega käivad käsikäes aga tervislikum toitumine ja liikumine. Kui ma oleksin ses osas midagi paremuse poole muutnud, oleks ka programmi lõpptulemus kaalulanguse osas olnud kindlasti teistsugune.\nJäreldus - Seedimise osas tundsin tugevat toimet, seega pikema aja vältel, tarbides seda programmi, oleks võimalik ka kaalunumbrit vähendada! NR 2 - Takistab uue rasva ladestumise moodustumist.\nSeda ma ju otseselt ei näe, aga arvestades, et kaalu ka juurde ei tulnud, siis see toimib!\nPaisumine parema käe käe all\nNR 3 - Aitab kontrollida isusid. Mul kadusid isud, mis viimastel kuudel olid kasvama hakanud! Saan nüüd taas poes käia rahuliku südamega, et ei haara riiulilt mõnda maiust endale kaasa! Ja ka kodus võivad hetkel maiustused vabalt kandiku peal lebada - ei teki tahtmist neid süüa! Järeldus - programm toimib! NR 4 - Parandab unekvaliteeti. Öised vahetused on minu unerütmi pea peale keeranud.\nOlin hakanud öösiti ärkama, uni oli muutunud rahutumaks. Programmi läbides avastasin mingil hetkel, et ei ärka enam öösiti nii sageli. Magan nüüd palju rahulikumalt ja sügavamalt, olen hommikul ärgates palju puhanum. Järeldus - unekvaliteet on muutunud juba ainult 1 kuulise kuuri järel palju paremaks!\nNR 5 - Ei nõua elustiili muutmist. Seedimise poole pealt hakkasin juba mõne päeva tarvitamise järel tundma muutusi.\nTeame, ju et seedeensüüme meie keha teatud vanusest alates enam suuresti ei tooda. Seega tuleb oma seedimisele ulatada abikäsi. Seedimine muutus juba ainuüksi 1 kuu jooksul palju paremaks, kiiremaks. Tasub hakata sööma lisaks toidulisandeid.\nMadal immuunsus Endokriinsüsteemi häired Ebamugavustunne ja valu teataval kaenlaalal on esimesed sümptomid tõsiste haiguste või seisundite korral, mis võivad tekitada tüsistusi.\nSiingi tasub natuke hoog maha võtta ja uurida, et tootel oleks ka kvaliteedi märgistus peal. Ilma kvaliteedimärgistuseta toodetel võib olla toote toimeaine väga väikses koguses või puududa üldse!\nRasvaimu: kaalus oma, või teha operatsioon?\nUskumatu kuid tõsi! Et saada ikka mkasimaalselt kasu, vaata alati, et tootel oleks kvaliteedimärk peal! Vitamiine saab kõige paremini kasutada kuu või kahe jooksul. Soovitav on, et toitumisspetsialist määraks kindlaks teie jaoks kasutamise reeglid. Ravimit tuleb võtta kapslil kolm korda päevas.\nMõnikord aitab Doppelherz Slim-Complex kaotada kaalu neile, kes on mitu korda proovinud ebaõnnestunult dieeti ja treenimist. See suunab keha õiges suunas. Püridoksiin See on veel üks B6-vitamiini nimi, mis aitab rasva põletada. Seda leidub maksas, õllepärmis, porgandis, kapsas, kliides ja paljudes teistes toodetes.\nOskab reguleerida närvisüsteemi toimimist. Parandab emotsionaalset seisundit, on rahustav ja lõõgastav. Kompenseerib kahjulike väliste ärritavate ainete tekitatud kahju. Tal on võime reguleerida kolesterooli taseme näitajaid.\nLipoiinhape spordis Igaüks, kes aktiivselt spordiga tegeleb, teab lihaste koe nõuetekohase taastamise vajadust. Seetõttu on lipohape väga oluline sportlaste jaoks.\nSee toimib inimorganismis kasulikuna antioksüdandina, parandades kõigi siseorganite toimimist. Lipamiidide kasulikkus aitab suurendada lihaste jõudlust ja pikendada laadimisaega. Anti-kataboolsetena, mis takistavad valkude hävimist, aitavad nad paraneda ja saada rohkem tulemusi koolitusprotsessist.\nLipoiinhape diabeedi korral Paljud uuringud on näidanud ALA abi 1. Selles haiguses halveneb inimese verevool ja närviimpulsside juhtivus väheneb. Pärast mitmeid eksperimente inimestega ja loomadega hakkas ALAt selle haiguse raviks kasutama. Selle positiivne mõju on tingitud tugevatest antioksüdantsetest omadustest, mis on kasulikud tuimastuse, teravate valude - haiguse sagedaste sümptomite neutraliseerimisel.\nNäited lipoehappe võtmise kohta Lipoehape on ette nähtud kohustuslikuks raviks paljude haiguste ravis ja profülaktikas, kuna see võib kehale anda suurt kasu: see on vajalik kõhunäärme põletiku pankreatiidi ravis, mida põhjustab regulaarselt liigne joomine; hädavajalik kroonilise hepatiidi korral, kui maksa rakud hävitatakse kiiremini kui nad taastuvad; Lipoiinhape on oluline seedetrakti haiguste seedetrakti raviks: koletsüsti-pankreatiit, koletsüstiit, maksatsirroos, viirushepatiit, erineva raskusega mürgistus; kroonilise südamepuudulikkuse korral kasulike ühendite täiendava allikana; kasu diabeetilistele ja südame-veresoonkonna haigustele; kasutatakse paljude haiguste, sealhulgas ateroskleroosi ennetamiseks ja ennetamiseks.\nMis toidud sisaldavad lipohapet Väikestes annustes võib lipoiinhapet saada tavalistest toodetest. Enamik neist leidub veise- ja sealiha punases lihas: südames, neerudes ja maksas.\nRasvaimu: kaalus oma, või teha operatsioon? Layfhaker arvasin, mida oodata rasvaimu ja kes see aitab. Mis on Rasvaimu? Rasvaimu - on kosmeetiline protseduur, mille liig rasvkoes eemaldatakse teatud osa inimkehas.\nSeda leidub ka kasulikes kaunviljades: hernes, oad, kikerhernes, läätsed. Väikestes kogustes võib LC saada rohelistest köögiviljadest: spinat, kapsas, brokkoli, riis, tomat, porgand.\nPäevase tarbimise ja lipohappe manustamise eeskirjad Tavapärased inimesed, kes joovad tiokhape üldist kasu ja ennetustööd, võivad ilma kahjustusteta tarbida mg ainet päevas. Meeste puhul on see näitaja suurem - 40 - 80 mg, selles koguses annab lipohape tõelist kasu. Igapäevane vajadus N-vitamiini järele sõltub vastuvõtmise eesmärgist.\nSuure füüsilise koormusega sportlastel suurendatakse annust … mg-ni päevas. Ärge unustage, et see lisa võib olla kahjulik seedetrakti häirete ja üleannustamise iivelduse vormis. LC-ga seoses haigustega tuleb konsulteerida täpse annuse määramise spetsialistiga. Lipamiidide kasutamisel tuleb järgida mitmeid olulisi reegleid: Et saada maksimaalset kasu ALA-st, peate hoiduma alkoholi tarbimisest.\nAlkohol koos lipamiididega toob ainult kahju, sest see blokeerib kõik kasulikud omadused ja ei võimalda N-vitamiinil töötada. N-vitamiini kõrgekvaliteediliseks assimileerimiseks tuleb kõrge kaltsiumisisaldusega piimatooteid võtta vähemalt 4 tundi pärast LC-d. Et vältida ebameeldivaid tundeid maos ja sooles iivelduse ja gaasi kujul, tuleb pärast sööki võtta lipohapet.\nMilliseid vitamiine juua kaalulangus\nSportlased peaksid söödalisandit jooma hiljemalt pool tundi pärast treeningu lõppu. Rasvaste ravimite antibiootikumid või keeruliste protseduuride kemoteraapia kasutamist ei tohiks kombineerida lipohappe kasutamisega. See võib kaasa tuua negatiivseid tagajärgi.\nPaisumine parema käe käe all - Leukeemia May\nKuidas juua lipohapet kehakaalu langetamiseks Lipamiidide kasutamine kehakaalu alandamise vahendina algas alles Neil on terve hulk kasulikke meetmeid, kui need võetakse kasutusele koos teiste meetmetega. Niisiis oleks parim lahendus vaadata läbi toitumisharjumused, muuta dieeti ja lisada sellele tervislikumaid toite ning tuua mõõdukas füüsiline aktiivsus elusse. Lipamiidid kehakaalu langetamisel mõjutavad teatud aju osi, mis vastutavad täiskõhutunde ja nälja tunnetuse eest.\nN-vitamiini selle omaduse tõttu tunneb inimene vähem söögiisu ja võib ilma toiduta minna. Lipamiidid stimuleerivad ka energiatarbimist valkude, rasvade ja süsivesikute suurenenud metabolismi tõttu. Nad aitavad kõigil kasulikel elementidel paremini imenduda, kaitsta maksa ja teiste elundite siseseinte rasva akumulatsiooni kahjustusi. Võtke pillid või kapslid 3 kuni 4 korda päevas.\nHommikul tühja kõhuga kui hiljem järgneb rikkalik hommikusöök kohe pärast treeningut ja pärast kerget õhtusööki. N-vitamiin sellise süsteemiga ei põhjusta mingit kahju ja suudab anda kehale kõik kasulikud omadused.\nLipoehape raseduse ajal N-vitamiini tarbimist raseduse ajal tuleb vähendada minimaalsele tasemele või eemaldada. Lipoehape on kasulik ainult naistele, kui spetsialist konsulteerib nendega. Ebameeldiva toime eest kaitsmiseks on soovitatav täiendada raseduse ajal lisandit.


Pressiteade: Kliinikumis alustab tööd harvikhaiguste kompetentsikeskus - Tartu Ülikooli Kliinikum\nPressiteade: Kliinikumis alustab tööd harvikhaiguste kompetentsikeskus (05.11.2021)\nTartu Ülikooli Kliinikumis alustab tööd harvikhaiguste kompetentsikeskus, kus keskendutakse haruldaste haiguste ehk harvikhaiguste diagnoosimisele, jälgimisele ja ravile. Keskuse meeskonna eesmärk on aidata harvikhaigusega patsiendil ja tema pereliikmeil leida parim tee tervisemuredega toimetulekuks.\nEuroopa Liidu tasandil defineeritakse harvikhaigust kui haigust, mis esineb kuni 5 inimesel 10 000st. Harvikhaigusi iseloomustab väga väike esinemissagedus, ent haigusi on kirjeldatud tänaseks enam kui 7000. Et harvikhaiguste diagnoosimine on keerukas ja vajab erinevate erialaspetsialistide tähelepanu, on oluline koondada valdkonna kompetents ühtsesse multidistsiplinaarsesse keskusesse.\nHarvikhaiguste keskuse eestvedaja, kliinilise geneetika keskuse vanemarst-õppejõu professor Katrin Õunapi sõnul on keskuse loomisel rakendatud kliinikumi uudset, erialadeülest horisontaalset võrgustikstruktuuri, kuhu on kaasatud esindajad pea kõikidest kliinikutest ja teenistustest. „Oluline on märkida, et töösse on kaasatud ka patsientide esindajad, kellega koostöös soovime koguda teavet, mis aitab paremini kaardistada patsientide ja nende perede vajadusi,“ selgitas prof Õunap.\nPatsiendile kohaseima raviteekonna kindlustamiseks korraldavad harvikhaiguste keskuse spetsialistid regulaarseid meeskonna-arutelusid ning aitavad vajadusel leida õige raviüksuse nii harvikhaigusega lastele kui ka täiskasvanud patsientidele. „Selle tulemusel on harvikhaigusega patsiendil ja tema pereliikmeil oluliselt lihtsam leida parim tee tervisemuredega toimetulekuks ning seda ka praeguses ülikeerulises COVID-19 kriisis,“ sõnas Õunap.\nTartu Ülikooli Kliinikumi ravijuhi dr Andres Kotsari sõnul tehakse kliinikumis ja alustavas harvikhaiguste keskuses haruldaste haiguste diagnoosimisel ja ravis koostööd nii riiklikul kui rahvusvahelisel tasandil, sh Euroopa Euroopa Referents Võrgustikes (ERN – European Reference Network). „Kliinikum kui Eesti kliinilise geneetika eestvedaja, osaleb hetkel viies ERN võrgustikus täisliikmena ja 15 võrgustikus koostööpartnerina. Lisaks sellele, et keskuse loomine võimaldab veelgi efektiivsemat koostööd, aitab see kaasa ka teadustööle, et süvendada teadmisi harvikhaigustest ning tõhustada nende diagnoosimise võimalusi, hooldust ja ravi,“ lausus ravijuht.\nLisaks võrgustikstruktuuri põhimõttel keskuse töösse kaasatud kliinikutele ja teenistustele töötab keskuses sotsiaaltöö koordinaator, kliiniline psühholoog ja õde, peatselt kaasatakse ka kliiniline koordinaator. Keskuse oluline koostööpartner, kes on andnud tõhusa panuse nii keskuse käivitamisele kui igapäevasesse töösse, on Tartu Ülikooli Kliinikumi Lastefond. Lastefond on hetkel ka harvikhaiguste kompetentsikeskuse tegevuse üks rahastaja.\nLastefondi juhatuse liikme Siiri Ottender-Paasma sõnul oli keskuse käivitamine täna möödapääsmatu: ”Suurepärane, et kliinikum selle ära tegi! Oleme Lastefondis olnud aastaid tunnistajaks, kui keeruline oli harvikhaiguse diagnoosi saanud peredel leida abi ja ravivõimalusi, saada infot ning murda läbi sotsiaalsüsteemiga kaasnevast bürokraatiast. Harvikhaiguste kompetentsikeskuses on nüüd kõik ühes kohas ning lisaks keskuse toetamisele on Lastefond valmis peredele appi tulema, kui laps vajab haigusest tingituna ravi, ravimit, teraapiat või abivahendit, mida riiklikest vahenditest ei rahastata, samuti siis, kui lapsel tuleb ravile minna mõnda välisriiki. Kui ravivõimalus on olemas, siis ei tohi see jääda kättesaamatuks,” lisas Siiri Ottender-Paasma.\nHaruldased haigused ehk harvikhaigused\nEuroopa Liidu tasandil defineeritakse harvikhaigust kui haigust, mis esineb kuni 5 inimesel 10 000st. Harvikhaigusi iseloomustab väga väike esinemissagedus. Teisalt on aga erinevaid harvikhaigusi koos vaadatuna äärmiselt palju, hinnanguliselt enam kui 6000–8000 ja seetõttu on harvikhaigust põdevate inimeste arv suur. Uusi harvikhaigusi kirjeldatakse igal aastal vähemalt 250-300, seega nimekiri pikeneb pidevalt. Enamik harvikhaigusi on geneetilise päritoluga (>80%), kuid esineb ka näiteks kasvajaliste haiguste haruldasi vorme ja autoimmuunse geneesiga harvikhaigusi. Täpsem info keskuse kodulehel.\nProf Katrin Õunap, harvikhaiguste kompetentsikeskus /kliinilise geneetika keskus\nTel: 5331 9490


november 2012 – SA Eesti Forell\nSA Eesti Forell\nKudealade uuring – Suvi 2011\nOnga jõe kude- ja elupaikade taastustööd\nPorijõe kudeala ehitamine\nVodja tööd, Sügis 2011\nTarvo Meie tegemised\nTauno Jürgenstein: Sindi pais või Wöhrmanni kärestik?\nNädalataguses Sindi paisu teemalises artiklis (Vt Tauno Jürgenstein, “Sindi paisu mõjudest”, PP 7.11) jäi õhku küsimus, milline oleks alternatiiv Sindi paisule. Vaatleme seda täna lähemalt ühes selle võimalike mõjudega.\nTarvo Teaduslikud uuringud\nSindi paisu lammutamise pooldajad edastasid riigikogule pöördumise\nRahvaalgatusrühma Sindi Pais esindajad Hans Soll ja Tauno Jürgenstein andsid Toompeal riigikogu esimehele, Ene Ergmale, üle 2090 allkirjaga pöördumise.\nVastavasisulisi täispikku artikleid saab lugeda Postimehes ja Pärnu Postimehest.\nTauno Jürgenstein: Sindi paisu mõjudest\nSuvel ja sügisel toimunud allkirjakogumistel, et likvideerida Sindi pais ja tunnistada hüdroenergia keskkonnavaenulikuks, tuli mul korduvalt seletada inimestele, miks paisutamine ja selle abil hüdroenergia tootmine loodusele halb on.\nKuigi sellest on ilmunud eestikeelseidki ajakirjaartikleid ja kättesaadavad peaksid olema uuringud Sindi paisu mõju kohta, pole suur osa kalastajaid paisuproblemaatika mitmetahulisuse ja vastuoluliste meediaesinemiste tõttu asjast sotti saanud. Mis siis veel rääkida veeteemadega iga päev vähe kokku puutuvaist kodanikest.\n213 pudelit ja purki\nMaaparandus – vee elustiku suurim vaenlane?\nSaesaarega või Saesaareta?\nAhja jõel Taevaskojas tuleb taastada ürgne Saesaare kärestik\nOnga jõe forellid said paremad kudemis- ja elutingimused


Eesti maailma varjupaigakaardil | Varjupaiga aastaraamat 2014\nEesti maailma varjupaigakaardil\n2013. aastal oli sunnitud oma kodudest põgenema umbes 51,2 miljonit inimest, põhjusteks tagakiusamine, relvakonflikt või inimõiguste rikkumine.1 See tähendab, et oma kodust on sunnitud lahkuma keskmiselt 32 200 inimest päevas, mis on kaks korda suurem arv kui kaks aastat varem. Sellal kui 33,3 miljonit neist asusid ümber oma koduriigi sees, on 17,9 miljonit otsinud turvalist kohta väljaspool oma päritoluriiki. Nendest omakorda 16,7 miljonit olid kas teiste riikide või ÜRO poolt tunnustatud pagulased, 1,2 miljonit aga varjupaigataotlejad, kes ootasid lõplikku otsust oma staatuse tunnustamise kohta. Pooled kõikidest maailma põgenikest on lapsed.\n2014. aastal olid suurimad põgenike päritoluriigid Süüria (ligi 4 miljonit), Afganistan ja Somaalia. Enam kui pooled kõikidest maailma põgenikest tulid nendest kolmest riigist. Suurimad põgenike vastuvõtjad olid Türgi (1,6 miljonit), Pakistan (1,6 miljonit), Liibanon (1,1 miljonit), Iraan ja Jordaania. Vaatamata laialt levinud arvamusele, et põgenikud tahavad jõuda nn rikastesse lääneriikidesse, elabki ligi 90% kõikidest maailma põgenikest nn arengumaades. See suhtarv on olnud ajas tõusev, olles veel 10 aastat tagasi 70%. Põgenike vastuvõtmisega tekkivad kulud ja koormus on seega ebaproportsionaalselt langenud just globaalse lõuna õlule.\n2014. aastal esitati 28 Euroopa Liidu liikmesriigile kokku 626 820 varjupaigataotlust. Kõige enam võtavad põgenikke vastu Saksamaa (202 815 ehk 34% kõikidest taotlejatest), Rootsi (81 325 ehk 14%), Itaalia (64 625 ehk 11%), Prantsusmaa (62 735 ehk 10%) ja Ungari (42 775 ehk 7%). Kõige vähem võtavad põgenikke vastu Eesti (155), Slovakkia (330), Läti (375), Sloveenia (385), Leedu (440), Portugal (445) ja Horvaatia (450).2\nSeejuures on Euroopa Liidu riigid üheskoos pagulasstaatuse andnud pisut enam kui 1 miljonile inimesele, andes seega peavarju umbes 6% maailma pagulastest. Seega, Euroopa Liit võtab vastu vaid murdosa kõikidest inimestest, kes on olnud sunnitud oma kodud maha jätma ja teise riiki põgenema.\nSüüria kriis on selle ebakõla eriti ilmekalt esile toonud. Sellal kui Süüriast on põgenenud ligi 4 miljonit inimest, on Euroopa riigid vastu võtnud vaid 217 000 Süüria põgenikku, mis moodustab vaid 5-6% nende koguarvust, vaatamata sellele, et lähim Euroopa Liidu liikmesriigi pealinn asub Damaskusest vaid sajakonna kilomeetri kaugusel. Euroopasse jõudnud süürlastest on enam kui pooled varjupaigataotluse esitanud kas Saksamaale või Rootsile, tuues esile ka varjupaigataotlejate väga ebaühtlase jaotumise Euroopa Liidu riikide vahel. Näiteks, sellal kui Eesti võtab vastu 118 varjupaigataotlust miljoni elaniku kohta, võtab Rootsi vastu 8303 taotlust miljoni elaniku kohta (vaata terve Euroopa võrdlust varjupaigastatistika peatükist).\nOn selge, et inimesed, kes on olnud sunnitud oma kodudest põgenema, ei soovi liikuda oma kodust kaugele, et olukorra rahunedes kiiresti tagasi pöörduda – seetõttu põgenetakse üldjuhul esimese asjana koduriigis sees või naaberriikidesse. Paraku on keskmise põgenikekriisi pikkus tänapäeval juba kuni 20 aastat, mis tähendab, et kiire tagasipöördumine üldjuhul võimalik ei ole. Suurte kriiside puhul võib olukord riigi sees ja ka naaberriikides muutuda aja jooksul aga nõnda ohtlikuks või koormavaks, et osad pagulased on sunnitud liikuma edasi, kaugematesse riikidesse. Samuti ei pruugi esmane varjupaigariik olla turvaline (näiteks Egiptus Süüria põgenike jaoks) või anda pagulaste sealviibimisele seaduslikku alust või kindlust päritoluriiki tagasisaatmise (refoulement) vastu, kuna ei ole allkirjastanud 1951. aasta pagulaskonventsiooni (näiteks Pakistan, Iraan, Malaisia ja Indoneesia). Seetõttu võtavad osad pagulastest ette teekonna riikidesse, kus varjupaigasüsteem on välja arendatud. Euroopa Liidu riikide puhul tähendab see aga seda, et põgenikul tuleb jõuda füüsiliselt mõne liikmesriigi territooriumile, kuna saatkondades varjupaigataotlusi vastu ei võeta ega menetleta.\nPeamine põhjus, miks kaitset vajavad inimesed Euroopasse ei jõua, on Euroopa Liidu karmid viisatingimused ja piirivalvemeetmed, mistõttu puuduvad põgenikel turvalised ja seaduslikud viisid Euroopa riikides rahvusvahelise kaitse palumiseks. Euroopa Põhiõiguste Amet (FRA) on oma raportis välja toonud, et kriisipiirkondades pärit kaitset vajavate inimeste jaoks seaduslikud meetodid Euroopaase sisenemiseks peaaegu puuduvad: isegi kui mõne Euroopa riigi saatkond või konsulaat kriisipiirkonnas veel töötab, on viisa saamine äärmiselt vähetõenäoline, kuna riikide seisukohast on oht viisa alusel riigis viibimisaja ületamiseks. Seda illustreerib ka viisade väljastamise statistika: sellal kui 2010. aastal anti Süüria kodanikele välja enam kui 30 000 Schengeni viisat, siis 2013. aastaks oli väljastatud viisade arv langenud peaaegu nulli. Lisaks takistavad abivajajatel Euroopa riikides kaitse palumist transpordifirmadele kehtestatud trahvid korrektsete dokumentideta inimeste Euroopasse toomise puhul.\nKuna seaduslikult Euroopasse sisenemine ei ole võimalik, otsivad paljud inimesed alternatiivseid teid ja kasutavad smugeldajate teenuseid. Euroopa Liidu piirivalveagentuuri Frontex teatel peeti 2014. aastal Euroopa Liidu välispiiridel kinni 278 000 inimest, mis on 2,5 korda suurem arv kui aasta varem. Suurem osa nendest inimestest tulid riikides, mille kodanike kaitsetaotlused on riikide olukorra tõttu üldjuhul põhjendatud, näiteks Süüria ja Eritrea. Suur osa neist kasutas Euroopasse jõudmiseks ohtlikku mereteed, riskides seejuures oma eludega: 2014. aastal suri või jäi Vahemerd ületades kadunuks umbes 3400 inimest.\nIsegi kui põgenikud jõuavad Euroopa piirideni, ähvardab neid oht saada tagasi saadetud ilma nende varjupaigataotlust läbivaatamata. Selliseid juhtumeid on dokumenteeritud korduvalt erinevate meediaväljaannete kui ka Pro Asyl'i, Amnesty International'i jt organisatsioonide poolt. Piirilt tagasisaatmisi on teadaolevalt toimunud ka Eesti piiril.\nNende probleemide taustal on ÜRO pagulasagentuur, Euroopa pagulasorganisatsioonid, Euroopa Nõukogu, Euroopa Liidu Põhiõiguste Amet ja isegi Euroopa Komisjon teinud korduvaid üleskutseid loomaks kaitset vajavate inimeste jaoks turvalised ja seaduslikud viisid, kuidas Euroopa riikidelt kaitset paluda. Võimalikud variandid juurdepääsuteede loomiseks on põgenike ümberasustamine (nii ÜRO poolt koordineeritud kui ka riikide enda programmid), humanitaarviisade väljastamine, viisatingimuste lihtsustamine kriisiriikide kodanikele, ajutise kaitse pakkumine, perede taasühendamise lihtsustamine ja olemasolevate migratsioonikanalite (näiteks töötamiseks ja õppimiseks) kasutamise lihtsustamine.\nKuid Euroopasse jõudmine ise ei kindlusta abivajajatele rahvusvahelise kaitse saamist. Tulenevalt Euroopa riikide varjupaigasüsteemide erinevustest, võib ühe ja sama taotleja kohta tehtav otsus olla riigiti väga erinev. Näiteks Afganistanist pärit varjupaigataotlejate tunnustamisprotsent (ehk positiivsete otsuste osakaal kõikidest otsustest) varieerub riigiti 0-100%, Eritreast pärit põgenikel aga 26-100%.3 Kuigi riigiti on varjupaigataotlejate peamised päritoluriigid erinevad, varieeruvad ebaproportsionaalsel määral ka riikide üldised tunnustamisprotsendid, alates 10% kuni 94% (vaata täpsemalt varjupaigastatistika peatükist). Selline varjupaigasüsteemide kvaliteedi ebaühtlus tekitab olukorra, kus taotlejad ei saa olla kindlad, et nende taotlus tõsimeeli läbi vaadatakse, ning soodustab seetõttu varjupaigataotlejate Euroopa-sisest liikumist ebakvaliteetse süsteemiga riikidest arenenud varjupaigasüsteemiga riikidesse.\nEesti põgenike vastuvõtjana\nSaades kõige vähem varjupaigataotlusi Euroopa Liidu liikmesriikide võrdluses, ei ole Eesti varjupaigataotlejate sihtriik. Vähesel määral on Eesti transiitriik Skandinaavia riikidesse, peamiselt Rootsi jõudmiseks. Eestisse satutakse sageli juhuslikult: teel põhjamaadesse on Eesti Venemaalt tulijatele esimene Schengeni riik, kus oma teekonnal "vahele jäädakse". Erandiks on Venemaalt, Valgevenest, Ukrainast ja teistest endistest NSVL liiduvabariikidest saabuvad varjupaigataotlejad, kelle jaoks Eesti ongi sageli sihtriigiks (umbes 45% kõikidest taotlejatest on olnud pärit endistest NSVL riikidest).\nKuigi Eestile esitatavate varjupaigataotluste arv on tõusutrendis, on see jätkuvalt põgenike koguarvu ja teistele Euroopa riikidele esitatavate taotluste arvu arvesse võttes naeruväärne. Nii maailma kui Euroopa mastaabis võtab Eesti vastu kaduvväikese osa kõikidest põgenikest. Varjupaigataotluste arv oli väga madal (kuni 15 taotlust aastas) kuni 2008. aastani, mil Eesti liitus Schengeni viisaruumiga. Pärast seda on taotluste arv järk-järgult suurenenud (vaata lähemalt statistika ülevaatest).\nSeletusi varjupaigataotlejate nõnda väiksele arvule on mitmeid, kuid ükski neist ei suuda eraldiseisvalt väikest põgenike arvu seletada. Järgnevalt on välja toodud viis omavahel seotud seletust.\nEsiteks, Eesti geograafiline asukoht ei soosi varjupaigataotlejate siia jõudmist, kuna Eesti asub taotlejate peamistest päritoluriikidest (Süüria, Afganistan, Somaalia, Eritrea) küllalt kaugel. Samas on selge, et geograafiline paiknemine iseeneses ei seleta väikest taotlejate arvu, kuna mitmed Eesti lähinaabrid (eeskätt Rootsi) saavad Eestiga võrreldes sadu kordi enam taotlusi. Taotluste arvu mõjutab mõnevõrra ka lennuühenduste puudumine konfliktsete piirkondadega ja riigi välisesinduste võrgustiku piiratus.\nTeiseks, suur osa põgenikest on sunnitud turvalistesse riikidesse jõudmiseks kasutama smugeldajate teenuseid. Smugeldajatel on tavaliselt juba väljakujunenud transiiditeed, mida mööda inimesi liigutatakse, ja sihtriigid, kuhu jõuda püütakse. See jätab smugeldajate teenuseid kasutavatele põgenikele tavaliselt vähe valikut sihtriigi suhtes – see otsus on tehtud juba smugeldajate poolt. Kuna Eesti ja teised Ida-Euroopa riigid ei ole smugeldajate seas populaarsed sihtriigid (küll aga transiitriigid), satuvad ka põgenikud Eestisse suhteliselt harva.\nKolmandaks, isegi kui põgenikel on võimalik valida, kuhu riiki suunduda, saab otsustavateks faktoriteks peresidemete ja/või samakeelsete kogukondade olemasolu sihtriigis ning, sellega seotult, ajaloolised sidemed riikide vahel (näiteks koloniaalkogemus) ja keeleoskus. Praktika on näidanud, et inimesed, kes on iseseisvalt valinud Eesti oma turvaliseks sihtriigiks, on pärit enamasti endistest NSVL riikidest (eeskätt Venemaa, Valgevene, nüüd ka Ukraina). Kaugemalt pärit põgenikud on Eestisse tihtilugu sattunud ettekavatsemata ja juhuse tahtel.\nNeljandaks, teatud rolli väikeses taotluste arvus mängib ka Eesti varjupaigapoliitika. Kuna riigi üldine meelestatus põgenike suhtes on negatiivne, on Eesti püüdnud end põgenike jaoks muuta väheatraktiivseks sihtriigiks ning võimalusel saatnud varjupaigataotlejad eelmisesse transiitriiki tagasi (näiteks Venemaale, juhul kui inimesel on kehtiv Venemaa viisa). Samas tasub märkida, et teaduskirjanduses ei hinnata heidutuspoliitikaid kuigivõrd efektiivsetena, kuna varjupaigataotlejate teadlikkus potentsiaalsete sihtriikide varjupaigapoliitikast ning neile ettenähtud õigustest ja toetustest on tavaliselt väike ning ka see vähene, mida teatakse, osutub tihtilugu vääraks informatsiooniks. Isegi kui teadlikkus on suur, on taotlejate jaoks heidutuspoliitikate olemasolust olulisemateks faktoriteks peresidemete ja kogukonna olemasolu, ajaloolised sidemed ja keeleoskus.\nViiendaks, olles osa Euroopa Liidust, mõjutavad Eestit laiemad Euroopa Liidu ning teiste liikmesriikide piirivalve- ja varjupaigapoliitikad. Euroopa Liit on ka tervikuna maailma mastaabis suhteliselt väike varjupaigataotlejate sihtpiirkond: vaid umbes 5-6% põgenikest taotleb kaitset Euroopa riikides. Peamine põhjus väikeseks varjupaigataotlejate arvuks on turvaliste ja seaduslike viiside puudumine Euroopasse sisenemiseks konfliktipiirkondadest: karmid viisatingimused, kohustus varjupaika taotleda siseriiklikult, veofirmade sanktsioneerimine dokumentideta inimeste vedamise eest, väike ümberasustamiskohtade arv jne.\nPeamised põhjused väikeseks taotlejate arvuks on seega kogukondade ja teiste riikidevaheliste seoste puudumine, smugeldajate kasutamine ja Eesti geograafiline asukoht. Oma rolli mängib ka kaitsevajajate suhtes vaenulik piiride valvamine ja Euroopa Liidu põgenikevaenulikud poliitikad.\n1. Vt lähemalt UNHCR-i raportit "Global Trends 2013". Iga eelneva aasta kohta avaldab UNHCR statistikaülevaate kokku juunikuus, rahvusvahelisel pagulaspäeval. Ülevaade 2014. aasta kohta avaldatakse seega 20. juunil 2015.\n2. Eurostati andmed, tabel migr_asydcfsta.\n3. Eurostati andmed, tabel migr_asydcfsta.\nEesti Pagulasabi juhatuse esimees


SOLAS ja VGM – hoiame teid nõuetega kursis - Estonia | Kuehne+Nagel\nnull SOLAS ja VGM – hoiame teid nõuetega kursis\nSOLAS (rahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel) ja VGM (kontrollitud brutomass): meie ülemaailmsed eksperdirühmad tagavad, et kõik andmed esitatakse enne konteineri jõudmist veoettevõtja sadamaterminali.\nKas veate kaupu üle kogu maailma? Kas teate, et saatjana tuleb teil veoettevõtjale esitada täpne ja usaldusväärne konteineri kogukaal?\nMerekonteineri ebatäpsest kaaludeklaratsioonist põhjustatud õnnetuste tõttu on Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) koostöös valdkonna esindajatega kehtestanud rahvusvahelise merel inimelude ohutuse tagamise konventsiooni osana konteineri usaldusväärse kaalu tagamiseks mõeldud erinõuded.\nNende nõuete kohaselt peab saatja teatama mereveoettevõtjale konteineri kontrollitud brutomassi (VGM), mis hõlmab veose kaalu, kogu laadimisvarustuse ja -materjalide, pakkimispuidu ja taara kaalu (konteineri kaalu). Need nõuded mõjutavad kõikide tarneahela osaliste suhtlust, taristut ja protsesse. Meie ülemaailmsed eksperdirühmad hoiavad teid nõuetega kursis ja tagavad, et kõik andmed esitatakse enne konteineri jõudmist veoettevõtja sadamaterminali.\nOma veose andmetele ligipääsemiseks ja VGM-andmete Kühne + Nagelile esitamiseks kasutage tellimuse kinnitamisel saadud linki või QR-koodi. Selle leiate asjakohasest VGM-i jaotisest.\nErinevates maailmajagudes kehtivad erinevad rakendusjuhised ja eeskirjad.\nLugege täpsemalt altpoolt:\nEUROOPA JA AAFRIKA\nLÄHIS-IDA, AASIA JA AUSTRAALIA\nMaailma Laevandusnõukogu juhised SOLAS-i konteineri kaalu kontrollimise nõude rakendamise kohta\nMaailma Laevandusnõukogu: KKK SOLAS-i VGM-i kohta\nRahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO): MSC (merehoolduse nõukogu) juhised VGM-i kohta\nMida peaks veel teadma? Vaadake korduma kippuvatest küsimustest.\nLisainfo saamiseks võtke ühendust mõne meie eksperdiga.\nVastutusalad ja privaatsus\nMis on SOLAS?\nRahvusvaheline konventsioon inimelude ohutusest merel (SOLAS) võeti vastu 1914. aastal pärast 1912. aastal toimunud Titanicu hukkumist. Rahvusvaheline Mereorganisatsioon (IMO) on SOLAS-i arendanud ja alal hoidnud alates 1948. aastast.\nMis on konteineri VGM?\nKontrollitud brutomass (VGM) on veose kogukaal (veose, laadimismaterjali / kaubaaluste / alumise restita kaubaaluste, pakkimispuidu, kinnitusmaterjali ja konteineri omakaal).\nMis on SOLAS-i põhinõuded?\nSaatja peab esitama mereveoettevõtjale konteineri VGM-i koos deklareeritud kaalu eest vastutava isiku allkirjaga (võib olla elektrooniline). See info tuleb veoettevõtjale esitada tavaliselt enne konteineri jõudmist veoettevõtja sadamaterminali.\nMillistes riikides SOLAS-i/VGM-i rakendatakse?\nKõik Rahvusvahelisse Mereorganisatsiooni (IMO) või ÜRO allasutusse kuuluvad riigid PEAVAD VGM-i rakendama. Mõned riigid rakendavad uut eeskirja automaatselt siseriikliku eeskirja või seadusena, teised aga esitavad lisanõudeid.\nSeda nõuet peeti vajalikuks seetõttu, et saatjad esitaksid veoettevõtjale ohutuse tagamiseks kindlasti konteineri täpse ja usaldusväärse kogukaalu. Ebatäpse kaaludeklaratsiooni tõttu on toimunud palju õnnetusi, milles inimesed on vigastada saanud ja varad kahjustunud.\nKes vastutab VGM-i deklareerimise ja esitamise eest?\nSOLAS-i nõuete kohaselt vastutab veokirjas nimetatud saatja pakitud konteineri kontrollitud brutomassi esitamise eest mere- (ookeani-)veoettevõtjale ja terminali operaatorile (terminali esindajale).\nLaevadeta ühisveoettevõtja (nagu Kühne + Nagel) on ookeaniveoettevõtja suhtes saatja ja vastutab seetõttu veoettevõtjale VGM-i teatamise eest (tuginedes saatjalt saadud VGM-ile).\nKuidas saan VGM-i teatamiseks konteinerit kaaluda?\nLubatud on kaks kaalumismeetodit:\n1. meetod. Konteineri pakkimise ja tihendamise järel võib saatja pakitud konteineri ära kaaluda või korraldada selle kaalumise kolmanda isiku poolt.\n2. meetod. Saatja või saatja korraldusel kolmas isik võib kaaluda kõik pakendid ja veose osad, sealhulgas konteinerisse pakitavate kaubaaluste, pakkimispuidu ning muu pakke- ja kinnitusmaterjali massi ning lisada konteineri omakaalu konteineri sisuühikute massi summale.\nTäpsem info ja selgitused on esitatud WSC-i (Maailma Laevandusnõukogu) veebilehel.\nKuidas saan teada konteineri omakaalu?\nKonteineri omakaal on märgitud konteineri uksele. Mõni merendusettevõte esitab konteineri kaalu oma veebilehel. Konteineri remontimise, märja puitpõranda või muude põhjuste tõttu võib konteineri ametlik omakaal olla märgitust erinev.\nKas konteinerit saab kaaluda sadamaterminalis?\nSeaduse kohaselt saab konteinerit kaaluda terminalis. Kuid kõikides terminalides ei ole selle teenuse jaoks vajalikku taristut, eriti arvestades terminali läbivate konteinerite arvukust. Konteineri kaalumine sadamas võib põhjustada suuri ummikuid ja viivitusi, seega tuleb sellega alati arvestada.\nMillised andmed peab saatja esitama?\nAndmeelemendid, mida veoettevõtjad peavad Kühne + Nagelile esitama:\nVGM konteineri kohta,\nkaalu ja ettevõtte andmed esitanud volitatud isiku allkiri (elektroonilise andmevahetuse korral suurtähtedega nimi) ja\nlisainfo ja/või -dokumendid, kui asjaomase riigi (valitsuse) asutused seda nõuavad.\nMis on VGM-i Kühne + Nagelile esitamise tähtaeg?\nMeie VGM-i teatamise tähtaeg on sadamati erinev, sest VGM-i nõuete jõustamine jääb kohalike (riiklike) merenduse eest vastutavate asutuste vastutusalasse.\nMis juhtub, kui mina (saatja) unustan konteineri VGM-i esitada?\nMe jälgime pidevalt VGM-i staatust alarmide kaudu, et tagada VGM-i õigeaegne esitamine ja vältida laadimise keelamise võimalust.\nPuuduva VGM-i korral võtab teiega ühendust meie mereveoekspert.\nMillised on VGM-i esitamata jätmise tagajärjed?\nVeoettevõtja ja terminalioperaator ei tohi pakitud konteinerit laevale laadida, kui neil ei ole selle konteineri VGM-i.\nKes vastutab VGM-i teatamise eest, kui Kühne + Nagel laadib täiskonteinervedu saatja nimel?\nKui oleme töövõtja rollis, siis saatja poolt ja nimel konteinerit laadides ja kaaludes vastutab veoettevõtjale VGM-i esitamise eest saatja, kes on märgitud veoettevõtja veokirjas (B/L) või mereveokirjas (SWB). Meie vastutus saatja ees piirdub saatja tingimuste ja/või eraldi sõlmitud kliendilepinguga.\nKes vastutab SOLAS-i VGM-i seire või jälgimise eest?\nValitsusasutused (näiteks Ameerika Ühendriikide Rannikuvalve ja Ühendkuningriigi Mere- ja rannikuvalve) vastutavad selle eest, et saatja järgib nõudeid.\nMis on plokiahel ja kas see mõjutab minu VGM-i andmete privaatsust?\nPlokiahel on pidevalt täienev loend, mis hõlmab ajatempliga salvestatavaid ja plokkidesse struktureeritavaid kirjeid. Töötasime VGM-i plokiahela lahenduse välja selleks, et rangelt järgida kõiki valdkonnas kehtivaid konfidentsiaalsuse ja teabe privaatsuse nõudeid ning eeskirju, mis käsitlevad isikutuvastusteavet, mis lisandub plokiahela loomulikele muudetamatus- ja jälgitavusomadustele. Seetõttu on teie VGM-i andmete privaatsus alati tagatud.\nMillised täiendavad andmed on kohustuslikud Itaalia sadamatest teelesaatmise korral?\nKui veos saadetakse mõnest Itaalia sadamast, peab saatja esitama täiendavad kontaktandmed, täites meie portaalis väljad Phone (telefon) ja E-mail (meiliaadress) . Kui valitakse veel ka 1. meetod (kaalumine), peab saatja sisestama väljale Scale (kaal) kaalumiseks kasutatava kaalu ID-tunnuse.


Patsientide rahulolu ambulatoorsete teenustega on tõusmas\nAprillis viisime kliinikumis läbi traditsioonilise patsientide rahulolu-uuringu, millega samaaegselt toimus patsientide küsitlemine kõigis HVA (haiglavõrgu arengukava haiglad) haiglates.\nKüsimustik oli koostatud PATH (The Performance Assessment Tool for quality improvement in Hospitals) grupi ja üldhaiglate kvaliteedigrupi koostöös ning sisaldas 36 küsimust erinevate ambulatoorse vastuvõtu aspektide kohta.\nEsialgsete tulemuste põhjal võime öelda, et küsitlus oli edukas. Täidetud ankeedi tagastas iga neljas eriarsti vastuvõtul, uuringul või EMO-s käinud patsient. Kokku laekus 5265 ankeeti.\nKüsitlusele vastanutest moodustasid 71% naised ja 29% mehed. Elukoha järgi kuulus valimisse 65% Tartu linna ja maakonna, 6% Jõgevamaa, 5% Ida-Virumaa, 5% Viljandimaa, 4% Võrumaa ja 4% Valgamaa elanikke. Uuringus osalenud patsientide keskmine vanus oli sarnaselt 2008. aastaga 45 eluaastat.\nVõrreldes 2008. aasta samalaadse küsitlusega on patsientide üldine rahulolu tõusnud 2,9% võrra. Väga rahule jäi kliinikumi ambulatoorsete teenustega 76,5% vastanutest ning kõige suurem oli rahulolu tõus närvikliiniku, nahahaiguste kliiniku, kirurgiakliiniku, spordimeditsiini ja taastusravi kliiniku ning sisekliiniku patsientide seas.\nOotuspäraselt olid ambulatoorse vastuvõtu puhul patsientide jaoks kõige olulisemad arsti ja õe suhtumisviis ning nende poolt antavad selgitused. Arsti suhtumisega jäi väga rahule 78,5% ankeedi täitjatest.\nEndiselt oli kõige madalam rahulolu ravi kättesaadavusega. Ooteaja pikkusega oli rahul vaid 42,9% vastanutest. Samas on paranenud rahulolu vastuvõtule registreerimise võimalustega.\nPatsiendid andsid suhteliselt häid vastuseid ka küsimusele, mis neid vastuvõtul käies häiris ja mis oleks võinud paremini olla. Saime 650 kasulikku kommentaari, mida kliinikumil on võimalik oma ambulatoorse töö parendamiseks rakendada.\nPatsientide rahulolu-uuringu tulemuste analüüs jätkub, et kliinikutele ka struktuuriüksuste lõikes põhjalikumat tagasisidet anda.


Welcome to Minni's blog : ]]: Instinktiivselt lojaalne kretiiin,su nägemisest mul puhkeb angiin.\nInstinktiivselt lojaalne kretiiin,su nägemisest mul puhkeb angiin.\nMa pole ammu jälle kirjutanud,kuid mul pole lihtsalt aega olnud.\nMis ma siis üldse teinud olen?\nUm. teisipäeval käisin ma Riias. kolmapäeval ithink, ma koristasin venna majas natuke,siis tegin roosi peenra korda ja läksin linna. olin seal mingi aeg. käisin aiandis ja leidsin jälle lilli mida tahaksin koju vedada.. :c õhtul käisin tambres ja tulin rattaga koju.\nEile olin ma kodus, pesin auto puhtaks ja koristasin veits. õhtul lollitasime basseini juures ja siis kogemata lasin mirja käest lahti ja lendasin sisse.Suu oli ka lahti ja kõik vesi läks kurku. Köhisin mingi tund aega xd.\nhomme laupäeval siis , hommikul lähen ma linna ma arvan ja õhtu poole ära pärnu. võib-olla lähen juba täna ära. Reiuranda lähme siis. :)\nMuidu olen hakkanud uurima oma unenägusid. sest ma näen juba 3.korda Henrit unes. see ei ole enam normaalne. täna nägin jälle. ohgodwhy. igatahes kirjutan unenäod seoses temaga üles ja tähendused ka. nii palju kui leian. ma ei tea miks,aga need unenäod sisaldavad mingit tähendust ja ma tahan teada mis see tähendus oleks.\nwell praeguseks aitab ka. pilte njetu.\nolge siis kõik tublid ja musid :*\nPosted by Ällu Kitty Lee at 12:14 PM\nüle käsipuu ükshaaval vette loobin.. sinu nimi iga...\nkoit on teemas.\nInstinktiivselt lojaalne kretiiin,su nägemisest mu...


Suurema büroopinna rentnik loob omanikule suurema kindlustunde\nTallinna Narva mnt 7d kontoripindade haldaja Redio Kinnisvaraarenduse OÜ haldusjuht Ivo Aadusaar eelistab anda suuremaid pindu, mis on üle 600 ruutmeetri. Ent maja omapärast tingituna on tema sõnul paratamatu, et peab välja üürima ka 25ruutmeetriseid kontoriruume.\nERI Kommertskinnisvara Lahenduste OÜ müügijuht Rein Ruusmann soovitab näiteks 1000ruutmeetrist tühjalt seisvat büroopinda jagada väiksemateks loogilisteks osadeks. ?1000ruutmeetrisele büroole leidub kliente aasta jooksul üksikuid ja kunagi pole kindel, et potentsiaalse üürniku soosikuks osutub just see büroo,? räägib ta.\nRuumide jagamise juures soovitab ta silmas pidada, et ei tekiks liiga palju üldkasutatavat ruumi ja et eraldatavad osad ei halvendaks omavahel nende tarbimisväärtust. ?Koridoride moodustamisega tekib teatud hulk üldkasutatavat ruumi, mida tuleb majaomanikul korras hoida ja mis ei teeni otseselt tulu. Selle kompenseerib väiksemate büroode üldjuhul pisut kõrgem ruutmeetri üürihind ja lühem vakantsuse periood kui suurtel büroodel,? räägib ta. Seega on mõlemal variandil oma head ja vead. Ühes heas büroohoones võib olla nii suuri kui ka väiksemaid büroosid. Sellega on võimalik hoida vakantsust terves hoones võimalikult minimaalsel tasemel. ?Kuid loomulikult on üks hea, stabiilne ja suur üürnik alati parem kui hulk väikeseid,? ütleb ta.\nUus Maa äripindade konsultant Marko Kivirand peab samuti mugavamaks lahenduseks anda pind üürile võimalikult suurte tükkidena: 500?1500 m2.\nEeliseks peab ta seda, et üürnikke on arvuliselt vähem, neist on hea ülevaade, kiirem haldusteenus ning reeglina ei ole suurte üürnikega ka probleeme. ?Samas, kui plaanib lahkuda üks suuremaid üürnikke hoones, siis annab see oluliselt tunda kassavoos ehk risk on suurem, kui keegi kipub lahkuma,? räägib Kivirand. Väiksemad pinnad ? 50?200 m2 ei avalda lahkumisel olulist mõju ning neid on ka kergem uute üürnikega täita. Vastupidiselt suurtele pindadele on Kiviranna hinnangul väiksemate pindade järele pidev nõudlus. Seetõttu soovitab ta arendajal ikkagi kaaluda väiksemate üüripindade planeerimist, sest nende järele on pea alati nõudlus.\nOber-Hausi Kinnisvara äripindade maakleri Maido Kalviste sõnutsi on viimaste aastate jooksul büroopindade arendus Tallinna turul olnud suhteliselt piiratud ja seetõttu on sarnaselt kesklinnale ka äärelinnas vakantsus oluliselt vähenenud.\n?Järjest rohkem koguvad populaarsust hooned, mis asuvad suuremate tänavatega, nagu Pärnu mnt, Peterburi tee ja Mustamäe tee, piirnevatel aladel. Eelkõige eelistatakse äärelinna hooneid madalama hinna ning heade parkimisvõimaluste tõttu,? sõnab ta. Uued hooned on suuremas osas leidnud üürnikud juba enne hoone valmimist. Rääkides ca 1000 ruutmeetrise büroopinna võimalikult soodsast välja üürimisest, oleksid Kalviste arvates olulised kõigepealt hoone asukoht, parkimisvõimalused ja pinna kuju korrusel, millest sõltuksid siis ka ruumide väljaehitamise võimalused.\nRime Kinnisvara äripindade maakler Küllike Lukkonen ütleb teemat kommenteerides, et kui arvesse võtta ainult puhast üüritulu, siis on omanikule kindlasti kõige tulusam ruumi jagamine väikesteks büroodeks, mille järele turul on ka piisavalt suur nõudlus. ?See aga omakorda toob kaasa suhtlemise paljude rentnikega ja võimaliku suurema liikumise rendipindadel,? ütleb ta.\nKuna enamik büroohoonete omanikke soovib oma ruume välja anda võimalikult suurte pindadena, siis napib väikese pinnaga büroosid suuruses 20?70 m². Kuid turul on ka palju kliente, kes otsivad endile suuri büroosid alates 250 m² ning seda just uutes hoonetes.\nVäikeste pindadena büroosid on võimalik välja anda palju kiiremini kui suurtena, kuid ka üürnike liikumine hoones on tõenäoliselt suurem ning hoonesse jääb ka rohkem üldkasutatavat pinda, mis otsest üüritulu ei too. Turule tuleb juurde järjest uusi ettevõtteid, kes ei leia vähese pakkumise tõttu endale sobivaid ruume. Suured keskused on oma täituvuse saavutanud ning lähiajal vabanevatele üürikohtadele on järjekorrad.\nKõige soodsam on hoida hoones pikaajalisi rentnikke, kelle kasutuses on suuremad pinnad, s.o vähemalt 150 m².\nSellised rentnikud on väikese liikuvusega, soliidsed, maksavad stabiilselt ja mitte oluliselt vähem kui väikepinnalt. Ka nõudlus selliste pindade osas on praegu kõige suurem ning nad tagavad lisaks kõigele hoonele suhteliselt hea imago.


Jumal on kõik kõiges - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Jumal on kõik kõiges\n24.04.2002 | Kaido Soom | Rubriik: Jutlus\n«Mina olen A ja O,» ütleb Issand Jumal, «kes on ja kes oli ja kes tuleb, Kõigeväeline» – nii algab ilmutusraamat, kus Jumalat kujutatakse ajaloo Issandana, kelle käes on kõik meelevald.\nSiin peitubki suurim erinevus inimese ja Jumala vahel. Kui meie, inimesed, elame vaid tänases päevas, siis Jumal on kogu maailma ajaloo Issand. Meie näeme maailma elust vaid tühist murdosa, Looja aga näeb kõike tervikuna.\nKevadel olen sageli õues vaadanud liblikaid, kes saavad lennata oma värviliste tiibade lehvides vaid väga lühikest aega. Nad ei näe talve külmust. Vahel nad ei näe isegi vihma, vahel möödub terve nende elu seevastu vihmasajus ja tuules. Meiega võrreldes on nende elupäevad palju lühemad.\nSamasugune suhe on inimese ja Jumala vahelise aja kulu vahel. Looja näeb eilset, tänast ja homset. See, mis on meie jaoks tohutult pikk aeg, on tema jaoks vaid viiv, mis möödub pea.\nMe näeme vaid tänast, mis vahel on hea, vahel halb. Jumal aga kogeb tervikut. Nii kujutab ka tänase pühapäeva kirjakoht Jumalat valitsejana, kes näeb samaaegselt Moosest, Talle – st Kristust ja neid, kes on tulevikus võitnud metsalise.\nJumala silme ees on see kõik üks tervik nimega maailm. Ja ta armastab maailma, mille Looja ta on.\nSelle armastuse nimel saatis ta meie juurde üle 3000 aasta eest Moosese, kes pidi iisraellased vabastama orjusest. Rahvas pidi saama uue, parema elu ja selleks andis Jumal 10 käsku. Nende järgi elades oleks inimene olnud täiesti õnnelik. Poleks olnud sõdu ega vaenu. Kõik oleks saanud omavahel hästi läbi.\nOmeti ei suutnud rahvas täita Moosese vahendatud käske. Need olid nõrga inimese meelest liialt rasked. Tee jooksis ummikusse. Jumal oleks võinud seepeale pöörata selja oma rahvale ja lasta kõigil hukkuda. Kuid ta ei tee seda, sest ta armastab maailma.\nTa saadab meie juurde hoopis oma Poja, et pakkuda inimestele veel üht võimalust. Selle asemel, et Jeesust Jumalana teenida, lööb rahvas ta hoopis ristile. Kuid seegi oli Jumala plaan inimese aitamiseks.\nJust Kristuse surma ja ülestõusmise läbi avab Jumal inimesele uue võimaluse. Kristuse poolt toodu põhineb otse Moosese poolt õpetatul. Ta tuleb ja täidab selle, mida Mooses ei suutnud ellu viia. Ta annab eksijale võimaluse pöörduda ja andeks saada. Jumal ei nuhtle patust, vaid Ta halastab. Kristus avab kõigile rahvastele tee meeleparanduseni, keegi ei pea jääma õigelt teelt kõrvale!\nIlmutus vaatab ka tulevikku, nähes, et kõigist raskustest hoolimata on võit nende päralt, kes on Jumalale pannud kogu oma lootuse. Meie näeme võibolla praeguses maailmas palju negatiivseid märke. Kogeme, kuidas ühiskond on ajaloos kristlusest kaugenenud. Näeme vägivalda, kurjust ja egoismi. Tunnetame kirikuliikmete hulga langust. Vahel kahtleme tulevikus ja ei suuda homses näha lootust. Jumal aga näeb tulevikus headuse võitu kurjuse üle. Maailm ei ole Jumala poolt unustatud! Issand juhib ja armastab kõiki inimesi!\nLoojal oleks olnud korduvalt õigus keerata selg loodule, kuid ta ei tee seda, sest armastab inimest. Jumal juhib maailma just nii, et võimalikult palju inimesi saaks kogeda seda head, mida tema meile igaviku jaoks on valmistanud. See usk ja teadmine toob meie südamesse kindluse ja rahu.\nJumala armastuse suurust ja päästet mõistavad väärtustada need, kes pääsevad igavikku. Alles seal suudavad nad mõista Jumala tegude suurust ning see toob nende hinge siira ülistuse.\nJumal on kõik kõiges. Ta juhib maailma nii, et lõpuks läheb kõik hästi – paremini, kui keegi oleks osanud arvata! Looja on maailma Issand, ajaloo Issand. Ta on meie Issand, kes tahab meid aidata ja päästa. Kui seda päästet oma elus kogeme, siis tuleb meie südamesse siiras tänu ja ülistus. Aamen.\nEelmine: Tundmatu Tuntuks\nJärgmine: Omaks võtta Jumala tahtmine


Peale esimene pahameele vaibumist tuleb otsustada, kuidas avarii vormistada. Kui olete koos teise avarii osapoolega otsustanud, et pole mõtet politseid kohale kutsuda (niigi on kõik selge) ning et hakkate ise protokolli vormistama, andke kahjustustele hinnang ning püüdke autod sõiduteest eemale liigutada, et liiklust enam mitte takistada.\nKuidas joonistavad isasid need lapsed, kellel nad on reaalselt olemas: Isad on liigselt tööga hõivatud: neid ümbritsevad autod, arvutid, laevad, lennukid, ehitusplatsid, põld ning mets. Üpris harvad on pildid, kus isa joonistades on laps seostanud teda perekonnaga. Isa on sageli tumedates värvides, ja seda sellepärast, et ta on tähtis.\nKuidas joonistada jänest - YouTube kuidas joonistada autod\nnoname; 15. Märts 2010 kell 09:13 #5; Paberitükk on selleks, et mitte käega värvi laiali ajada, aga ettejoonistamise kohapealt, sellisele asjale tehakse ikka ennem piirjooned ja alles siis hakatakse tugevamalt tegema.\nKuidas käituda autoavarii korral? - Forte kuidas joonistada autod\nHOW TO DRAW A CUTE UNICORN - YouTube kuidas joonistada autod\nTrip.ee | Üldfoorum kuidas joonistada autod\nAUTO TURVAVARUSTUS - liikluskasvatus.ee\nKuulsin x aega tagasi raadiost, kuidas keegi haridusministeeriumi tegelane rääkis, et nüüd on laste joonistama õpetamisel hoopis uued põhimõtted: kuni 10a las iga laps sirgeldab just nii, nagu tal tahtmist on. Kuni 10a ni midagi ise ette joonistada pole vaja, kuna siis hakkab laps täiskasvanut jäljendama, mitte ei avalda ennast.


Kes sa kõige tõenäolisemalt töötavad 2022\nJ. Hollandi OPP hooldusjuhiste professionaalsete eelistuste küsimustik. Eksami ettevalmistamine. Testimine.\n* - Teave palkade kohta antakse ligikaudu profiilide töökohtade põhjal. Palk konkreetses piirkonnas või ettevõttes võib erineda eespool. Teie sissetulekut mõjutab tugevalt, kuidas saate ennast valitud tegevusvaldkonnas rakendada. Mitte alati, sissetulek piirab ainult asjaoluga, et pakute tööturul vabade töökohtade pakkumist.\nMasseur võib kergesti leida tööd haiglas, meditsiinikeskuses, sanatooriumis, pansionaal, ilusalong, fitness klubis.\nROFFESIA MASSEUR eeldab suurt vastutust, tugevaid tundlikke käsi, füüsilist vastupidavust, firmaväärtust, tendents suhelda ja võime leida ühist keelt erinevate inimestega.\nMa olen juba ammu otsustanud, et elukutse peaks tuua rõõmu. Ainult see isik, kes armastab oma tööd, võib olla tõeline professionaal, mistõttu on nii oluline valida elukutse hingele.\nKvaliteetide mitmekesisuse seas on vaja vajalikku ühiskonda neid, keda kutsutakse üles, et aidata inimestel oma tervist säilitada. Üks neist on Masseuri elukutse.\nSelle suunas on selles suunas, mis on meditsiinis laitmatu teadmised olulised, nii et 2006. aastal sisestasin SPBGPMA-sse, kus 2008. aastal toimus esmane spetsialiseerumine meditsiinilise massaažis.\nMassaaž on professionaalse käte ja hinge kõrgeim kunst. Ja selle kunsti professionaalsuse märk on spetsialisti oskused patsiendi valu täpselt tundma ja eemaldada, parandada heaolu, tuua rahu ja lõõgastumist.\nVabal ajal osalen ma erinevatel meditsiinilistel konverentsidel, massaažikursustel ja meditsiinilise kirjanduse lugemisel.\nMassaaži eesmärk on hävitada kasutu ained, mis leiduvad lihases, mis ei olnud füüsiliste harjutustega organismist saadud.\nMassaaži saab ohutult omistada tervisliku eluviisi osa ja tunnete pärast massaaži, et ma tahan elada ja nautida elu, sa tahad mägedes minimeerida ja uuendada kogu tööd. Massaaži abil saate eemaldada väsimuse või valmistada oma lihaseid ette suure füüsilise pingutuse. Seetõttu kasutatakse massaaži spordis laialdaselt. Massaaž on vaja ka inimestele, kes puutuvad kokku suure füüsilise pingutusega nende töös.\nMassaaži erinevad tehnikaid ja tehnikaid võimaldavad mõjutada kesknärvisüsteemi ja sõltuvalt tunnistusest, et saavutada toonid või lõõgastumine teatud kehaosades. Tänu massaažile paraneb vereringes, venoosne stagnatsioon kõrvaldatakse, metabolismi kiirendatakse nahakudedes, millel on positiivne mõju keha üldisele metabolismile.\nLisaks kasutatakse massaaži kosmeetilistes ja hügieenilistel eesmärkidel. Pikka aega on massaaž tuntud kui vahend, mis eemaldab lihaste väsimuse, parandab ainevahetust ja vereringet. See agent ei kaota asjakohasust ja praegu. Seda kasutatakse veel heaolu, terapeutilise ja profülaktilise ainena.\nMeie kursused tutvustavad professionaalse massaaži spetsialistid teile erinevate massaaži põhitõedesse. Nende kohta olete õppinud praktiliste massaaži- ja isemassaažimeetodite abil, mida soovi korral saab hõlpsasti rakendada nii kodus kui ka professionaalsetes tingimustes. Ooketatud teadmised aitavad kahtlemata säilitada, nii et edu saavutamisel. Õnnetus ja tervis, nii teie ja teie pere ja lähedased.\nValmistatud Grodno riigi meditsiiniasutuse, kliinilise elukoha departemangus nakkushaiguste osakonnas. 1992. aastal koolitati ta eespool nimetatud dotsentide professori instituudi NEMEDED-ravi osakonna massaažis meditsiiniteaduste erinevuste kandidaati.\nAsutaja Spaschool International, rohkem kui 20 kursuse autor, sealhulgas "SPA massaaž", "Kaizen - kriisivastane kriisiohjamise taktika SPA tööstuses", "SPA-ravi rasedatele naistele" ja teised, liige Professionaalse ajakirja "massaaži toimetamine. Keha esteetika ", Maailma SPA massaaži meistrivõistluste korraldaja, City-Spa Spa spaa Covemander, National Massewear Föderatsiooni liige Andrei Syrchenko viiendaks aastaks külastab meie linna ilu Holding Art'i kutsel.\n- Millised professionaalsed oskused peaksid professionaalse massaažirapeut postitama ja teeb tema isiklikke omadusi ja emotsionaalset riiki töö tulemust?\nAndrei s.: On teatud arenguid, kui mõned emotsionaalsed ja füüsilised seaded toimuvad enne protseduuri. Näiteks peavad liigesed naerma ja plastikust, perifeerse verevarustuse parandamiseks, sest spetsialistide harja on väga tundlik vahend. Samal ajal peaks teadvus olema isegi läbipaistev, rahulik, mis võimaldab teil uurida väikseima kliendi probleemi. Selles kindlasti aita kindlasti autogeense treeningu oskusi, st võimet menetlusele häälestada.\n- Sa tuled regulaarselt Irkutskisse. Kuidas hindate massaaži spetsialistide taset võrreldes eelmiste oma külastustega?\nRefleksoteraapia kursused professionaalse arengu arstide jaoks arstidele. Professionaalne ümberõpe ja refleksoteraapia uuring. Doktor Venemaa ja EAP-riikide meditsiinitöötajate kaugjuhtimispuldi õppekava õppimise valdkonnas. 7 3432271278, 7 8002001278.\nNauding Hiina kohapeal massaažikeskus\nKoolitus Hiina massaažis Urali teadusliku meditsiini Instituut Jekaterinburgis\nKas punkt massaaž Yandex peavalu aitab. Vaevatus\nARVI MBDOU ennetamine 322 ametliku saidi laste aia\nSpot massaaži maagilised punktid A. A. Umansky\nKotid silmade punkti all massaaži fookus\nTegelikult on see täiesti normaalne, kui teie silmad paisuvad hommikul veidi. Aga sa pead teadma, et une puudumine, tasakaalustamata toitumine või\nNäo tõstmine ilma operatsiooni ja punkti massaažita. Luba e ..\nPoint massaaži protseduuri refleksogeensete nägude nägu kabiin Moskva. Golden Mile FitnessSpa Hilkovi alley, maja 1, 7 495 9692930.\nMe valmistasime valiku Tai ja Bali massaažide valiku.\nSpot massaaž noorendamise ülevaateid\nKust osta kohapeal massaaži nägu noorendamise ülevaateid, osta hulgipunkti massaaž nägu noorendamine kommentaare, osta reklaami kohapeal nägu massaaž noorendamise kommentaare\nPoint massaaž Umansky meetodi lastele.\nGaming massaaži tõlgendus ja kohandatud versioon meetodite spetsiaalse töötlemise laste A. Umanskaya ja K. Dineetika Harding Sellist kõverat tugevdab kogu hingamisteede. Sisuliselt on\nPoint Massage Umansky Konsultatsioon Junior Group\nAlla Alekseevna Umanskaya on neuroendokriinse immuunjuuruse instituudi direktor. See on professor, laboratooriumi laquopronzi juht Moskva Akadeemia embrüogeense neuroendokriinse immuunpuudulikkuse ennetamine ja taastamine. Sechenov, pead\nOsta massaaži Cape Dykemann Beheizteemssage V38 odav. Müük Massaaž Cape Dykemann Beheiztemsage V38 madalate hindadega internetipoest videopopera. U.\nUnetus. Hiina massaaž. Encyclopedia massaaž. Kasulik teave Medical Med74 kohta. U Cheelabinsk artiklid, ülevaated, kasulikud materjalid meditsiiniteemadel.\nSelle haiguse esinemise põhjuseks on veenide vere väljavool.\nMassaaž bronhiit Kasulikud artiklid Kupibonus, samuti kupongid, allahindlused teenuste Moskvas\nBronhiit on bronhide limaskesta membraani põletik. See võib olla nii viiruse kui ka allergikute erinev.


Oscarid 2019: Joel McHale röstis kuninganna Briani võitu keset 'Bohemian Rhapsody' auhindu - Filmid\nKuninganna kitarrist Brian May 'so rockin' soeng on natuke vananenud, kui te seda küsite Joel McHale . Koomik asus kohale Twitter pühapäevaõhtuse Oscari saates, et praadida May lokkisid, kui ta istus 91. akadeemia auhinna publiku ees.\nTahan tänada Louis XIV-d pic.twitter.com/44wwKvb6SP\n- Joel McHale (@joelmchale) 25. veebruar 2019\n'Tahan tänada Louis XIV-d,' Kogukond alum tähistas mai fotot, kus olid koos oma naise Anita Dobsoniga üheksale riietatud, viidates muidugi kuningas Louis XIV-le ja tema kurikuulsale juuksepeale.\nMai kuninganna bändikaaslane Roger Taylor osales ka auhinnatseremoonial, kus nad koos saatega tippu välja kiskusid Adam Lambert mõne kuninganna kuulsaima laulu juurde. Kallureid kujutati koos hilise Freddie Merkuuriga Böömimaa rapsoodia , mis nomineeriti viieks Oscariks. Ajakirjanduse ajal viis film koju kolm (heli segamine, filmi monteerimine ja heli redigeerimine); Parimaid pilte ja parimat näitlejat polnud veel välja kuulutatud.\nFilm ja selle nominatsioonid pole aga ilma vaidlusteta. Peale teenete, mida paljud kriitikud ei usu, et film on Oscari-nimelise tunnustuse pälvinud, olid paljud Oscarite vaatajad pühapäeva õhtul pettunud, kui filmi vastuvõtukõned ei tagandanud vallandatud režissööri Bryan Singer , keda süüdistatakse mitmes seksuaalses kallaletungis.\nMillal Böömimaa rapsoodia helilooja ja toimetaja John Ottman võttis filmide montaaži eest Oscari vastu, paljud võttis Twitterisse kaebuse, et ta ei mõistnud Singerit hukka , kellega ta on filmi- ja telekriitikute sõnul töötanud kaks aastakümmet.\n'John Ottman on Bryan Singeri filme monteerinud alates 1995. aastast!' Variety telekriitik Daniel D'Addario säutsus.\n'John Ottman on Bryan Singeri filme redigeerinud alates Apt Pupilist. Ta on tema kõige pühendunum kaastöötaja. Lihtsalt öeldes: 'kirjutas filmikriitik Kayleigh Donaldson.\n'John Ottman võitis parima redigeerimise auhinna #Oscar. Töö Bryan Singeriga tegi karjääri ja ta monteeris peaaegu kõiki Singeri filme viimase 20 aasta jooksul. Ta ei mõistnud hukka oma endist ülemust, süüdistatavat laste vägistajat Bryan Singerit, ”kirjutas üks Twitteri kasutaja.\nSelle aasta alguses leidis May end kuumas vees pärast seda, kui ta ilmus Instagramis Singerit kaitsma. Pärast seda, kui üks fänn ütles talle, et ta peab Singeri jälgimise lõpetama, käskis ta neil 'hoolitseda teie enda ettevõtte eest' ja 'õppida austama tõsiasja, et mees või naine on süütu, kuni tema süü pole tõestatud'.\nKommentaar teenis palju tagasilööke, paljud kutsusid seda lugupidamatuteks väidetavate ohvrite suhtes, kes on kohale tulnud.


Saarlaste Päevaleht | Page 15\nAnijala – see on see, kus see veski on (2)\nEelmise sajandi esimesel aastal valminud veski on praktiliselt ainus asi, mille järgi Anijala võõrale meelde võib tulla või mille järgi inimesi sellesse Saaremaa jalga juhatada. Üldlevinud arvamus on, et ega seal muud olegi. Tegelikult elab Anijalas palju toredaid inimesi ning neid tuleb üha juurde.\nSaaremaa korstnapühkija sai esimese kutsetunnistuse\nEesti tuletõrjeliit andis enne jaanipäeva välja uued kutsetunnistused esimesele 23 korstnapühkijale, kelle hulgas oli ka Saaremaal tuntud korstnapühkija Madis Mäe (fotol).\nPime mees kirjus maailmas (1)\n26. juunil saab 70-aastaseks põnev ja tore inimene Leino Lember, kes on eelkõige tuntud tegusa maletajana, hoolimata sellest, et ta ei ole malelauda ega malendeid ihusilmaga kunagi näinud. Ta on esindanud Eestit pimedate maleolümpiatel ning mänginud edukalt kohalikel nägijate võistlustel.\nKultuuripealinn kutsub saarlasi ideid teostama\nKultuuripealinna Tallinn 2011 ürituste korraldajad käisid Kuressaares tutvustamas kultuuripealinna, kutsudes ka saarerahvast pakkuma ideid, kuidas sisustada kultuuriaastat siin- või sealpool merd.\nKuressaare gümnaasiumi õpetajad “Õppimislugude” konkursil edukad\nTiigrihüppe sihtasutuse “Õppimislugude” konkursil võitsid auhinnalised kohad kõik Kuressaare gümnaasiumist osalenud tööd.\nArvamusliidrid: tulevik sõltub meie valikutest (26)\nEilsel Oma Saare kokkukutsutud nn arvamusliidrite lõunasöögil rõhutati eelkõige maakonna rahvastiku drastilist vähenemist ning kõlama jäid mõtted, et eduka elu jätkamiseks tuleks ümber korraldada kohalike omavalitsuste süsteem ning tugevdada saarlase identiteeti.\nVändates koju – Finito\nNeljateistkümnes lugu, kus möödub palju kilomeetreid, jääb selja taha mitu riiki ning pärast praamist mahajäämisest tingitud ööd Lätis jõutakse lõpuks ometi koju ning Raul tuleb õllega tervitama.\nMo Belgia õhtu lõppes päris mitme erineva kohaliku õlle degusteerimisega kämpingu basseini ääres. Kui ma ühel hetkel otsustasin, et rohkem ei viitsi juua, tuli kämpingu perenaine välja mõttega, et ta võiks mulle veel ühe õlle välja teha. Millest ma otse loomulikult ei keeldunud ning millele järgnes mõni veel.\nKümnes lugu, kus ma jälle kohtun sandarmitega, leian hunnikute viisi esimese ilmasõja aegseid surnuaedu, lähen esimest korda saiapoodi, teen Paddyle ravikuuri ja ületan tuhande kilomeetri piiri.\nÜheksas lugu, kus lisandub hunnik kilomeetreid, sünnivad südamlikud välismaised tutvused, abistan kaasliiklejat ning saan lõpuks teada, mida tehakse inimestega, kes liiklevad kiirteel keelatud riistaga.\nViis päeva puhkust (2)\nKaheksas lugu, kus võtan mõneks päevaks aja maha, imestan, kuidas nõuka arhitektuur Prantsusmaal kanda on kinnitanud, mekin võlujooki ning muudan esialgset reisiplaani ning -sihti.\n15 - 16« ««...10...141516»


Kuidas mööblit riisuda - Kuidas ja kiired näpunäited - 2021\nKuidas: mööbli riisumine\nKui olete oma pööningult, hoovimüügist või säästukauplusest värvi ja laki maha võtnud, üllatub teile avastatud kalliskividega. Kvaliteetne mööbel, olenemata sellest, millisest ajastust see pärineb, on väärt teist võimalust. Võite anda teenivale tükile moodsa makeoveri, mis ei sisalda rohkem kui nädalavahetuse aega ja pisut küünarnukimäärde. Kõik vana muutub jälle uueks - ärge kartke abistada protsessi koos nende juhistega mööbli leidude eemaldamiseks.\nTÖÖRIISTAD JA MATERJALID Saadaval Amazon\n- Kaitseriietus, näiteks respiraatorimask\n- Mööbli eemaldaja\n- nailonhari või -rull\n- Jäikharjastega harja või terasvill\n- lakk õhem\n- Puhastage kaltsud või rätikud\n- metallist kohvipurk\n- hävitamiseks mõeldud puitlaastud või kitsi allapanu\nKeemilised eemaldusvahendid on karmid, seetõttu kandke projekti teostamisel kindlasti kaitseriietust, näiteks kaitseprille, kummikindaid ja respiraatorimaski. Töötage õues hästi ventileeritavas kohas ja katke oma tööpind katte või mõne ajalehega, et vältida ribade sattumist soovimatutesse kohtadesse.\nKandke detailile nailonharja või -rulliga õhuke, paks kiht stripparit ja töötage lõikudena, et tagada võimalikult ühtlane tulemus. Laske stripparil istuda vähemalt 10 minutit või kauem, sõltuvalt tootja juhistest. Te hakkate märkama, kuidas viimistlus mullitab ja kortsub, kui stripper pehmendab ja lahustab selle, mis on kindel märk, et kemikaalid töötavad kõvasti. Kui stripparil on olnud aega tegutseda, kontrollige, kas see on järgmise sammu jaoks valmis, skreeperiga üle väikese pinna pinna. Kui viimistlus kerkib, on see eemaldamiseks valmis. Kui ei, siis laske stripparil mõni minut kauem istuda.\nKui see on valmis, alustage soovimatu viimistluse kraapimist, töötades alati viljaga. Lamedate pindade korral teevad trikke plast- või metallikaabitsad. Kui valite metalli, ärge unustage siiski nurki ümardada, et puitu mitte nihestada ega kahjustada. Pragude ja detailide jaoks kasutage pinna viimistlemiseks jäiga harjastega harju või peent terasvilla. Terasvilla leotamine stripperis võib aidata ka üldiste kangekaelsete laikude eemaldamisel. Töötades pange eemaldatud materjal metallkohvikanistrisse, et puhastamine oleks ohutu ja lihtne.\nKontrollige strippari pakendil olevaid juhiseid, et selgitada välja, kuidas kõige paremini puitu eemaldada. Üks levinum meetod hõlmab pinna ülekandmist lakilahusti ja abrasiivpadjaga ning viimistlemist, pühkides detaili natuke veel õhema ja puhta kaltsuga. Kuid kontrollige alati oma konkreetset toodet, kuna mõned võivad nõuetekohaseks eemaldamiseks vajada mineraalpiiritust või lihtsalt seepi ja vett. Kui puit näib tuhm ja kuiv, on tükk täielikult riisutud. Kui märkate eriti läikivaid laike, korrake koorimisprotsessi, et neist täielikult lahti saada.\nSegage jäätmeid sisaldavasse kohvipurki puitlaastud või kitšiliiv ja jätke see ohutusse kohta lahti, et lahustid aurustuksid. Kontrollige oma vallaga üle, kas teie piirkonnas on olemas spetsiaalsed jäätmekäitlusseadused, millest peaksite teadlik olema. Oodake 48 tundi, kuni tükk täielikult kuivab, ja seejärel rakendage oma järgmist DIY dekoratiivset puudutust.\nKuidas: plekige lehtpuu põrandaid\nKuidas valmistada pitsa grillil eelnevalt valmistatud kooriku abil\nKuidas süüa autos pringleid\nMees, kes muudab vintage reliikvia tänapäevasteks imeliseks\nKuidas valmistada maitsvaid valgubatoone\nVideo: ebatavalised võimalused Coca-Cola kasutamiseks kodus\nKuidas: kliimaseadme puhastamine\n6 asja, mida tuleks teada enne rooste maalimist\nKõik, mida peate teadma puhuri uksetestide kohta\nRaadio: Popkorni lagede eemaldamine\nKuidas valmistada mini-ameerika pannkooke mustikasiirupiga\nCopyright 2021 \_ Kuidas: mööbli riisumine...


Viimane võimalus saada Ehituse võtmeisikute leksikoni - Ehitusuudised\nViimane võimalus saada Ehituse võtmeisikute leksikoni\nVeel sel nädalal kuni reedeni on võimalik esitada andmeid Äripäeva Infopanka Agent, et olla nähtav värskes Eesti Ehituse võtmeisikud 2014 leksikonis. Leksikon ilmub oktoobri alguses.\nEelmine ehitussektori isikuid tutvustav „Ehitamise 2416 võtmeisikut“ leksikon ilmus 2003. aastal.\nEhituse võtmeisikute leksikoni ootame osalema ehitussektoris tegelevate suuremate ettevõtete juhte ja võtmeisikuid, sh ehituse, ehitusmaterjalitootjate ning samuti projekteerimisfirmade võtmeisikuid.\nOotame ehitussektori võtmeisikute CV-sid ja fotosid e-aadressile [email protected], samuti saab esitada oma andmeid, täites leksikonis osalemise ankeedi SIIN.\nKui saadate oma andmed enne 22. augustit märksõnaga "ehitusuudised", osaled loosimises, kus jagame välja kolmele võitjale tasuta leksikoni, mille saadame kohale postiga.\nEhituse võtmeisikute leksikon ilmub planeeritavalt 2014. aasta septembris. Andmete avaldamine raamatus on tasuta. Loodame Teie kaasabile kavandatava leksikoni koostamisel, mis koondab ühte väljaandesse Eesti majanduselu võtmeisikud.\nÄripäev on kirjastanud võtmeisikute leksikone juba üle 12 aasta, esimene leksikon „Tippjuhid“, ilmus 2002. aastal. Kaheteistkümne aasta jooksul oleme välja andnud seitse Tippjuhtide leksikoni, kolm maakonna võtmeisikute leksikoni ja üle 10 valdkonna võtmeisikute leksikoni: viimati nt „Halduse võtmeisikud“ ja „1024 IKT võtmeisikut“.\nLeksikonide eesmärk on väärtustada valdkondade võtmeisikuid ning ühtlasi kajastada Eesti ettevõtluse ajalugu. Oleme kirjutanud Eesti majandusajalukku üle 25 000 võtmeisiku ja nende eluloo.


News - EDIA\nThe team of the Estonian Defence Industry Association expanded\nToday, 27.07.2020, Kermo Pastarus joined the team of the Estonian Defence Industry Association, whose goal is to introduce and promote the Defence Industry Association in Estonia and abroad.\nEesti Kaitsetööstuse Liidu meeskond laienes\nTäna, 27.07.2020, liitus Eesti Kaitsetööstuse Liidu meeskonnaga Kermo Pastarus, kelle eesmärgiks saab olema Kaitsetööstuse Liidu tutvustamine ja edendamine Eestis ning välisriikides.\nTaavi Veskimägi continues as the Chairman of the Council\nToday, June 22, the council of the Estonian Defence Industry Association (EDIA) with its recently elected new members conveyed and re-elected Taavi Veskimägi as the chairman of the council of the EDIA.\nKaitsetööstuse liidu nõukogu esimehena jätkab Taavi Veskimägi\nEesti kaitsetööstuse ettevõtete edu Euroopa programmides\nEesti kaitsetööstuse ettevõtted olid edukad Euroopa kaitsetööstuse arendamise programmi (EDIDP) konkursi projektides. Cybernetica, DefSecIntel Solutions, Milrem Robotics, GT Cyber Technologies osalevad projektides, mille toetus on kokku rohkem kui 10 miljonit eurot, saavutades sellega kolmanda koha osalenud liikmesriikide seas.\nOTSIME MEEDIA- JA TURUNDUSASSISTENTI\nOtsime oma meeskonda täiskohaga ametikohale:\nMEEDIA- JA TURUNDUSASSISTENTI\nEesti kaitse- ja julgeolekutööstuse tutvustamine ja edendamine Eestis ning väljas, sealhulgas:\n• EKTL kodulehe ja sotsiaalmeediavoo õigeaegne kavandamine, loomine, redigeerimine, haldamine ja postitamine;\n• Veebikohtumiste ja veebiseminaride kavandamine, korraldamine ja haldamine;\n• EKTL turunduskampaaniate loomine, haldamine ja tulemuslikkuse analüüs;\n• Turundusprojektide, -kontseptsioonide, -joonte ja -eelarvete väljatöötamine;\n• EKTL uudiskirja regulaarne koostamine ja levitamine;\n• Organisatsioonisisene infohaldus;\n• Aktiivne panustamine Liidu teistesse tegevustesse vastavalt vajadusele.\nNõuded ja oskused:\n• Nõutav on kõrgtasemel eesti keele ja suhtlustasemel inglise keele oskus. Teiste keelte oskus tuleb kasuks;\n• Kogemus sotsiaalmeedia ja veebisuhtluse koordineerimisel ja kavandamisel, sh tarkavara ja programmide tundmine;\n• Oskus iseseisvalt, sh distantsilt, töötada ja keskenduda olulisele;\n• Huvi ja soov enesearenduseks olles osana EKTL meeskonnast;\n• Kasuks tuleb huvi ja/või kogemus julgeolekuvaldkonnast, riigikaitsest ja ettevõtlusest.\nEKTL ootab ja pakub:\nKandidaatidelt ootame hiljemalt 05.07.2020 CV-d, motivatsioonikirja (1 A4), võimalusel kahte soovitajat koos kontaktandmetega aadressile info@defence.ee.\nTöötasu vastab taotleja oskustele ja kogemustele.\nAASTA KAITSETÖÖSTUSETTEVÕTE ON ENGLO\nEesti Kaitsetööstuse Liidu 10. aastapäeva seminaril kuulutas kaitseminister Jüri Luik välja aasta 2018 kaitsetööstuse ettevõtte, milleks on innovaatilisi ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisi elektroonika ja peenmehaanika seadmeid valmistav Englo. Englo toodeteks on eriotstarbelised mõõteseadmed, detektorid, indikaatorid ja lõhkamismasinad\nEesti Kaitsetööstuse Liidu 10. aastapäeva seminaril, mis peeti 28.02.2019, kuulutas kaitseminister Jüri Luik välja aasta kaitsetööstuse ettevõtte, milleks on innovaatilisi ja rahvusvaheliselt konkurentsivõimelisi elektroonika ja peenmehaanika seadmeid valmistav Englo. Englo toodeteks on eriotstarbelised mõõteseadmed, detektorid, indikaatorid ja lõhkamismasinad.


Teisenda Madagaskari Ariary (MGA) ja euro (EUR) - Valuutakursi konversioonide kalkulaator\nMGA et EUR\n500 Madagaskari Ariary et EUR\n500 MGA et EUR - Madagaskari Ariary kuni euro valuuta konverter\nMadagaskari Ariary to euro vahetuskursikalkulaator\nValuutakursid uuendatud: 02.07.2020 02:07\n0,11497 EUR (€)\n1 MGA = 0,000230 EUR\n4.349,074082 MGA = 1 EUR\nMilline on Madagaskari Ariary praegune vahetuskurss et euro?\nMadagaskari Ariary kursus et euro = 0,00\nKonversioon MGA asukohas euro\nOlete valinud lähtevaluuta MGA ja sihtvaluuta euro summaga 500 MGA. Kahest loendist saate valida enam kui 160 rahvusvahelise valuuta vahetuskursid. Vahetuskursse ajakohastatakse korrapäraste ajavahemike järel ja esitatakse tavaliste summade jaoks tabelina. Samuti näete teiste külastajate ajaloolisi vahetuskursse.\nMGA to EUR vahetuskursikalkulaator\nMadagaskari Ariary on valuuta Madagaskar. euro on valuuta Andorra, Austria, Belgia, Küpros, Eesti, Soome, Prantsusmaa, Saksamaa, Kreeka, Iirimaa, Itaalia, Kosovo, Läti, Leedu, Luksemburg, Malta, Monaco, Montenegro, Madalmaad, Portugal, San Marino, Slovakkia, Sloveenia, Hispaania, Vatikan. Sümbol MGA on Ar. Sümbol EUR on €. Madagaskari Ariary vahetuskurssi viimati uuendatud Juli 02, 2020. euro valuutakursi viimane uuendus Juli 02, 2020. MGA ümberarvestusteguril on 5 märkimisväärset numbrit. EUR ümberarvestusteguril on 5 märkimisväärset numbrit.\nvahetuskurss Madagaskari Ariary et euro = 0,00.\n€ 1 Ar 4,349.07\n€ 5 Ar 21,745.37\n€ 10 Ar 43,490.74\n€ 50 Ar 217,453.70\n€ 100 Ar 434,907.41\n€ 250 Ar 1,087,268.52\n€ 500 Ar 2,174,537.04\n€ 1000 Ar 4,349,074.08\nMGA et AUDMGA et BRLMGA et CADMGA et CHFMGA et GBPMGA et INRMGA et KRWMGA et NOKMGA et SGDMGA et VND


CB EESTI TUUR 2010 vol. I - Page 3 - CB Foorum\nCB EESTI TUUR 2010 vol. I\nPostitusPostitas rekkamees Eedu » R Apr 02, 2010 4:07 pm\nPostitusPostitas Eve » P Mai 23, 2010 12:41 am\nKuupäevad lähenevad, asi jääb juuni kuusse, ehk pärast laste kooli lõpetamist! 4,5,6,7 - alustan Türilt, lõpetan Tallinnas!\nMõtlesin, mis oelks hea "pulganett"? Ei peaks avalikke raamatukogusid otsima?\nPostitusPostitas olc » P Mai 23, 2010 12:49 am\nEve kirjutas: Kuupäevad lähenevad, asi jääb juuni kuusse, ehk pärast laste kooli lõpetamist! 4,5,6,7 - alustan Türilt, lõpetan Tallinnas!\nTele2 ja Elisa reklaamivad oma pulkasid. Mahupiirangutki pole enam.\nPostitusPostitas hall kass » P Mai 23, 2010 3:40 pm\nElisa pakub odavaid, piiramatu kasutusega ehk siis ilma mahupiiranguta pakette. Tele2 pakettidest on tõesti ilma mahupiiranguta vaid Start, kuid see on 4 korda aeglasem kui Elisa kõige odavam mahupiiranguta pakett. Tele2 ja Elisa odavaimate pakettide kuutasu on ca 100 eeku.\nLiitunud: N Mär 18, 2010 11:07 pm\nPostitusPostitas emihkel » P Mai 23, 2010 5:39 pm\nise kasutan EMT poolt pakutavat ja "Ole Kaasas" kampaania käigus ( vist kestab siiani) soetatud 169 eek kuumaksuga netipulka. On küll 1Gb mahupiirang aga pole seda suutnud oma töökohustustes ületada ja kiirusel pole ka viga samas olen aga mobiilne ja alati netis...\nHarry II Classic + ML9Plus\nHarry Classic + ML145\nPostitusPostitas Kaksik » P Mai 23, 2010 6:33 pm\nTere.Kasutan ka Elisa netipulka juba pea kaks aastat ja suht rahul.Mul veel 3 gigase andmemahu piiranguga ja seda kuu aja kohta enam kui küll.3G levi on täitsa ok aga 2G sõltuvalt kohast päris uimane.Meile ja uudiseid lugeda saab ja ilmateadet vaadata a igasugu kaartide piltide laadimine 2G võrgus ikka aega võtab.Kuskil kirjutas et 2G võrgus st.suvalise põõsa taga peetakse parimaks Kõu oma . http://foorum.wifi.ee/...sealt saab infot levialade kohta.\nPostitusPostitas Eve » P Mai 23, 2010 6:34 pm\nSiit läheb siis esimene blogi teele, seda siis vastavalt vajadustele ja igavusele autosõidul hakkan täiendama:\nhttp://cbnaised.blogspot.com/2010/05/et ... tused.html\nPostitusPostitas Evo » E Mai 24, 2010 9:12 am\nEve, anna siis siin foorumil kah võimalikult täpsemalt teada, millistel kellaaegadel ja kus asud. Ehk saame kah side teoks teha.\nPostitusPostitas EINAR » E Mai 24, 2010 9:47 am\n...Samad sõnad !\nJa ära Lõuna-osariikides eksimist pelga, nagu Su blogis kirjas oli, kui hätta satud, hõikad eetrisse - tuleme hulga meestega, tõstame Su auto esiotsa soovitud suunda ja kerge kimamise järel oled mõne kõrge mäe otsas, sealt kõik oma silmaga näha ja valik jälle Sinu!\nPostitusPostitas Eve » E Mai 24, 2010 11:27 am\nNo esimesena peaksid siis järvakad valvel olema Kodila-Rapla rahvas, siis Tallinn.\nMind kimbutavad ikka need kellaajad. Reede õhtul vast õige hea levisid püüdma hakata. Kui siit nii 6 ajal õhtul minema hakata, u 19,30 Tallinnas ja siis Narva poole, st ööseks kohale jõudmisega on vaj ööbimine seal juba teha. Kui aga minul on nö teele saatjaid, siis äkki panen allapoole tulema ka.....Ei tea, akua te lõunaosariiklased öösel üleval viitsiksite olla, aga sidetamise koha pealt on see jube hea ja vaikne eetriaeg.\nPostitusPostitas EINAR » E Mai 24, 2010 8:27 pm\nNo kui kindel kuupäev teada, minu arvamus kaldub kül sinnakanti, et südaööni vähemalt 10-konda meest meiekandi eetrist võib leida...me oleme siin omavahelgi mõnikord selle kellaajani juttudega välja jõudnud.\nSoome sõber Grindstone sai minu baasjaamast hilisõhtul kõvasti üle 10 side tehtud kui ta meil siin külas käis, kusagil on foorumis ka kirjas...sai vist ürituste või piirkondlike sidede alla ...? Kõigil oli väga huvitav!\nAutojaama kuuleb kohalike baasjaamade antennidega u. Võrust Tartuni kui autojaam kusagil vahepeal asub...oleneb autoantennist ka muidugi ja auto asukohast . Ma olen Tartu Põlva teepeal signaali 1km-ga sõites 5/7-lt 3/3-ni mõõtnud sama baasjaamaga sidetades...nii et miskit täpselt ette prognoosida üsna võimatu !\nPostitusPostitas castrol » E Mai 24, 2010 10:13 pm\nMillal Ida-Virusse satud umbes-täpselt?\nPostitusPostitas Eve » T Juun 01, 2010 2:17 pm\nNoniimoodi, 6-juuni pean oma sulelistega olema kohalikul perepäeval väljas. Asi lükkub edasi paari päeva võrra ja jääb mandri-eestisse, 2 päeva, tööpäeval.\nRe: CB EESTI TUUR 2010 vol. I-lugeda lugu lõppenuks\nPostitusPostitas Eve » K Juun 30, 2010 6:06 am\nKahjuks pean oma lubaduse teha lõbus eesti tuur raadiosidel ära jätma kuna mul ei ole enam seda va liikumisvahendit ja tundub, et niipea ei hakka seda ka olema.


Aed: Kuidas Pruuni Igavesti Ja Alati Piparmündi Hüdteensi - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Kuidas Pruuni Igavesti Ja Alati Piparmündi Hüdteensi\nForever and ever peppermint hortensia (hydrangea macrophylla "rei14") on mophead sordi, mis õitseb nii mineviku hooaja kasvu kui ka uue hooaja kasvu. See faktor laiendab taime õitsenguperioodi alates kevadest kuni kukkumise lõpuni. Kuigi paljud aednikud on mures valesti...\nPiparmündi hortensioonil on roosa või sinise värvusega valged kroonlehed.\nForever and Ever Peppermint hortensia (Hydrangea macrophylla "REI14") on Mophead sordi, mis õitseb nii mineviku hooaja kasvu kui ka uue hooaja kasvu. See faktor laiendab taime õitsenguperioodi alates kevadest kuni kukkumise lõpuni. Kuigi paljud aednikud on mures vääralt pügamine hydrangeas, need, kellel on igavesti ja Ever Peppermint, saavad lõõgastuda. Selle sorti pügamine on lihtsam kui teiste hüdransiiside lõikamine, sest murettekitavate juhuslikult kärbib kõik pungad, mis tekitavad õitsenguid. Forever and Ever Peppermint hortensia on Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi vastupidavus taimede vastupidavuse tsoonides 5-9.\nOodake enne, kui varakevadel tehakse igaveseks ja kunagi piparmündi hortenniks suurt pügamist. Kuigi sordi võib igal aastal kärbida, võib ta kevadisel pühkimisel samal ajal oma talviseid kahjustusi puhastada.\nVala ühe osa valgendajast ja kolmest osast vett ämbrisse ja segage pleegitat veega. Desinfitseerige käsihülsi labad, vahutites neid viie minuti jooksul koppelahuse vesilahusesse. Loputage noad puhta veega.\nLeidke igavesti ja kunagi piparmündi hydrangea surnud, kuivatatud lilleõied, mis jäid taimelt eelmise aastaga. Järgige varreid allapoole ühe neist õisikuid, kuni leiad esimese lehti või pungadest. Lõika 1/4 tolli lehtedest või pungadest väljapoole, kasutades käsi prunersid, tehes lõigatud otse üle. Korda iga vana õisiku protseduuri. Hävitage prügikastist surnud õitsed või kompostige need.\nVaadake hoolikalt taime varred ja tuvastage need, kellel ei ole rohelisi lehti ega rohelist, kus nad asuvad. Järgige neid varreid maapinnale ja lõigake need seal maha. Tehke iga lõigatud otse kogu varre külge. Hävitage lõigatud varred, asetades need prügikasti või kompostiosasse.\nKorda surnud lilled ja varred kerkib üks kord aastas, kuni Forever ja Ever Peppermint hortensioon on 5 aastat vana. Kasutage taimehaiguste leviku takistamiseks desinfitseeritud pügamise tööriistu.\nUurige iga-aastaselt 5-aastast ja vanemat põõsast ja tehke kindlaks üks pikimaid või paksemaid varred, mis on üks vanimaid varred. Jälgige varre tagasi maapinnale tekkivast kohast ja tehke sirgjooneline otse mulla joone lähedale. Nimetage ja eemaldage üks kolmandik vanematest varrastest, kasutades sama meetodit.\nLõika täiendavad varred tagasi kas maapinnale või esimesele lehele, mis moodustavad taime soovi korral. Kõik lõiked peavad olema otse üle varred. Nende täiendavate vartide lõikamine on vabatahtlik ja ei paranda alati Foreveri ja Ever Peppermint'i hortensaaži, vaid suurendab seda esteetiliseks otstarbeks.\nKui Kaua Peab Kana Sõnnikut Kasutama Väetisena?