konsolideeritud TEKST: 32003R2201 — ET — 01.03.2005\n2003R2201 — ET — 01.03.2005 — 001.001\nNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2201/2003,\n27. november 2003,\nmis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000\n(ELT L 338 23.12.2003, lk 1)\nNÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 2116/2004, 2. detsember 2004,\nvõttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artikli 61 punkti c ja artikli 67 lõiget 1,\nvõttes arvesse Euroopa Parlamendi arvamust, ( 2 )\nvõttes arvesse Euroopa majandus- ja sotsiaalkomitee arvamust ( 3 )\nEuroopa Ühendus on seadnud eesmärgiks luua vabadusel, turvalisusel ja õigusel rajanev ala, kus on tagatud isikute vaba liikumine. Sellise ala loomiseks peab ühendus muu hulgas tsiviilasjades tehtava õigusalase koostöö valdkonnas vastu võtma siseturu nõuetekohaseks toimimiseks vajalikud meetmed.\nTamperes kokku tulnud Euroopa Ülemkogu kinnitas, et kohtuotsuste vastastikuse tunnustamise põhimõte on tõelise õigusruumi loomise nurgakivi, ja tõi prioriteedina esile suhtlusõigust.\nNõukogu määruses (EÜ) nr 1347/2000 ( 4 ) on sätestatud reeglid kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta kohtuasjades, mis käsitlevad abieluasju ja vanemlikku vastutust abikaasade ühiste laste eest. Selle määruse sisu võeti olulises osas üle samu küsimusi käsitlevast 28. mai 1998. aasta konventsioonist. ( 5 )\n3. juulil 2000 esitas Prantsusmaa algatuse nõukogu määruseks selliste kohtuotsuste vastastikuse täitmise kohta, mis käsitlevad õigust lapsega suhelda. ( 6 )\nKõigi laste võrdsuse tagamiseks hõlmab käesolev määrus kõiki vanemlikku vastutust reguleerivaid otsuseid, sealhulgas meetmeid lapse kaitseks, sõltumatult nende seostest abieluõigusliku menetlusega.\nKuna vanemliku vastutuse eeskirjade kohaldamine kerkib sageli üles abieluõiguslike menetluste kontekstis, on sobivam, kui abielulahutuse ja vanemliku vastutuse küsimusi käsitleb üks dokument.\nKäesoleva määruse reguleerimisala hõlmab tsiviilasju igat liiki kohtutes.\nAbielulahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist käsitlevate kohtuotsuste osas tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult abielude lahutamise suhtes ja see ei tohiks käsitleda küsimusi nagu lahutuse põhjus, abielu omandiõiguslikud tagajärjed või muud kaasnevad asjaolud.\nLapse vara osas tuleks käesolevat määrust kohaldada ainult last kaitsvate meetmete suhtes, st i) lapse vara eest vastutava, last esindava või abistava isiku või organi määramine ja ülesanded ning ii) lapse vara haldamine, säilitamine või kasutamine. Selle kontekstis tuleks käesolevat määrust kohaldada näiteks juhtudel, kui vanemad vaidlevad lapse vara haldamise üle. Lapse varaga seotud meetmeid, mis ei käsitle lapse kaitset, peaks jätkuvalt reguleerima nõukogu 22. detsembri 2000. aasta määrus (EÜ) nr 44/2001 kohtualluvuse ja kohtuotsuste täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades. ( 7 )\nKäesolev määrus ei ole mõeldud kohaldamiseks sotsiaalkindlustusega seotud küsimustes, avalikes huvides võetud üldise iseloomuga meetmete suhtes haridus- või terviseküsimustes või varjupaigaõiguse ja sisserände suhtes. Lisaks ei kohaldata seda lapsevanema tuvastamise suhtes, sest see on vanemliku vastutuse tekkimisest eraldi küsimus, ega muude isiku seisundiga seotud küsimuste suhtes. Seda ei kohaldata ka laste sooritatud kriminaalkuritegude tulemusel võetud meetmete suhtes.\nÜlalpidamiskohustused jäetakse käesoleva määruse reguleerimisalast välja, sest neid käsitleb juba nõukogu määrus nr 44/2001. Kohtutel, millel on jurisdiktsioon vastavalt käesolevale määrusele, on üldiselt jurisdiktsioon teha otsuseid ülalpidamiskohustuse küsimuses nõukogu määruse nr 44/2001 artikli 5 lõike 2 alusel.\nKäesoleva määrusega kehtestatud kohtualluvuse alused vanemliku vastutuse küsimustes kujundatakse lapse huve silmas pidades, eeskätt läheduskriteeriumi põhjal. See tähendab, et jurisdiktsioon peaks esimeses järjekorras olema lapse alalise elukoha liikmesriigil, välja arvatud teatavatel lapse elukoha vahetamise juhtudel või vastavalt kokkuleppele vanemliku vastutuse kandjate vahel.\nLapse huvides võimaldab käesolev määrus erandina ja teatavatel tingimustel pädeval kohtul anda asi edasi teise liikmesriigi kohtule, kui sellel kohtul on asja arutamiseks paremad võimalused. Sel juhul ei tohiks teisel kohtul lubada anda asja edasi kolmandale kohtule.\nKäesoleva määruse jõustumine ei tohiks mõjutada diplomaatilist puutumatust käsitleva rahvusvahelise avaliku õiguse kohaldamist. Kui käesoleva määruse kohast jurisdiktsiooni ei saa teostada diplomaatilise puutumatuse tõttu vastavalt rahvusvahelisele õigusele, tuleks jurisdiktsiooni teostada vastavalt selle liikmesriigi siseriiklikule õigusele, kus kõnealusel isikul puudub selline puutumatus.\nNõukogu 29. mai 2000. aasta määrust (EÜ) nr 1348/2000 tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide Euroopa Liidu liikmesriikides kätteandmise kohta ( 8 ) tuleks kohaldada käesoleva määruse alusel algatatud menetluste dokumentide kätteandmise suhtes.\nKäesolev määrus ei tohiks takistada liikmesriigi kohtuid kiireloomulistel juhtudel võtmast ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmeid kõnealuses riigis paikneva vara või isikute suhtes.\nLapse ebaseadusliku äraviimise või kinnipidamise korral tuleks viivitamatult saavutada lapse tagastamine ja sel eesmärgil kohaldatakse jätkuvalt 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni, mida täiendavad käesoleva määruse sätted, eriti artikkel 11. Kohtud liikmesriigis, kuhu laps on ebaseaduslikult ära viidud või kus teda ebaseaduslikult kinni peetakse, peaksid saama konkreetsetel nõuetekohaselt põhjendatud juhtudel tema tagastamist vastustada. Sellise otsuse võiks asendada selle liikmesriigi kohtu hilisema otsusega, kus oli lapse alaline elukoht enne tema ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist. Kui see otsus sisaldab lapse tagasitoomist, peaks tagasitoomine toimuma, ilma et liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse, oleks otsuse tunnustamiseks ja täitmisele pööramiseks vaja erimenetlust.\nKui kohus on otsustanud jätta laps 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 13 alusel tagasi saatmata, peaks ta sellest teatama pädevale kohtule või keskasutusele liikmesriigis, kus laps alaliselt elas enne ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist. Kui viimati nimetatud liikmesriigi kohtus ei ole hagi esitatud, peaks see kohus või keskasutus sellest osapooltele teatama. See kohustus ei tohiks keskasutust takistada sellest teatamast ka asjaomastele ametivõimudele vastavalt siseriiklikule õigusele.\nKäesoleva määruse kohaldamises on oluline roll lapse ärakuulamisel, kuigi käesolev dokument ei ole kavandatud muutma kohaldatavat siseriiklikku korda.\nLapse ärakuulamine teises liikmesriigis võib toimuda vastavalt korrale, mis on sätestatud nõukogu 28. mai 2001. aasta määruses (EÜ) nr 1206/2001 liikmesriikide kohtute vahelise koostöö kohta tõendite kogumisel tsiviil- ja kaubandusasjades. ( 9 )\nLiikmesriigis tehtud kohtuotsuste tunnustamine ja täitmisele pööramine peaks põhinema vastastikuse usalduse põhimõttel ja mittetunnustamise põhjusi peaks olema võimalikult vähe.\nÜhes liikmesriigis täitmisele pööratavaid autentseid dokumente ja osapooltevahelisi kokkuleppeid tuleks tunnustamist ja täitmist reguleerivate eeskirjade kohaldamise eesmärgil käsitada samaväärsetena “kohtuotsustega”.\nTamperes kokku tulnud Euroopa Ülemkogu leidis oma otsustes (punkt 34), et kohtuotsuseid perekonnaõiguslike kohtuasjade valdkonnas tuleks “automaatselt tunnustada kogu liidus ilma vahemenetlusteta või ilma, et otsuse täitmisest oleks võimalik põhjendatult keelduda”. Seetõttu tuleks kohtuotsused, mis käsitlevad suhtlusõigust ja lapse tagastamist ning mis on päritoluliikmesriigis vastavalt käesoleva määruse sätetele tõendatud, olema tunnustatavad ja täitmisele pööratavad kõikides teistes liikmesriikides ilma mingeid edasisi menetlusi nõudmata. Selliste kohtuotsuste täitmisele pööramise korda reguleerib jätkuvalt siseriiklik õigus.\nKohtuotsuse täitmisele pööramise hõlbustamiseks antud tõend ei tohiks kuuluda edasikaebamisele. Seda tuleks parandada ainult juhul, kui tehtud on oluline viga, st juhul, kui see ei kajasta kohtuotsust nõuetekohaselt.\nKeskasutused peaksid vanemliku vastutuse küsimustes tegema koostööd nii üldistes küsimustes kui ka konkreetsetel juhtudel, sealhulgas perekondlike vaidluste rahuldava lahendamise soodustamise eesmärgil. Sel eesmärgil osalevad keskasutused tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevas Euroopa kohtute võrgus, mis on loodud nõukogu 28. mai 2001. aasta otsusega 2001/470/EÜ, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk. ( 10 )\nKomisjon peaks tegema avalikult kättesaadavaks ja ajakohastama liikmesriikide edastatud kohtute ning edasikaebemenetluste nimekirjad.\nKäesoleva määruse rakendamiseks vajalikud meetmed tuleks vastu võtta vastavalt nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusele 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused. ( 11 )\nKäesolev määrus asendab määrust (EÜ) nr 1347/2000, mis tunnistatakse seetõttu kehtetuks.\nKäesoleva määruse nõuetekohaseks toimimiseks peaks komisjon selle kohaldamist kontrollima ja tegema vajalikke muudatusettepanekuid.\nEuroopa Liidu lepingule ja Euroopa Ühenduse asutamislepingule lisatud Taani seisukohta käsitleva protokolli artiklite 1 ja 2 kohaselt ei osale Taani käesoleva määruse vastuvõtmisel ning seega ei ole see määrus Taani suhtes siduv ja Taanis seda ei kohaldata.\nKuna liikmesriigid ei saa käesoleva määruse eesmärke täielikult täita ning seda saaks paremini täita ühenduse tasandil, võib ühendus võtta meetmeid kooskõlas asutamislepingu artiklis 5 sätestatud subsidiaarsuspõhimõttega. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärkide saavutamiseks vajalikust kaugemale.\nKäesolevas määruses tunnustatakse põhiõigusi ja peetakse kinni Euroopa Liidu põhiõiguste harta põhimõtetest. Eeskätt püütakse sellega tagada lapse põhiõiguste austamist, mis on sätestatud Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 24,\n1. Käesolevat määrust kohaldatakse järgmisi valdkondi käsitlevate tsiviilasjade suhtes igat liiki kohtutes:\na) abielulahutus, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamine;\nb) vanemliku vastutuse tekkimine, teostamine, piiramine või äravõtmine.\n2. Artikli 1 lõikes b osutatud küsimused võivad käsitleda eelkõige järgmist:\na) eestkosteõigus ja suhtlusõigus;\nb) eestkoste, hooldus ja samalaadsed instituudid;\nc) sellise isiku või organi määramine ja ülesanded, kes vastutab lapse isiku või tema vara eest või esindab või abistab last;\nd) lapse paigutamine kasuperekonda või hooldeasutusse;\ne) meetmed lapse kaitseks, mis käsitlevad lapse vara haldamist, säilitamist või käsutamist.\n3. Käesolevat määrust ei kohaldata järgmiste juhtumite suhtes:\na) põlvnemise tuvastamine või vaidlustamine;\nb) lapsendamisotsused, lapsendamisega seotud ettevalmistavad meetmed või lapsendamise kehtetuks tunnistamine või tühistamine;\nc) lapse nimi ja eesnimed;\nf) usaldusomand või pärimine;\ng) laste poolt toime pandud kriminaalkuritegude tulemusel võetud meetmed.\n1. mõiste “kohus” hõlmab kõiki liikmesriikide asutusi, mis on pädevad vastavalt artiklile 1 käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes;\n2. mõiste “kohtunik” tähendab kohtunikku või ametnikku, kellel on käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluvates küsimustes kohtunikuga samaväärsed volitused;\n3. mõiste “liikmesriik” hõlmab kõiki liikmesriike, välja arvatud Taani;\n4. mõiste “kohtuotsus” tähendab lahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist, samuti vanemlikku vastutust käsitlevat kohtuotsust, mille teeb liikmesriigi kohus, olenemata sellest, kuidas kohtuotsust võidakse nimetada, sealhulgas dekreediks, korralduseks või otsuseks;\n5. mõiste “päritoluliikmesriik” tähendab liikmesriiki, kus on tehtud kohtuotsus, mis tuleb täitmisele pöörata;\n6. mõiste “kohtuotsuse täitmise liikmesriik” tähendab liikmesriiki, kus taotletakse kohtuotsuse täitmisele pööramist;\n7. mõiste “vanemlik vastutus” tähendab kõiki lapse isiku või varaga seotud õigusi ja kohustusi, mis antakse füüsilisele või juriidilisele isikule kohtuotsusega, seaduse alusel või õigusliku toimega kokkuleppe põhjal. See mõiste hõlmab eestkosteõigust ja suhtlusõigust;\n8. mõiste “vanemliku vastutuse kandja” on iga isik, kellel on lapse suhtes vanemlik vastutus;\n9. mõiste “eestkosteõigus” hõlmab lapse isiku eest hoolitsemisega seotud õigusi ja kohustusi, eeskätt õigust määrata lapse elukoht;\n10. mõiste “suhtlusõigus” hõlmab eeskätt õigust viia laps piiratud ajavahemikuks kohta, mis ei ole tema alaline elukoht;\n11. mõiste “ebaseaduslik äraviimine või kinnipidamine” tähendab lapse äraviimist või kinnipidamist juhul, kui:\na) sellega rikutakse kohtuotsusega, seaduse alusel või õigusliku toimega kokkuleppe põhjal saadud eestkosteõigust liikmesriigi seaduse alusel, kus laps alaliselt elas vahetult enne äraviimist või kinnipidamist;\nb) seda eestkosteõigust teostati tegelikult äraviimise või kinnipidamise ajal üksi või ühiselt või seda oleks teostatud, kui äraviimist või kinnipidamist ei oleks toimunud. Eestkosteõigust loetakse ühiselt teostatavaks, kui vastavalt kohtuotsusele või seaduse alusel ei saa üks vanemliku vastutuse kandja ilma teise vanemliku vastutuse kandja nõusolekuta otsustada lapse elukohta.\nAbielulahutus, lahuselu ja abielu kehtetuks tunnistamine\n1. Abielulahutuse, lahuselu ja abielu kehtetuks tunnistamisega seotud asjad on selle liikmesriigi kohtu alluvuses,\na) kelle territooriumil:\n— on abikaasade alaline elukoht või\n— oli abikaasade viimane alaline elukoht, kui üks neist veel elab seal, või\n— on kostja alaline elukoht või\n— on ühistaotluse puhul ühe abikaasa alaline elukoht või\n— on hageja alaline elukoht, kui ta on seal elanud vähemalt aasta vahetult enne taotluse esitamist, või\n— on hageja alaline elukoht, kui ta on seal elanud vähemalt kuus kuud vahetult enne taotluse esitamist ja ta on kõnealuse liikmesriigi kodanik või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kui seal on tema alaline asukoht;\nb) kelle kodanikud mõlemad abikaasad on või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kus on mõlema abikaasa alaline asukoht.\n2. Käesoleva määruse kohaldamisel on alalisel asukohal sama tähendus, mis Ühendkuningriigi ja Iirimaa õigussüsteemides.\nVastuhagi on selle kohtu alluvuses, kus on pooleli menetlus artikli 3 põhjal, kui vastuhagi kuulub käesoleva määruse reguleerimisalasse.\nLahuselu muutmine abielulahutuseks\nIlma et see piiraks artikli 3 kohaldamist, on see liikmesriigi kohus, kes on teinud lahuseluotsuse, pädev muutma seda otsust abielulahutuseks, kui kõnealuse liikmesriigi õigusaktid seda ette näevad.\nArtiklite 3, 4 ja 5 kohane erandlik kohtualluvus\na) kelle alaline elukoht asub liikmesriigi territooriumil; või\nb) kes on liikmesriigi kodanik või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kelle alaline asukoht on ühes viimati nimetatud liikmesriikidest,\nvõib teises liikmesriigis kohtusse kaevata üksnes kooskõlas artiklitega 3, 4 ja 5.\n1. Kui liikmesriigi ükski kohus ei ole artiklite 3, 4 ja 5 kohaselt pädev, määratakse kohtualluvus igas liikmesriigis kindlaks selle riigi õigusaktide alusel.\n2. Liikmesriigi kodanik, kelle alaline elukoht on teise liikmesriigi territooriumil, võib sellise kostja suhtes, kelle alaline elukoht ei ole liikmesriigis ja kes ei ole liikmesriigi kodanik või, Ühendkuningriigi ja Iirimaa puhul, kelle alaline asukoht ei ole ühes viimati nimetatud liikmesriikidest, tugineda oma alalise elukoha riigis kohaldatavatele kohtualluvuseeskirjadele samamoodi kui selle riigi kodanikud.\n1. Liikmesriigi kohtutel on vanemliku vastutuse asjus pädevus lapse suhtes, kelle alaline elukoht on hagi esitamise ajal selles liikmesriigis.\n2. Lõiget 1 kohaldatakse, kui artiklitest 9, 10 ja 12 ei tulene teisiti.\nLapse varasema alalise elukoha jätkuv kohtualluvus\n1. Kui laps kolib seaduslikult ühest liikmesriigist teise ja saab seal uue alalise elukoha, säilitavad lapse varasema alalise elukohariigi kohtud erandina artiklist 8 pädevuse kolme kuu jooksul pärast kolimist, et muuta kõnealuses liikmesriigis enne lapse kolimist tehtud kohtuotsust suhtlusõiguse kohta, kui selle isiku alaline elukoht, kellele on vastavalt suhtlusõigust käsitlevale kohtuotsusele antud suhtlusõigus, on jätkuvalt lapse varasema alalise elukoha liikmesriigis.\n2. Lõiget 1 ei kohaldata juhul, kui lõikes 1 nimetatud suhtlusõiguse kasutaja on tunnustanud lapse uue alalise elukoha liikmesriigi kohtute pädevust, osaledes sealsete kohtute menetlustes nende pädevust vaidlustamata.\nKohtualluvus lapseröövi korral\nLapse ebaseadusliku äraviimise või kinnipidamise korral säilitavad selle liikmesriigi kohtud, kus oli lapse alaline elukoht vahetult enne äraviimist või kinnipidamist, oma pädevuse, kuni laps on saanud alalise elukoha teises liikmesriigis ja\na) iga isik, institutsioon või muu organ, kellel on eestkosteõigus, on nõustunud äraviimise või kinnipidamisega;\nb) laps on elanud kõnealuses teises liikmesriigis vähemalt ühe aasta pärast seda, kui isik, institutsioon või muu organ, kellel on eestkosteõigus, on saanud või peaks olema saanud teada lapse asukoha ning laps on oma uues keskkonnas kohanenud ja vähemalt üks järgmistest tingimustest on täidetud:\ni) ühe aasta jooksul pärast seda, kui eestkosteõiguse kasutaja on saanud või peaks olema saanud teada lapse asukoha, ei ole esitatud tagasitoomise taotlust pädevatele asutustele liikmesriigis, kuhu laps on ära viidud või kus teda kinni peetakse;\nii) eestkosteõiguse kasutaja esitatud tagasitoomistaotlus on tühistatud ja alapunktis i sätestatud ajavahemiku jooksul ei ole esitatud uut taotlust;\niii) läbivaatamisel olev kohtuasi liikmesriigis, kus laps vahetult enne ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist elas, on lõpetatud vastavalt artikli 11 lõikele 7;\niv) selle liikmesriigi kohtutes, kus laps alaliselt elas vahetult enne ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist, on tehtud eestkostet käsitlev kohtuotsus, mis ei hõlma lapse tagasitoomist.\n1. Kui isik, institutsioon või muu organ, kellel on eestkosteõigus, taotleb liikmesriigi pädevatelt asutustelt kohtuotsuse tegemist lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta rahvusvahelise Haagi konventsiooni (edaspidi “1980. aasta Haagi konventsioon”) alusel, et saavutada lapse tagasitoomist, kes on ebaseaduslikult ära viidud või kinni peetud liikmesriigis, mis ei ole see liikmesriik, kus laps vahetult enne ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist alaliselt elas, kohaldatakse lõikeid 2–8.\n2. 1980. aasta Haagi konventsiooni artiklite 12 ja 13 kohaldamisel tagatakse, et lapsele antakse menetluse käigus võimalus saada ära kuulatud, kui see ei osutu lapse vanust või küpsusastet arvestades sobimatuks.\n3. Kohus, kellele on esitatud lõikes 1 nimetatud lapse tagasitoomise taotlus, tegutseb taotluse menetlemisel kiiresti, kasutades kõige kiiremat siseriiklikus õiguses sätestatud korda.\nIlma et see piiraks esimese lõigu kohaldamist, teeb kohus otsuse hiljemalt kuus nädalat pärast taotluse esitamist, kui see ei ole erandlike asjaolude tõttu võimatu.\n4. Kohus ei saa keelduda lapse tagasitoomisest 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 13b alusel, kui ta on kindlaks teinud, et lapse kaitseks pärast tema tagasitoomist on tehtud piisavad korraldused.\n5. Kohus ei saa lapse tagasitoomisest keelduda, kui lapse tagasitoomist taotlenud isikule ei ole antud võimalust ära kuulatud saada.\n6. Kui kohus on teinud tagasitoomisest keeldumise otsuse 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 13 kohaselt, peab kohus viivitamatult otse või oma keskasutuse kaudu edastama tagasitoomisest keeldumise otsuse ja kõigi asjakohaste dokumentide koopiad, eeskätt kohtuistungi protokolli ärakirja, siseriikliku õigusega määratud pädevale kohtule või keskasutusele liikmesriigis, kus laps vahetult enne ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist alaliselt elas. Kohus peab kõik nimetatud dokumendid saama ühe kuu jooksul pärast tagasitoomisest keeldumise otsuse kuupäeva.\n7. Kui üks osapooltest ei ole juba pöördunud kohtusse liikmesriigis, kus laps vahetult enne ebaseaduslikku äraviimist või kinnipidamist alaliselt elas, peab lõikes 6 nimetatud teabe saanud kohus või keskasutus sellest osapooltele teatama ja kutsuma neid vastavalt siseriiklikule õigusele esitama kohtule oma seisukoht kolme kuu jooksul alates teatamise kuupäevast, et kohus saaks lapse eestkosteõiguse küsimuse läbi vaadata.\nIlma et see piiraks käesolevas määruses sisalduvate kohtualluvust käsitlevate eeskirjade kohaldamist, lõpetab kohus menetluse, kui talle pole tähtajaks seisukohti esitatud.\n8. 1980. aasta Haagi konventsiooni artikli 13 kohasest tagasitoomisest keeldumise otsusest olenemata on iga hilisem lapse tagasitoomist nõudev otsus, mille teeb vastavalt käesolevale määrusele pädev kohus, täitmisele pööratav vastavalt III peatüki 4. jaotisele lapse tagasitoomise tagamiseks.\n1. Liikmesriigi kohtutel, kellel on artikli 3 tõttu pädevus lahutuse, lahuselu või abielu tühistamise taotluse suhtes, on pädevus kõigi selle taotlusega seotud vanemlikku vastutust käsitlevates küsimustes juhul, kui:\na) vähemalt ühel abikaasadest on lapse ees vanemlik vastutus;\nb) abikaasad ja vanemliku vastutuse kandjad on kohtusse pöördumise ajal sõnaselgelt või muul viisil ühehäälselt kohtute pädevust tunnistanud ning see on lapse parimates huvides.\n2. Lõikega 1 ette nähtud kohtualluvus lakkab niipea, kui:\na) abielulahutuse, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamise taotluse rahuldamise või rahuldamata jätmise otsus on jõustunud;\nb) punktis a nimetatud kuupäeval pooleli olevate vanemliku vastutusega seotud menetluste puhul jõustub nendes menetlustes tehtud otsus;\nc) punktides a ja b nimetatud menetlused on lõppenud mõnel muul põhjusel.\n3. Liikmesriigi kohtutel on seoses vanemliku vastutusega pädevus lõikes 1 nimetamata menetlustes juhul, kui:\na) lapsel on oluline side selle liikmesriigiga, eeskätt seetõttu, et üks vanemliku vastutuse kandjatest elab alaliselt selles liikmesriigis või et laps on selle liikmesriigi kodanik;\nb) kõik menetluse osapooled on kohtusse pöördumise ajal sõnaselgelt või muul viisil ühehäälselt kohtute pädevust tunnistanud ning see on lapse parimates huvides.\n4. Kui lapse alaline elukoht on kolmanda riigi territooriumil, mis ei ole 19. oktoobri 1996. aasta vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva Haagi konventsiooni lepinguosaline, loetakse kohtualluvust käesoleva artikli alusel lapse huvides olevaks, eriti juhul, kui osutub, et kõnealuses kolmandas riigis ei saa menetlust korraldada.\nLapse kohalviibimisel põhinev kohtualluvus\n1. Kui lapse alalist elukohta ei saa kindlaks teha ja kohtualluvust määrata artikli 12 alusel, on pädevad selle liikmesriigi kohtud, kus laps viibib.\n2. Lõiget 1 kohaldatakse samuti pagulaste laste või rahvusvaheliselt ümber asustatud laste suhtes nende riigis toimuvate rahutuste tõttu.\nKui liikmesriigi ükski kohus ei ole artiklite 8–13 kohaselt pädev, määratakse kohtualluvus igas liikmesriigis kindlaks selle riigi õigusaktide alusel.\nKohtuasja üleviimine kohtusse, kus on asja arutamiseks paremad võimalused\n1. Erandina võivad selle liikmesriigi kohtud, kelle kohtualluvuses on asja sisuline arutamine, kui nad leiavad, et teise liikmesriigi kohtus, millega lapsel on eriline side, oleks asja või selle konkreetse osa arutamiseks paremad võimalused ja kui see on lapse parimates huvides:\na) peatada kõnealuse menetluse või selle osa ja kutsuda osapooli esitama taotlust kõnealuse teise liikmesriigi kohtule vastavalt lõikele 4; või\nb) taotleda, et teise liikmesriigi kohus saaks pädevuse vastavalt lõikele 5.\n2. Lõiget 1 kohaldatakse:\na) ühe osapoole taotluse alusel või\nb) kohtu omal algatusel või\nc) teise liikmesriigi kohtu taotluse põhjal, millega lapsel on eriline side vastavalt lõikele 3.\nKohtu omal algatusel või teise liikmesriigi kohtu taotluse põhjal toimunud üleviimisega peab nõustuma vähemalt üks osapool.\n3. Lapsel loetakse olevat lõikes 1 nimetatud eriline side liikmesriigiga, kui see liikmesriik:\na) on saanud lapse alaliseks elukohaks pärast lõikes 1 nimetatud kohtusse pöördumist või\nb) on lapse varasem alaline elukoht või\nc) on andnud lapsele kodakondsuse või\nd) on vanemliku vastutuse kandja alaline elukoht või\ne) on koht, kus asub lapse vara, kui kohtuasi käsitleb lapse kaitseks võetavaid meetmeid, mis on seotud tema vara haldamise, säilitamise või käsutamisega.\n4. Asja sisuliseks arutamiseks pädev liikmesriigi kohus kehtestab tähtaja, mille jooksul tuleb vastavalt lõikele 1 pöörduda kõnealuse teise liikmesriigi kohtutesse.\nKui selleks ajaks ei ole kohtutesse pöördutud, jätkab kohus, kuhu pöörduti, pädevuse teostamist vastavalt artiklitele 8–14.\n5. Juhul, kui see on kohtuasja konkreetsete asjaolude tõttu lapse parimates huvides, võivad kõnealuse teise liikmesriigi kohtud võtta pädevuse kuue nädala jooksul pärast nende poole pöördumist vastavalt lõike 1 punktile a või b. Sel juhul loobub kohus, kuhu esimesena pöörduti, pädevusest. Muul juhul jätkab kohus, kuhu esimesena pöörduti, pädevuse teostamist vastavalt artiklitele 8–14.\n6. Käesoleva artikli eesmärgil teevad kohtud koostööd kas otseselt või siis vastavalt artiklile 53 määratud keskasutuste kaudu.\n1. Kohtusse pöördumine loetakse toimunuks:\nb) kui dokument tuli enne kohtule esitamist kätte toimetada, siis hetkel, mil kätteandmiseks kohustatud asutus selle kätte sai, juhul, kui hageja ei ole seejärel jätnud astumata samme, mis on dokumendi kohtule esitamiseks ette nähtud.\nKui liikmesriigi kohtule esitatud hagi käsitleb asja, mis käesoleva määruse kohaselt ei ole tema alluvuses ning mis on selle määruse põhjal mõne teise liikmesriigi kohtu alluvuses, teatab ta omal algatusel, et asi ei allu sellele kohtule.\n1. Kui kostja, kelle peamine elukoht ei ole liikmesriigis, kus hagi on esitatud, ei ilmu kohtusse, peatab pädev kohus menetluse nii kauaks, kuni on tõestatud, et kostjal on olnud võimalus menetluse algatamist käsitlev või samaväärne dokument kätte saada küllalt aegsasti, et ta oleks saanud end kaitsta, või on tõestatud, et selleks on võetud kõik vajalikud meetmed.\n2. Kui menetluse algatamist käsitlev dokument või samaväärne dokument tuli vastavalt sellele määrusele edastada ühest liikmesriigist teise, kohaldatakse käesoleva artikli lõike 1 sätete asemel määruse (EÜ) nr 1348/2000 sätteid.\n3. Kui menetluse algatamist käsitlev või samaväärne dokument tuli tsiviil- ja kaubandusasjade kohtu- ja kohtuväliste dokumentide välisriikides kätteandmist käsitleva 15. novembri 1965. aasta Haagi konventsiooni kohaselt toimetada välismaale ning kui määruse (EÜ) nr 1348/2000 sätteid ei saa kohaldada, kohaldatakse nimetatud konventsiooni artiklit 15.\nMenetluses olev kohtuasi ja sellega seotud menetlused\n1. Kui erinevate liikmesriikide kohtutes algatatakse ühtede ja samade asjaosaliste vaheline lahutus-, lahuselu- või vanemliku vastutuse menetlus, peatab kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, menetluse omal algatusel seni, kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kellele hagi on esitatud esimesena.\n2. Kui erinevate liikmesriikide kohtutes algatatakse ühe ja sama lapse suhtes ühe ja sama alusega hagide põhjal vanemlikku vastutust käsitlev menetlus, peatab kohus, kellele hagi on esitatud hiljem, menetluse omal algatusel seni, kuni on kindlaks tehtud selle kohtu pädevus, kellele hagi on esitatud esimesena.\nSel juhul võib pool, kes esitas asjakohase hagi kohtule, kellele hagi on esitatud hiljem, esitada kõnealuse hagi kohtule, kellele hagi on esitatud esimesena.\n1. Edasilükkamatutel juhtudel ei takista käesoleva määruse sätted liikmesriigi kohtuid võtmast selles riigis viibivate isikute ja seal asuva vara suhtes selliseid ajutisi meetmeid, sealhulgas kaitsemeetmed, mis on ette nähtud selle liikmesriigi õigusaktidega, isegi kui käesoleva määruse alusel on peaasja arutamisel pädev mõne teise liikmesriigi kohus.\n2. Lõikes 1 osutatud meetmeid ei kohaldata enam, kui liikmesriigi kohus, kelle pädevuses on vastavalt käesolevale määrusele asja sisuline arutamine, on võtnud meetmed, mida ta sobivaks peab.\nTUNNUSTAMINE JA TÄITMISELE PÖÖRAMINE\n1. Ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsust tunnustatakse teistes liikmesriikides ühegi erimenetluse järgimist nõudmata.\n2. Eelkõige, ilma et see piiraks lõike 3 kohaldamist, ei nõuta erimenetluse järgimist liikmesriigi perekonnaseisuregistrite ajakohastamise puhul, mille aluseks on abielulahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist käsitlev kohtuotsus, mis on tehtud teises liikmesriigis ja mida ei ole selle liikmesriigi õiguse kohaselt võimalik edasi kaevata.\n3. Ilma et see piiraks käesoleva peatüki 4. jao kohaldamist, võib iga huvitatud osapool käesoleva peatüki 2. jaos sätestatud korras taotleda otsust, et kohtuotsust tunnustataks või ei tunnustataks.\nSellise kohtu kohalik pädevus, mis on kantud nimekirja, mille iga liikmesriik teatab komisjonile vastavalt artiklile 68, määratakse selle liikmesriigi siseriikliku õigusega, kus algatatakse tunnustamise või mittetunnustamise menetlus.\n4. Kui kohtuotsuse tunnustamise küsimus tõstatatakse liikmesriigi kohtus arutatava asja käigus, võib kõnealune kohus selle küsimuse otsustada.\nAbielulahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist käsitlevate kohtuotsuste mittetunnustamise põhjused\nAbielulahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist käsitlevat kohtuotsust ei tunnustata:\na) kui selline tunnustamine on oluliselt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga, kus taotletakse tunnustamist;\nd) kui see on vastuolus varasema kohtuotsusega, mis on tehtud teises liikmesriigis või mitteliikmesriigis nendesamade asjaosaliste vahel, tingimusel et varasem kohtuotsus vastab tingimustele, mis on vajalikud selle tunnustamiseks liikmesriigis, kus seda taotletakse.\nVanemlikku vastutust käsitlevate kohtuotsuste mittetunnustamise põhjused\nVanemlikku vastutust käsitlevat kohtuotsust ei tunnustata:\na) kui selline tunnustamine on oluliselt vastuolus selle liikmesriigi avaliku korraga, kus taotletakse tunnustamist, võttes arvesse lapse parimaid huve;\nb) kui see on tehtud last ära kuulamata, rikkudes olulisi protsessiõiguse põhimõtteid selles liikmesriigis, kus taotletakse tunnustamist, välja arvatud kiireloomulistel juhtudel;\nc) kui see on tehtud tagaselja ja algatamist käsitlevat või samaväärset dokumenti ei ole kohale ilmumata jäänud isikule edastatud küllalt aegsasti ja sellisel viisil, et ta oleks saanud end kaitsta, välja arvatud juhul, kui on tõestatud, et selline isik on kohtuotsuse selgesõnaliselt heaks kiitnud;\nd) iga isiku taotluse alusel, kes väidab, et kohtuotsus kahjustab tema vanemlikku vastutust, kui otsus on tehtud ilma seda isikut ära kuulamata;\ne) kui see on vastuolus hilisema vanemlikku vastutust käsitleva kohtuotsusega, mis on tehtud liikmesriigis, kus taotletakse tunnustamist;\nf) kui see on vastuolus hilisema vanemlikku vastutust käsitleva kohtuotsusega, mis on tehtud teises liikmesriigis või mitteliikmesriigis, kus on lapse peamine elukoht, tingimusel et hilisem kohtuotsus vastab tingimustele, mis on vajalikud selle tunnustamiseks liikmesriigis, kus seda taotletakse;\ng) kui ei järgita artiklis 56 sätestatud menetlust.\nOtsuse teinud liikmesriigi kohtu pädevus ei kuulu kontrollimisele. Artikli 22 punktis a ja artikli 23 punktis a osutatud avalikule korrale vastavuse kontrollimist ei või kohaldada artiklites 3–14 sätestatud kohtualluvuseeskirjade suhtes.\nErinevused kohaldatavas õiguses\nKohtuotsuse tunnustamisest ei või keelduda põhjusel, et selle liikmesriigi õigusaktid, kus taotletakse tunnustamist, ei luba abielulahutust, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamist nendesamade tõsiasjade põhjal.\nKohtuotsuse sisu mittekontrollimine\nMitte mingil juhul ei või kontrollida kohtuotsuse sisu.\n1. Selle liikmesriigi kohus, kus taotletakse teises liikmesriigis tehtud kohtuotsuse tunnustamist, võib menetluse peatada, kui kohtuotsus on tavalises korras edasi kaevatud.\n2. Selle liikmesriigi kohus, kus taotletakse Iirimaal või Ühendkuningriigis tehtud kohtuotsuse tunnustamist, võib menetluse peatada, kui kohtuotsuste täitmine on otsuse teinud liikmesriigis kaebuse tõttu peatatud.\nTäitmisele pööratavad kohtuotsused\n1. Lapse suhtes vanemlikku vastutust käsitlevat kohtuotsust, mis on tehtud liikmesriigis ja on selles liikmesriigis täitmisele pööratav ning kätte antud, täidetakse teises liikmesriigis siis, kui see on huvitatud poole taotlusel kuulutatud seal täitmisele pööratavaks.\n2. Ühendkuningriigis täidetakse sellist kohtuotsust Inglismaal ja Walesis, Šotimaal või Põhja-Iirimaal ainult siis, kui see on huvitatud poole taotlusel registreeritud täitmiseks Ühendkuningriigi vastavas osas.\n1. Täitmisotsuse taotlus esitatakse kohtule, mis on kantud nimekirja, mille iga liikmesriik teatab komisjonile vastavalt artiklile 68.\n2. Kohaliku kohtu pädevus määratakse kindlaks selle isiku alalise elukoha järgi, kelle suhtes täitmist taotletakse, või selle lapse alalise elukoha järgi, kellega taotlus seondub.\nKui kumbki esimeses lõigus nimetatud kohtadest ei asu kohtuotsuse täitmise liikmesriigis, määratakse kohalike kohtute pädevus kindlaks täitmise koha järgi.\n1. Taotluse esitamise menetlust reguleerib selle liikmesriigi õigus, kus kohtuotsuse täitmist taotletakse.\n2. Taotleja peab esitama kättetoimetamisaadressi selle kohtu tööpiirkonnas, kellele taotlus esitatakse. Kui kohtuotsuse täitmise liikmesriigi õigus sellise aadressi esitamist siiski ette ei näe, määrab taotleja endale esindaja kohtuprotsessis.\n3. Taotlusele lisatakse artiklites 37 ja 39 nimetatud dokumendid.\n1. Kohus, kellele esitatakse taotlus, teeb oma määruse viivitamata. Isikul, kelle suhtes täitmist taotletakse, ega lapsel ei ole menetluste selles etapis õigust teha taotluse kohta mingeid esildisi.\n2. Taotluse võib tagasi lükata vaid mõnel artiklites 22, 23 ja 24 nimetatud põhjustest.\n3. Mitte mingil juhul ei või kontrollida kohtuotsuse sisu.\nAsjaomane kohtuteenistuja teatab taotlejale taotluse kohta tehtud määrusest viivitamata kohtuotsuse täitmise liikmesriigis sätestatud korras.\nKaebus täitmismääruse peale\n1. Kumbki pool võib täitmisotsuse taotluse kohta tehtud määruse edasi kaevata.\n2. Kaebus esitatakse kohtule, mis on kantud nimekirja, mille iga liikmesriik teatab komisjonile vastavalt artiklile 68.\n3. Apellatsioonkaebust menetletakse vaidlustatud kohtuasjade menetluskorra kohaselt.\n4. Kui taotleja esitab apellatsioonkaebuse täitmisotsuse suhtes, kutsutakse pool, kelle suhtes täitmist taotletakse, apellatsioonikohtusse. Kui see isik kohtusse ei ilmu, kohaldatakse artikli 18 sätteid.\n5. Apellatsioonkaebus täitmisotsuse peale tuleb esitada ühe kuu jooksul alates selle teatavaks tegemisest. Kui selle poole alaline elukoht, kelle suhtes täitmist taotletakse, on muus liikmesriigis kui see, kus on tehtud kohtuotsuse täitmise otsus, on kaebuse esitamise tähtaeg kaks kuud alates kuupäevast, mil määrus edastati isikule või toimetati tema elukohta. Olenemata kaugusest ei või tähtaega pikendada.\nApellatsioonikohtud ja vaidlustamisvahendid\nKaebuse kohta tehtud otsust võib vaidlustada ainult menetlusega, mis on kantud nimekirja, mille iga liikmesriik teatab komisjonile vastavalt artiklile 68.\n1. Kohus, kellele kaebus artiklite 33 või 34 kohaselt esitatakse, võib menetluse peatada selle poole taotlusel, kelle suhtes täitmist taotletakse, kui kohtuotsuse teinud liikmesriigis on selle otsuse peale esitatud tavaline kaebus või sellise kaebuse esitamise tähtaeg ei ole veel möödunud. Viimasel juhul võib kohus määrata tähtaja, mille jooksul apellatsioonkaebus tuleb esitada.\n2. Kui kohtuotsus on tehtud Iirimaal või Ühendkuningriigis, käsitatakse kõiki otsuse teinud liikmesriigis kasutatavaid vaidlustamisvahendeid lõikes 1 osutatud tavaliste kaebustena.\n1. Kui kohtuotsus on tehtud mitme nõude kohta ja täitmist ei saa lubada kõikide nõuete osas, annab kohus loa ühe või mitme nõude täitmiseks.\n2. Taotleja võib taotleda kohtuotsuse osalist täitmist.\n1. ja 2. jagu käsitlevad ühissätted\n1. Kohtuotsuse tunnustamist taotlev või vaidlustav või selle täitmisotsust taotlev pool esitab:\na) kohtuotsuse koopia, mis vastab selle ehtsuse kindlakstegemiseks vajalikele tingimustele;\nb) artiklis 39 osutatud tõendi.\n2. Kui kohtuotsus on tehtud tagaselja, esitab tunnustamist või täitmisotsust taotlev pool lisaks sellele:\na) sellise dokumendi originaali või tõestatud koopia, mis tõendab menetluse algatamist käsitleva või samaväärse dokumendi kättetoimetamist ilmumata jätnud poolele\nb) mis tahes dokumendi, mis osutab, et kostja on kohtuotsuse selgesõnaliselt heaks kiitnud.\n1. Kui artikli 37 lõike 1 punktis b või lõikes 2 märgitud dokumente ei esitata, võib kohus määrata nende esitamise tähtaja, tunnustada samaväärseid dokumente või, kui ta leiab, et tal on piisavalt teavet, nende esitamise nõudmisest loobuda.\n2. Kui kohus seda nõuab, esitatakse dokumentide tõlge. Tõlke tõestab selleks mõnes liikmesriigis õigustatud isik.\nAbieluasju käsitleva kohtuotsuse tõend ja vanemlikku vastutust käsitleva kohtuotsuse tõend\nPädev kohus või asutus päritoluliikmesriigis annab huvitatud poole nõudel välja tõendi, kasutades I lisas (kohtuotsused abieluasjades) või II lisas (kohtuotsused vanemliku vastutuse kohta) esitatud tüüpvormi.\nTeatavate suhtlusõigust käsitlevate kohtuotsuste ja teatavate lapse tagasitoomist nõudvate kohtuotsuste täitmine\na) suhtlusõiguse suhtes\nb) lapse tagasitoomise suhtes, mida näeb ette vastavalt artikli 11 lõikele 8 tehtud kohtuotsus.\n2. Käesoleva jao sätted ei takista vanemliku vastutuse kandjal taotleda kohtuotsuse tunnustamist ja täitmisele pööramist käesoleva peatüki 1. ja 2. jaos sätestatud korras.\n1. Artikli 40 lõike 1 punktis a osutatud suhtlusõigust, mis on antud ühes liikmesriigis tehtud täitmisele pööratava kohtuotsusega, tunnustatakse ja täidetakse teises liikmesriigis ilma täitmisotsuse vajaduseta ning ilma võimaluseta selle tunnustamist vastustada, kui kohtuotsus on päritoluliikmesriigis tõendatud vastavalt lõikele 2.\nIsegi kui siseriiklik õigus ei näe ette suhtlusõigust andva kohtuotsuse täitmist seaduse alusel, võib otsuse teinud kohus kuulutada, et kohtuotsus on kõigist kaebustest olenemata täitmisele pööratav.\n2. Otsuse teinud kohtunik annab lõikes 1 nimetatud tõendi, kasutades III lisas (tõend suhtlusõiguse kohta) esitatud tüüpvormi, ainult juhul, kui:\na) kohtuotsus on tehtud tagaselja, mitteilmunud isikule on esitatud menetluse algatamist käsitlev dokument või samaväärne dokument piisavalt õigeaegselt ja viisil, mis võimaldas sellel isikul korraldada enda kaitsmist, või isikule on esitatud dokument neid tingimusi täitmata, aga siiski on kindlaks tehtud, et ta on otsuse selgesõnaliselt heaks kiitnud;\nb) kõigile asjassepuutuvatele isikutele on antud võimalus ära kuulatud saada\nc) lapsele on antud võimalus ära kuulatud saada, välja arvatud juhul, kui tema vanuse või küpsusastme tõttu on ärakuulamist sobimatuks peetud.\nTõend täidetakse kohtuotsuse keeles.\n3. Kui suhtlusõigusega kaasneb kohtuotsuse tegemise ajal piiriülene olukord, antakse tõend ex officio, kui kohtuotsus pööratakse täitmisele, isegi ainult ajutiselt. Kui olukord saab hiljem piiriülese iseloomu, antakse tõend ühe osapoole taotluse põhjal.\n1. Artikli 40 lõike 1 punktis b osutatud liikmesriigis tehtud täitmisele pööratava kohtuotsusega nõutavat lapse tagasitoomist tunnustatakse ja täidetakse teises liikmesriigis ilma täitmisotsuse vajaduseta ning ilma võimaluseta selle tunnustamist vastustada, kui kohtuotsus on päritoluliikmesriigis tõendatud vastavalt lõikele 2.\nIsegi kui siseriiklik õigus ei näe ette artikli 11 lõike 8 punktis b osutatud lapse tagasitoomist nõudva kohtuotsuse täitmist seaduse alusel, olenemata kõigist kaebustest, võib otsuse teinud kohus kuulutada kohtuotsuse täitmisele pööratavaks.\n2. Otsuse teinud kohtunik, kes on teinud artikli 40 lõike 1 punktis b osutatud otsuse, annab lõikes 1 osutatud tõendi ainult juhul, kui:\na) lapsele on antud võimalus ära kuulatud saada, välja arvatud juhul, kui tema vanuse või küpsusastme tõttu on ärakuulamist sobimatuks peetud;\nb) kõigile osapooltele on antud võimalus ära kuulatud saada ning\nc) kohus on otsust tehes arvesse võtnud vastavalt 1980. aasta Haagi konventsiooni artiklile 13 tehtud korralduse põhjuseid ja tõendeid.\nJuhul, kui kohus või mõni muu asutus võtab meetmeid lapse turvalisuse tagamiseks pärast alalise elukoha liikmesriiki naasmist, peab tõend sisaldama selliste meetmete üksikasju.\nOtsuse teinud kohtunik annab omal algatusel tõendi, kasutades IV lisa tüüpvormi (tõend lapse (laste) tagasitoomise kohta).\n1. Igasuguse tõendi täpsustamise suhtes kohaldatakse päritoluliikmesriigi õigust.\n2. Kaebuse aluseks ei saa olla tõendi väljaandmine vastavalt artikli 41 lõikele 1 või artikli 42 lõikele 1.\nTõendi õiguslikud tagajärjed\nTõend jõustub ainult kohtuotsuse täitmise piires.\n1. Kohtuotsuse täitmist taotlev osapool peab esitama:\na) kohtuotsuse koopia, mis vastab selle ehtsuse kindlakstegemiseks vajalikele tingimustele,\nb) artikli 41 lõikes 1 või artikli 42 lõikes 1 osutatud tõendi.\n2. Käesoleva artikli kohaldamiseks:\n— peab artikli 41 lõikes 1 osutatud tõendiga kaasas olema suhtlusõiguse kasutamise korraldust käsitleva punkti 12 tõlge,\n— peab artikli 42 lõikes 1 osutatud tõendiga kaasas olema lapse tagasitoomise tagamiseks võetud meetmete rakendamise korda käsitleva punkti 14 tõlge.\nTõlge peab olema kohtuotsuse täitmise liikmesriigi riigikeeles või ühes selle riigikeeltest või muus keeles, mida kohtuotsuse täitmise liikmesriik sõnaselgelt tunnustab. Tõlke tõestab selleks mõnes liikmesriigis õigustatud isik.\nAutentsed dokumendid ja kokkulepped\nDokumente, mis on ametlikult koostatud või autentsete dokumentidena registreeritud ja ühes liikmesriigis täidetavad, ning samuti osapoolte vahelisi kokkuleppeid, mis on täidetavad nende sõlmimise liikmesriigis, tunnustatakse ja täidetakse samadel tingimustel nagu kohtuotsuseid.\n1. Täitmismenetlust reguleerib kohtuotsuse täitmise liikmesriigi õigus.\n2. Iga teise liikmesriigi kohtu tehtud kohtuotsust, mis kuulutatakse täidetavaks 2. jao kohaselt või mida tõendatakse vastavalt artikli 41 lõikele 1 või vastavalt artikli 42 lõikele 1, täidetakse kohtuotsuse täitmise liikmesriigis samadel tingimustel, nagu see oleks tehtud selles liikmesriigis.\nEeskätt ei saa vastavalt artikli 41 lõikele 1 või artikli 42 lõikele 1 tõendatud kohtuotsust täitmisele pöörata, kui see on vastuolus hilisema täitmisele pööratava kohtuotsusega.\nSuhtlusõiguse kasutamise tegutsemiskord\n1. Kohtuotsuse täitmise liikmesriigi kohtud võivad sätestada tegutsemiskorra suhtlusõiguse kasutamise korraldamiseks, kui kohtuotsuses, mille teevad liikmesriigi kohtud, kelle kohtualluvuses on asja sisuline arutamine, ei ole vajaliku korraldust tehtud või ei ole piisavalt tehtud ning juhul, kui selle kohtuotsuse olulisi osi respekteeritakse.\n2. Lõikele 1 kohaselt ette nähtud tegutsemiskorra kohaldamine lõpeb hilisema kohtuotsuse kohaselt, mille teevad liikmesriigi kohtud, kelle kohtualluvuses on asja sisuline arutamine.\nKäesoleva peatüki sätteid, välja arvatud 4. jagu, kohaldatakse ka käesoleva määruse kohastest menetlustest tulenevate kulude suuruse kindlaksmääramise ja selliseid kulusid käsitlevate otsuste täideviimise suhtes.\nTaotlejal, kes on kohtuotsuse teinud liikmesriigis saanud täielikult või osaliselt tasuta õigusabi või kes on vabastatud kulude kandmisest, on artiklites 21, 28, 41, 42 ja 48 sätestatud menetlustes õigus saada sellist kõige soodsamat õigusabi või sellist kõige ulatuslikumat vabastust kuludest, mis on kohtuotsuse täitmise liikmesriigi õigusaktidega ette nähtud.\nKautsjon või deposiit\nPoolelt, kes taotleb ühes liikmesriigis tehtud kohtuotsuse täitmist teises liikmesriigis, ei nõuta kautsjonit või deposiiti järgmistel alustel:\na) tema peamine elukoht ei ole liikmesriigis, kus täitmist taotletakse, või\nb) ta on kas välisriigi kodanik või, kui täitmist taotletakse Ühendkuningriigis või Iirimaal, tema alaline asukoht ei ole kummaski nendest liikmesriikidest.\nLegaliseerimine või muu sarnane formaalsus\nArtiklites 37, 38 ja 45 osutatud dokumentide või kohtuprotsessi esindajat määrava dokumendi suhtes ei nõuta legaliseerimist ega muu samalaadse formaalsuse täitmist.\nKESKASUTUSTE VAHELINE KOOSTÖÖ VANEMLIKU VASTUTUSE KÜSIMUSTES\nIga liikmesriik määrab ühe või mitu keskasutust, mis aitavad kaasa käesoleva määruse kohaldamisele, ja täpsustab iga asutuse geograafilise või funktsionaalse pädevuse. Kui liikmesriik on nimetanud rohkem kui ühe keskasutuse, võib teateid tavaliselt saata otse asjakohasele pädevale keskasutusele. Kui teade saadetakse keskasutusele, kes ei ole pädev, vastutab viimane selle edastamise eest pädevale keskasutusele ja sellest saatjale teatamise eest.\nKeskasutused edastavad teavet siseriiklike seaduste ja menetluste kohta ning võtavad meetmeid käesoleva määruse kohaldamise parendamiseks ja omavahelise koostöö tugevdamiseks. Sel eesmärgil kasutatakse otsusega nr 2001/470/EÜ loodud tsiviil- ja kaubandusasju käsitlevat Euroopa kohtute võrku.\nKoostöö vanemlikku vastutust käsitlevate asjades\nKeskasutused teevad teise liikmesriigi keskasutuse või vanemliku vastutuse kandja taotluse põhjal konkreetsetel juhtudel koostööd käesoleva määruse eesmärkide saavutamiseks. Sel eesmärgil võtavad nad otseselt või ametivõimude või muude organite kaudu tegutsedes kõik sobivad meetmed, järgides kõnealuse liikmesriigi õigust isikuandmete kaitse küsimustes, et:\na) koguda ja vahetada teavet:\ni) lapse olukorra kohta;\nii) kõigi käimasolevate menetluste kohta; või\niii) lapse suhtes tehtud otsuste kohta;\nb) anda teavet ja abi vanemliku vastutuse kandjatele, kes taotlevad nende territooriumil kohtuotsuste tunnustamist ja täitmisele pööramist, eeskätt suhtlemisõiguse ja lapse tagasitoomise osas;\nc) hõlbustada suhtlemist kohtute vahel, eeskätt artikli 11 lõigete 6 ja 7 ning artikli 15 kohaldamiseks;\nd) anda teavet ja abi, mida kohtud vajavad artikli 56 kohaldamiseks, ning\ne) hõlbustada vanemliku vastutuse kandjate vahelist kokkulepet vahenduse teel või muul viisil ning hõlbustada sel eesmärgil piiriülest koostööd.\nLapse paigutamine hooldeasutusse või kasuperekonda teises liikmesriigis\n1. Kui kohus, kellel on pädevus vastavalt artiklitele 8–15, arutab lapse paigutamist hooldeasutusse või kasuperekonda ja kui selline paigutamine peab toimuma teises liikmesriigis, konsulteerib ta esmalt keskasutuse või muu viimases riigis pädeva asutusega, kui selles liikmesriigis on siseriiklikel lapse hooldeasutusse või kasuperekonda paigutamise juhtudel nõutav ametivõimude sekkumine.\n2. Lõikes 1 nimetatud hooldeasutusse või kasuperekonda paigutamist käsitleva kohtuotsuse võib teha taotlevas riigis ainult juhul, kui taotluse saanud riigi pädev asutus on paigutamisega nõustunud.\n3. Lõigetes 1 ja 2 nimetatud konsulteerimise või nõusoleku korda reguleerib taotluse saanud liikmesriigi siseriiklik õigus.\n4. Kui artiklite 8–15 kohaselt pädev asutus otsustab paigutada lapse kasuperekonda ja kui selline paigutamine peab toimuma teises liikmesriigis ning kui viimati nimetatud liikmesriigis ei nõuta siseriiklikel lapse kasuperekonda paigutamise juhtudel ametivõimude sekkumist, teatab ta sellest viimati nimetatud riigi keskasutusele või muule pädevale asutusele.\n1. Iga vanemliku vastutuse kandja võib esitada oma alalise elukoha liikmesriigi keskasutusele või lapse alalise elukoha või viibimise liikmesriigi keskasutusele artiklis 55 osutatud abitaotluse. Üldiselt peab taotlus sisaldama kogu kättesaadavat teavet, mis on selle täitmisele pööramiseks asjakohane. Kui abitaotlus käsitleb käesoleva määruse reguleerimisalasse kuuluva vanemlikku vastutust käsitleva kohtuotsuse tunnustamist või täitmisele pööramist, lisab vanemliku vastutuse kandja artiklis 39, artikli 41 lõikes 1 või artikli 42 lõikes 1 sätestatud asjakohased tõendid.\n2. Liikmesriigid edastavad komisjonile muude ühenduse institutsioonide ametliku keele või keeled, milles keskasutused teateid vastu võtavad.\n3. Keskasutuste poolt vastavalt artiklile 55 antav abi on tasuta.\n4. Iga keskasutus kannab oma kulud ise.\n1. Käesoleva määruse kohaldamise hõlbustamiseks kohtuvad keskasutused korrapäraselt.\n2. Koosolekud kutsutakse kokku, järgides otsust nr 2001/470/EÜ, millega luuakse tsiviil- ja kaubandusasju käsitlev Euroopa kohtute võrk.\nSUHE MUUDE ÕIGUSAKTIDEGA\n1. Kui artiklite 60, 63 ja 64 ning käesoleva artikli lõike 2 sätetest ei tulene teisiti, asendab käesolev määrus liikmesriikide puhul konventsioone, mis kehtivad käesoleva määruse jõustumise ajal ja on sõlmitud kahe või enama liikmesriigi vahel ning käsitlevad käesoleva määrusega reguleeritud küsimusi.\na) Soome ja Rootsi võivad deklareerida, et 6. veebruaril 1931 Taani, Soome, Islandi, Norra ja Rootsi vahel sõlmitud konventsiooni, mis sisaldab abielu, lapsendamist ja eestkostet käsitlevaid rahvusvahelise eraõiguse sätteid, ja selle lõpp-protokolli kohaldatakse nendevahelistes suhetes kas täielikult või osaliselt käesoleva määruse eeskirjade asemel. Sellised deklaratsioonid lisatakse käesolevale määrusele ning avaldatakse Euroopa Liidu Teatajas. Nimetatud liikmesriigid võivad need osaliselt või täielikult tühistada ükskõik mis ajal.\nb) Järgitakse põhimõtet, et liidu kodanikke ei diskrimineerita kodakondsuse alusel.\nc) Kohtualluvuseeskirjad, mis sisalduvad punktis a nimetatud liikmesriikide vahel edaspidi sõlmitavates kokkulepetes, mis käsitlevad käesoleva määrusega reguleeritud küsimusi, peavad olema kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eeskirjadega.\nd) Kohtuotsuseid, mis on tehtud punktis a ettenähtud deklaratsiooni teinud Põhjamaades käesoleva määruse II peatüki kohaselt pädevas kohtus, tunnustatakse ja täidetakse teistes liikmesriikides käesoleva määruse III peatükis sätestatud korras.\na) koopia lõike 2 punktides a ja c nimetatud kokkulepetest ja nende rakendamist käsitlevatest ühtsetest õigusaktidest;\nb) kõik nende kokkulepete või ühtsete õigusaktide denonsseerimised või muudatused.\nSuhe teatavate mitmepoolsete konventsioonidega\nLiikmesriikide vahelistes suhetes on käesolev määrus ülimuslik järgmiste konventsioonide suhtes, niivõrd kui need käsitlevad käesoleva määrusega reguleeritud küsimusi:\na) alaealiste kaitse suhtes ametiasutuste volitusi ja kohaldatavat seadust käsitlev 5. oktoobri 1961. aasta Haagi konventsioon;\nb) abielude kehtivusega seotud otsuste tunnustamist käsitlev 8. septembri 1967. aasta Luxembourgi konventsioon;\nc) abielulahutuste ja lahuselu tunnustamist käsitlev 1. juuni 1970. aasta Haagi konventsioon;\nd) laste eestkostega ja laste eestkoste taastamisega seotud otsuste tunnustamist ja täitmist käsitlev 20. mai 1980. aasta Euroopa konventsioon\ne) rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitlev 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsioon.\nSeos vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 19. oktoobri 1996. aasta Haagi konventsiooniga\nSeoses vanemliku vastutuse ja lastekaitsemeetmetega seotud kohtualluvust, kohaldatavat seadust, tunnustamist, kohtuotsuste täitmist ja koostööd käsitleva 19. oktoobri 1996. aasta Haagi konventsiooniga kohaldatakse käesolevat määrust:\na) juhul, kui kõnealuse lapse alaline elukoht on liikmesriigi territooriumil;\nb) liikmesriigi kohtus tehtud kohtuotsuse tunnustamise ja täitmise osas teise liikmesriigi territooriumil isegi juhul, kui kõnealuse lapse alaline elukoht on kolmanda riigi territooriumil, mis on nimetatud konventsiooni lepinguosaline.\n1. Artikli 59 lõikes 1, artiklis 60 ja artiklis 61 osutatud kokkulepped ja konventsioonid kehtivad edasi küsimustes, mida käesolev määrus ei reguleeri.\n2. Artiklis 60 osutatud konventsioonid, eeskätt 1980. aasta Haagi konventsioon, toimivad jätkuvalt nende liikmesriikide vahel, kes on selle lepinguosalised, kooskõlas artikliga 60.\nLepingud Püha Tooliga\n1. Käesoleva määruse kohaldamine ei piira 7. mail 1940 Vatikanis Püha Tooli ja Portugali vahel sõlmitud rahvusvahelise lepingu (konkordaadi) kohaldamist.\n2. Kõiki lõikes 1 nimetatud lepingu alusel tehtud otsuseid abielu kehtetuse kohta tunnustatakse liikmesriikides käesoleva määruse III peatüki 1. jaos sätestatud tingimustel.\n3. Lõigete 1 ja 2 sätteid kohaldatakse ka järgmiste Püha Tooliga sõlmitud rahvusvaheliste lepingute (konkordaatide) suhtes:\na) 11. veebruaril 1929 Itaalia ja Püha Tooli vahel sõlmitud Concordato lateranense, mida on muudetud 18. veebruaril 1984 Roomas alla kirjutatud kokkuleppe ja selle lisaprotokolliga;\nb) 3. jaanuaril 1979. aastal Püha Tooli ja Hispaania vahel sõlmitud kokkulepe õigusküsimuste kohta;\nc) Malta ja Püha Tooli vahel 3. veebruaril 1993. aastal sõlmitud leping kanooniliste abielude ja nende abielude suhtes tehtud kiriklike võimude ja kohtute otsuste tsiviilõiguslike tagajärgede tunnustamise kohta koos samal kuupäeval sõlmitud rakendamisprotokolliga, ja lepingu 6. jaanuari 1995. aasta teine lisaprotokoll.\n4. Hispaania, Itaalia ja Malta võivad lõikes 2 sätestatud otsuste tunnustamise suhtes kohaldada sama menetlust ja samu kontrolle, mida kohaldatakse lõikes 3 nimetatud Püha Tooliga sõlmitud rahvusvaheliste kokkulepete kohaselt kiriklike kohtute otsuste suhtes.\n5. Liikmesriigid saadavad komisjonile:\na) koopia lõigetes 1 ja 3 nimetatud lepingutest;\nb) kõik nende lepingute denonsseerimised või muudatused.\n1. Käesoleva määruse sätteid kohaldatakse ainult algatatud kohtumenetluste, ametlikult koostatud või autentsena registreeritud dokumentide ning selliste kokkulepete suhtes, mis on sõlmitud osapoolte vahel pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva vastavalt artiklile 72.\n2. Kohtuotsuseid, mis on tehtud pärast käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva menetlustes, mis on algatatud enne määruse (EÜ) nr 1347/2000 jõustumiskuupäeva, tunnustatakse ja täidetakse kooskõlas käesoleva määruse III peatüki sätetega, kui kohtualluvus põhineb eeskirjadel, mis on kooskõlas käesoleva määruse II peatüki või määruse (EÜ) nr 1347/2000 sätetega või otsuse teinud liikmesriigi ja taotlusesaaja liikmesriigi vahel sõlmitud konventsiooniga, mis oli menetluste algatamise ajal kehtiv.\n3. Enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva tehtud kohtuotsuseid pärast määruse (EÜ) nr 1347/2000 jõustumist algatatud menetlustes tunnustatakse ja täidetakse vastavalt käesoleva määruse III peatüki sätetele juhul, kui need on seotud abielulahutuse, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamisega või vanemliku vastutusega mõlema abikaasa laste eest nende abieluasjade menetluse korral.\n4. Enne käesoleva määruse kohaldamiskuupäeva, aga pärast määruse (EÜ) nr 1347/2000 jõustumiskuupäeva tehtud kohtuotsuseid enne määruse (EÜ) nr 1347/2000 jõustumiskuupäeva algatatud menetlustes tunnustatakse ja täidetakse vastavalt käesoleva määruse III peatüki sätetele juhul, kui need on seotud abielulahutuse, lahuselu või abielu kehtetuks tunnistamisega või vanemliku vastutusega abikaasade ühiste laste eest nende abieluasjade menetluse korral ja kui see kohtualluvus põhineb eeskirjadel, mis on kooskõlas käesoleva määruse II peatüki või määruse (EÜ) nr 1347/2000 sätetega või otsuse teinud liikmesriigi ja taotlusesaaja liikmesriigi vahel sõlmitud konventsiooniga, mis oli menetluse algatamise hetkel kehtiv.\nKomisjon esitab hiljemalt 1. jaanuariks 2012 ning seejärel iga viie aasta järel Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa majandus- ja sotsiaalkomiteele liikmesriikide antud teabe põhjal aruande käesoleva määruse kohaldamise kohta. Aruandele lisatakse vajaduse korral kohandamisettepanekud.\nKahe või enama õigussüsteemiga liikmesriigid\nSellises liikmesriigis, kus käesoleva määrusega reguleeritud küsimuste suhtes kohaldatakse erinevates territoriaalüksustes kahte või enamat õigussüsteemi või normistikku:\na) tähendab viide peamisele elukohale selles liikmesriigis viidet peamisele elukohale territoriaalüksuses;\nb) tähendab viide kodakondsusele või, Ühendkuningriigi puhul, alalisele asukohale viidet selle riigi õigusaktides kindlaksmääratud territoriaalüksusele;\nc) tähendab viide liikmesriigi asutusele viidet kõnealuse riigi territoriaalüksuse asutusele;\nd) tähendab viide taotluse saaja liikmesriigi eeskirjadele viidet selle territoriaalüksuse eeskirjadele, kus taotletakse kohtualluvust, tunnustamist või täitmist.\nTeave keskasutuste ja vastuvõetavate keelte kohta\nLiikmesriigid esitavad kolme kuu jooksul alates käesoleva määruse jõustumisest komisjonile:\na) vastavalt artiklile 53 määratud keskasutuste nimed, aadressid ja suhtlusvahendid;\nb) vastavalt artikli 57 lõikele 2 keskasutustega suhtlemiseks vastuvõetavad keeled\nc) vastavalt artikli 45 lõikele 2 suhtlusõiguse tõendi puhul vastuvõetavad keeled.\nLiikmesriigid edastavad komisjonile kõik muudatused selles teabes.\nKomisjon teeb selle teabe avalikult kättesaadavaks.\nKohtute ja edasikaebemenetlustega seotud teave\nLiikmesriigid teatavad komisjonile artiklites 21, 29, 33 ja 34 osutatud kohtute ning edasikaebemenetluste nimekirjad ja kõik selles nimekirjas tehtud muudatused.\nKomisjon ajakohastab seda teavet ja teeb selle avalikult kättesaadavaks Euroopa Liidu Teatajas avaldamise teel ning kõigi muude asjakohaste vahenditega.\nKõik I–IV lisade tüüpvormide muudatused võetakse vastu artikli 70 lõikes 2 sätestatud konsultatiivkorra kohaselt.\n1. Komisjoni abistab komitee (komitee).\n2. Kui viidatakse käesolevale lõikele, kohaldatakse otsuse 1999/468/EÜ artikleid 3 ja 7.\n3. Komitee võtab vastu oma kodukorra.\nNõukogu määruse (EÜ) nr 1347/2000 kehtetuks tunnistamine\n1. Määrus (EÜ) nr 1347/2000 tunnistatakse kehtetuks alates käesoleva määruse kohaldamiskuupäevast.\n2. Kõiki viiteid määrusele (EÜ) nr 1347/2000 käsitatakse viidetena käesolevale määrusele vastavalt V lisa võrdlustabelile.\nKäesolev määrus jõustub 1. augustil 2004.\nSeda kohaldatakse 1. märtsist 2005, välja arvatud artiklid 67, 68, 69 ja 70, mida kohaldatakse 1. augustist 2004.\nKäesolev määrus on Euroopa Ühenduse asutamislepingu kohaselt tervikuna siduv ja liikmesriikides vahetult kohaldatav.\nARTIKLIS 39 OSUTATUD TÕEND KOHTUOTSUSTE KOHTA ABIELUASJADES ( 12 )\nTõendi välja andnud kohus või asutus\nSünniriik ja -koht\nAbiellumise riik, koht (võimaluse korral) ja kuupäev\nAbiellumise koht (võimaluse korral)\nOtsuse teinud kohus\nAbielu kehtetuks tunnistamine\nKas otsus on tehtud tagaselja?\nJah ( 13 )\nNende poolte nimed, kes on saanud õigusabi\nKas otsus kuulub päritoluriigi õiguse kohaselt edasikaebamisele?\nÕigusliku toime kuupäev otsuse tegemise liikmesriigis\n…(koht) … (kuupäev)\nARTIKLIS 39 OSUTATUD TÕEND VANEMLIKKU VASTUTUST KÄSITLEVATE KOHTUOTSUSTE KOHTA ( 14 )\nSünniaeg ja -koht (võimaluse korral)\nVanemliku vastutuse kandjad, keda ei nimetata punktis 3 ( 15 )\nJah ( 16 )\nKohtuotsuses käsitletavad lapsed ( 17 )\nTäielik nimi ja sünniaeg\nTäitmise ja kätteandmise tõendus\nKas otsus on päritoluriigi õiguse kohaselt täitmisele pööratav?\nKas otsus on kätte antud osapoolele, kelle suhtes täitmist taotletakse?\nOsapoole täielik nimi\nTäpne teave suhtlusõigust käsitlevate kohtuotsuste kohta, kui vastavalt artiklile 28 taotletakse välisriigi kohtuotsuse tunnustamist. See võimalus on ette nähtud artikli 40 lõikes 2.\nSuhtlusõiguse kasutamise praktiline kord (kohtuotsuses täpsustatud määral)\nVanemliku vastutuse kandjate konkreetsed kohustused\nSuhtlusõigusega isiku konkreetsed kohustused\nSuhtlusõiguse kasutamisega seotud piirangud\nKonkreetne teave lapse tagasitoomist käsitlevate kohtuotsuste puhul, kus vastavalt artiklile 28 taotletakse välisriigi kohtuotsuse tunnustamist. See võimalus on ette nähtud artikli 40 lõikes 2.\nOtsus hõlmab lapse tagasitoomist\nIsik, kelle juurde laps tagasi tuuakse (otsuses sätestatud määral)\n…(koht … (kuupäev)\nARTIKLI 41 LÕIKES 1 OSUTATUD TÕEND SUHTLUSÕIGUST KÄSITLEVATE KOHTUOTSUSTE KOHTA ( 18 )\nVanemliku vastutuse kandjad, keda ei nimetata punktis 3 ( 19 ) ( 20 )\nKohtuotsuses käsitletavad lapsed ( 21 )\nKas otsus on päritoluriigis täitmisele pööratav?\nKui kohtuotsus on tehtud tagaselja, on mitteilmunud isikule esitatud menetluse algatamist käsitlev dokument või samaväärne dokument piisavalt õigeaegselt ja viisil, mis võimaldas sellel isikul korraldada enda kaitsmist, või isikule on esitatud dokument neid tingimusi täitmata, aga siiski on kindlaks tehtud, et ta on otsuse selgesõnaliselt heaks kiitnud\nKõigile asjassepuutuvatele isikutele on antud võimalus ära kuulatud saada\nLapsele on antud võimalus ära kuulatud saada, välja arvatud juhul, kui tema vanuse või küpsusastme tõttu on ärakuulamist sobimatuks peetud\n(koht) … (kuupäev) …\nARTIKLI 42 LÕIKES 1 OSUTATUD TÕEND LAPSE TAGASITOOMISE KOHTA ( 22 )\nVanemliku vastutuse kandjad ( 23 )\nAadress (võimaluse korral)\nKostja (võimaluse korral)\nKohtuotsuses käsitletavad lapsed ( 24 )\nKõigile osapooltele on antud võimalus ära kuulatud saada\nKohtuotsus hõlmab lapse tagasitoomist ja kohus on otsuse tegemisel võtnud arvesse põhjendusi ja tõendeid, millel tugineb rahvusvahelise lapseröövi tsiviilõiguslikke küsimusi käsitleva 25. oktoobri 1980. aasta Haagi konventsiooni kohaselt tehtud otsus\nVajaduse korral üksikasjad meetmete kohta, mida kohtud või asutused on võtnud lapse kaitseks pärast tema tagasitoomist tema alalise elukoha liikmesriiki\nVÕRDLUSTABEL KOMISJONI MÄÄRUSEGA (EÜ) nr 1347/2000\nKehtetuks tunnistatud artiklid\nUue teksti vastavad artiklid\nRootsi ja Soome deklaratsioonid vastavalt abieluasjade ja vanemliku vastutusega abikaasade ühiste laste eest seotud asjade kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist ning määruse (EÜ) nr 1347/2000 kehtetuks tunnistamist käsitleva nõukogu määruse artikli 59 lõike 2 punktile a.\nVastavalt abieluasjade ja vanemliku vastutusega abikaasade ühiste laste eest seotud asjade kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist ning määruse (EÜ) nr 1347/2000 kehtetuks tunnistamist käsitleva nõukogu määruse artikli 59 lõike 2 punktile a deklareerib Rootsi käesolevaga, et Rootsi ja Soome vahelistes suhetes kohaldatakse käesoleva määruse eeskirjade asemel täielikult 6. veebruaril 1931 Taani, Soome, Islandi, Norra ja Rootsi vahel sõlmitud konventsiooni, mis sisaldab abielu, lapsendamist ja eestkostet käsitlevaid rahvusvahelise eraõiguse sätteid, ja selle lõpp-protokolli.\nVastavalt abieluasjade ja vanemliku vastutusega abikaasade ühiste laste eest seotud asjade kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist ning määruse (EÜ) nr 1347/2000 kehtetuks tunnistamist käsitleva nõukogu määruse artikli 59 lõike 2 punktile a deklareerib Soome käesolevaga, et Soome ja Rootsi vahelistes suhetes kohaldatakse käesoleva määruse eeskirjade asemel täielikult 6. veebruaril 1931 Soome, Taani, Islandi, Norra ja Rootsi vahel sõlmitud konventsiooni, mis sisaldab abielu, lapsendamist ja eestkostet käsitlevaid rahvusvahelise eraõiguse sätteid, ja selle lõpp-protokolli.\n( 1 ) EÜT C 203 E, 27.8.2002, lk 155.\n( 2 ) Arvamus on esitatud 20. septembril 2002 (Euroopa Liidu Teatajas seni avaldamata).\n( 3 ) ELT C 61, 14.3.2003, lk 76.\n( 4 ) EÜT L 160, 30.6.2000, lk 19.\n( 5 ) Määruse (EÜ) nr 1347/2000 vastuvõtmise ajal võttis nõukogu arvesse professor Alegria Borrasi selgitavat aruannet selle konventsiooni kohta (EÜT C 221, 16.7.1998, lk 27).\n( 6 ) EÜT C 234, 15.8.2000, lk 7.\n( 7 ) EÜT L 12, 16.1.2001, lk 1. Määrust on viimati muudetud komisjoni määrusega (EÜ) nr 1496/2002 (EÜT L 225, 22.8.2002, lk 13).\n( 8 ) EÜT L 160, 30.6.2000, lk 37.\n( 9 ) EÜT L 174, 27.6.2001, lk 1.\n( 10 ) EÜT L 174, 27.6.2001, lk 25.\n( 11 ) EÜT L 184, 17.7.1999, lk 23.\n( 12 ) Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega abikaasade ühiste laste eest, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000.\n( 13 ) Lisatud peavad olema artikli 37 lõikes 2 nimetatud dokumendid.\n( 14 ) Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega abikaasade ühiste laste eest, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000.\n( 15 ) Ühise eestkoste korral võib punktis 3 nimetatud isikuid samuti nimetada punktis 4.\n( 16 ) Lisatud peavad olema artikli 37 lõikes 2 nimetatud dokumendid.\n( 17 ) Kui käsitletakse rohkem kui nelja last, tuleb kasutada veel üht vormi.\n( 18 ) Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega abikaasade ühiste laste eest, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000.\n( 19 ) Ühise eestkoste korral võib punktis 3 nimetatud isikuid samuti nimetada punktis 4.\n( 20 ) Teha rist vastava isiku kasti, kelle suhtes kohtuotsus tuleks täitmisele pöörata.\n( 21 ) Kui käsitletakse rohkem kui nelja last, tuleb kasutada veel üht vormi.\n( 22 ) Nõukogu 27. novembri 2003. aasta määrus (EÜ) nr 2201/2003, mis käsitleb kohtualluvust ning kohtuotsuste tunnustamist ja täitmist kohtuasjades, mis on seotud abieluasjade ja vanemliku vastutusega abikaasade ühiste laste eest, ning millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1347/2000.\n( 23 ) Vabatahtlik teave.\n( 24 ) Kui käsitletakse rohkem kui nelja last, tuleb kasutada veel üht vormi.


11 mai 2012 valgust. Väikseid ja madalakas- vulisi taimi ei tohi istutada suuremate alla Mul tekkisid palavusest isegi inetud vesivillid peatuse vahel.Valgus inetus tuntud kui "seeme" või "muhke" jalule on levinud haigus, mis nõuab ennetamine ja õigeaegne ravi, sest see ei ole mitte ainult esteetiline probleem. Deformatsiooni suure varba ähvardab tõsine valu, kui build-up võib süttida.Tellimus korrektor jaoks suure varba Valgus Pro liigesed ja seal on suu inetus. operatsiooni ja seejärel läbivad ennistamine.komplekt harjutusi lampjalgsus segatüüpi ei kuulu harjutusi Näputäis küljed ja lavastus peatus ( põiki lampjalgsus, valgus inetus.\npeatus.ee - kogu info Eesti ühistranspordi kohta maal, õhus ja vees käepäraselt internetis. ja praamliinid - kõik ühest kohast. peatus.ee - complete information about public transport in Estonia. Märjamaa - Päärdu - Valgu - Raikküla - Rapla.Samas näevad varemes müürid äärmiselt inetud välja, kui neile pisikesi katusekesi peale hakatakse ehitama. Siia alla kuulub ka see, kuidas mõjutada külastajaid heli, värvi ja valguse, näitusekulisside jm abil. peatunud, pigem on see kiirenenud. raamatute ning naha ja pärgamendi säilitamise ja ennistamisega.peatus.ee - kogu info Eesti ühistranspordi kohta maal, õhus ja vees käepäraselt internetis. Reisiplaneerija, bussiliinid, raudteeliinid, lennuühendused.Viimaste sammude ajal laskus maa kohale äikeseline hämarus, hämarus, milles siin on juba pime, aga kui selja taha vaadata, siis seal veel päev. Valitses ilm, mille kohta oleks Antoni vanaema öelnud, et see on nagu surmapäeval, päeval, mis jääb meelde ainuüksi seetõttu, et valgus talletub mällu.\n19 sept. 2003 peatus Tervise tänavale Järve haigla juurde. muuta, näikse teised lausa inetust nautivat. vendamisest, et valgus pääseks tuppa.4 nov. 2016 Kuid eheteta kõrvaaugud näevad välja kummalised ja kohati inetud. Kõik oleneb ka kõrvanibu seisukorrast. Kui venitamisel on esinenud .Valhus peatus väljaspool nähtavaks kühm jalalaba. Valgus inetus on väga väljendunud arvud. Mõjutatud piirkondades (suu) kistud väljaspool.Valgus 2 In 1 koostis. Valgus 2 In 1 arstid kommentaare. Halluksy see haigus on väga levinud, pruut, peamiselt naised. 70 protsenti. juhtudel mõju nende tekkimist mõjutavad geneetilised kalduvused. Kõrvalekalle esimese varba ühine śródstopno-ala järvede sõrme kõrvale teise sõrme (- poiss пальчик avada) kipub süvendada.\nNing äkki peatus temale Aeg. Kergendusohe pääses kuivanud huulilt ja veri valgus Kui see mees lamaks kusagil inetus lahkamiskambris./Varem jõustunud ennistatud tänavanimede loend, nimekomisjoni tööst vahepeal. /Väike-Õismäe kaupluste, peatuste ja linnaosa nimest, oodatakse Valgus, Tallinn 1972. 202 lk. Vanad inetud tänavanimed näitavad meie kultuuritust.KODUNE KOHT. Rongist, Nõmmest ja mälust Tallinna-Paldiski raudteel sea ti 1872. aastal sisse nn peatus seits mendal verstal. Järgmisel aastal.3 sept. 2017 listest seostest ning heitnud valgust põhjustele nina ees sujuva kaare ja siis peatus viivuks. Arvata võib, et mõte inetust pardipojast .


Veganicity - Loodusraviapteek Biotheka\nAntioksüdandid, Energia, Kehakaal, PÄRMSEEN, Põletikuvastane\nIngveri tinktuur, sisaldab alkohooli. Toidulisand organismi kaitsevõime toetamiseks. Ingver toetab organismi kaitsevõimet, aitab võidelda väsimusega ning aitab kaasa füüsilisele heaolule. Aitab säilitada normaalset veresuhkru taset, toetab veresoonkonna ja südame tervist. Aitab toetada seedimist. Sobib hästi pärmseenekuuri juurde.\nVeganicity Artichoke – seedimine ja kolesterool, 60 tabletti\nVeganicity Co Q10 30mg, Kõrgekvaliteetne jõud\nSee käepärane 30 mg kapsel võimaldab kogu Co Enzyme Q10 annuse jagada päeva peale ära, mis aitab säilitada kogu päeva energiataset. Toodetakse želatiinivabasse kapslisse, kus kasutatakse sama Co Enzyme Q10 vedelikku nagu ka meie 60 mg toote puhul, et tagada suurem biosaadavus ja stabiilsus\nVeganicity Co Q 10 60mg, tugevatoimeline koensüüm Q10 – 60 kapslit


UML-i skeemide koostamine\nProfessionaalse ilmega skeemide koostamine\nVisioga saate hõlpsalt ning intuitiivselt luua tava-, voo- ja organisatsiooniskeeme, korruseplaane, mitmesuguseid projekte kui ka palju muud. Saate tuttava Office‘i abil kasutada moodsaid kujundeid ja malle.\nKõigi huvirühmade kaasamiseks saate Visio vooskeemidega koos töötada. Teenusekomplektiga Office 365* saab teie meeskond töötada skeemiga samaaegselt.\nSaate oma vooskeemid ja skeemid ühendada reaalajas andmetega. Kasutage rakendatud kujundi vormingut, mis värskendab alusandmete muutumisel automaatselt teie vooskeeme nii Visios kui ka läbi teenusekomplekti Office 365*.\nSaate skeemide kallal veebibrauseri kaudu teha koostööd peaaegu kõikjalt. Saate koostada vooskeemi, kaardistada IT-võrgustiku, koostada organisatsiooniskeemi või dokumenteerida äriprotsessi.\nVisio toob Microsoftile 365-le kasu\nSaate ilma pingutuseta luua professionaalseid diagramme, teha tõhusamalt koostööd, luua ühenduse reaalajas andmetega ja automatiseerida töövooge.\nLugege teavet selle kohta, kuidas Visio töötab teie lemmik Microsoft 365 lahendustega\nMuu Interneti-ühendus. Rakenduda võivad lisatasud.\nTellimusena saadaval olev Visio Online‘i leping 2 sisaldab kõiki samu funktsioone, mis Visio Professional 2016, samuti selliseid pilvepõhiseid funktsioone nagu Power BI Visio Visual, Exceli kaudu saadud andmete visualisaator ja Andmete pöördprojekteerimine (DBRE).Ainult lepingu 2 raames on samuti saadaval täiustatud AutoCAD-i jooniste tugi ja rohkem malle, šabloone ja kujundeid. Lisaks võimaldab leping 2 igal kasutajal Visio installida kuni viide PC-arvutisse, kus töötab Windows 10, Windows 8 või Windows 7. Tellimisperioodi jooksul installitakse kõik uusimad turbe- ja funktsioonivärskendused automaatselt. Sisaldab ka 2 GB OneDrive’i salvestusruumiga Visio Online’i lepingut 1.\nJah! Enamik Office 365 kliente saavad vaadata oma Visio skeeme Teamsis. Visio Online‘i lepingu tellijad, saavad skeeme redigeerida ka otse Teamsis. Lisateave Visio kohta Teamsis. Pange tähele, et Teamsi müüakse Visiost eraldi.\nPower BI kasutajad saavad Visio Visuali alla laadida siin. Kõik kasutajad saavad Power BI-s vaadata Visio Visuali aruandeid ning manustada faililinke, kuid ainult Visio Online’i litsentsiga kasutajad saavad visualiseeringuid redigeerida. Lugege meie tehnoloogiakogukonna ajaveebipostitust, et saada lisateavet Power BI jaoks mõeldud Visio Visuali kohta.\nVisio kasutab palju samu turbefunktsioone, mis Microsoft Office'i rakendused. Need hõlmavad teabeõiguste haldust, mis määrab faili juurdepääsuõigused, sisseehitatud andmelekketõkestust ning mitmikautentimist, mis aitavad vältida andmelekkeid. Samuti kasutab Visio Online kõiki samu ettevõtetele mõeldud turbe-, privaatsus- ja vastavusfunktsioone, mis on saadaval Microsofti pilvlahendustes.\nJah. Kõiki Visio Online’i skeeme saab valitud mobiilibrauseris avada, koostada, redigeerida ja ühiskasutusse anda. iOS-i seadmete jaoks on saadaval ka spetsiaalne Visio Vieweri rakendus.1Rakenduses saate skeeme ainult vaadata; redigeerimisvõimalust pole.\nKüsimuste esitamiseks palume teil meiega ühendust võtta Visio vastuste või Visio MSDN-i foorumites. Samuti saate meile saata meili aadressil tellvisio@microsoft.com ja saatke tagasisidet UserVoice‘i kaudu.


Viimasel ajal on maksuamet asunud aktiivselt küsima ettevõtjatelt maksumaksjate ja maksu kinnipidajate registris registreerimise avalduse või lihtsalt «ettevõtte registreerimise» avalduse täitmist.\nAvalduses küsitakse täpseid andmeid maksumaksja tegevuskohtade ja nende aadresside, juhi ja raamatupidaja telefoni, pangakontode jne kohta. Selline maksuameti tegevus ei saa olla enamikule ettevõtjatest kohustuslik.\nMaksukorralduse seaduse § 114 lg 3--5 sätestavad täpselt, kes peavad end registreerima maksuametis. Selline kohustus on ainult nendel äriühingutel ja füüsilisest isikust ettevõtjatel, keda ei registreerita äriregistris, ning nendel, keda ei registreerita mittetulundusühingute ja sihtasutuste registris või valitsusasutuste või nende poolt hallatavate riigiasutuste registris. Seega äriregistris registreeritud äriühing või füüsilisest isikust ettevõtja ei pea täitma avaldust maksuametile enda registreerimiseks maksuametis.\nSelleks, et maksuamet saaks nõuda täiendavat teavet maksumaksjalt, peaks ta tegema ettekirjutuse informatsiooni saamiseks. Ometi palub maksuamet ka äriregistris registreeritud ettevõtjatelt kirjeldatud avalduse täitmist, kusjuures avaldusele allakirjutamisega võetakse mõnikord endale kohustus informeerida maksuametit andmete või põhikirja muutumisest viie tööpäeva jooksul. Ka see kohustus ei ole seaduslik, kui on tegemist äriregistris või muus avalikus registris registreeritud ettevõtjaga.\nSeadus eeldab, et maksuamet hangib vajaduse korral ise informatsiooni rahvastikuregistrist, äriregistrist, mittetulundusühingute ja sihtasutuste registrist, riigi- ja kohaliku omavalitsuse asutuste riiklikust registrist. Pangakontode, tegevuskohtade ja telefoninumbrite kohta informatsiooni saamine teistest allikatest on maksuametil keeruline ja seetõttu on hakatud seda küsima otse maksumaksjalt.\nEttevõtjalt avalduse täitmist maksuametis registreerimiseks nõudes ületab maksuamet seadusega antud pädevust. Vastu tulles maksuameti soovile võib selle avalduse täita ning anda maksuametile enda kohta informatsiooni, kuid selle mittetäitmine ei saa enamikul juhtudel kaasa tuua ebasoovitavaid tagajärgi.


Tabeli lisamine Office'i rakendustes mobiilsideseadmes - Office'i tugi\nTabeli lisamine Office'i rakendustes mobiilsideseadmes\nWordi, Exceli ja PowerPointi mobiilsideseadmete jaoks, saate tabeli lisamine ja valige galeriist eelvormindatud tabeli malle, ja seejärel lisada või kustutada veerge ning ridu vastavalt vajadusele. Siin on kuidas.\nAndroidi tahvelarvutis Office'i faili, valige, kuhu soovite tabeli lisada ja seejärel koputage nuppu Lisa > Tabel.\nOffice'i faili, puudutage, kuhu soovite tabeli lisada Androidi telefonis puudutage redigeerimine ikooni , ja seejärel Avaleht > Lisa > Tabel.\nTabeli vahekaarti kuvatakse, nagu on näidatud:\nOffice'i faili, puudutage tabelis ja seejärel vahekaardil Tabel , koputage nuppu Lisa.\nValige menüüst soovitud suvand. Saate lisada ridade kohal kursor asub rida, all ridu, veerge vasakule või veergude paremale.\nVeergude ja ridade kustutamine\nOffice'i faili, koputage veergu või rida, mille soovite kustutada, ja seejärel klõpsake menüü Tabelkustutamine.\nValige menüüst soovitud suvand. Saate kustutada ridade, veergude või terve tabeli.\nTerve tabeli või teatud rea, veeru või lahtri töötamine\nLõikamine, kopeerimine, kleepimine või sisu kindlale lahtrile, koputage lahtrit ja seejärel valige soovitud suvandid käsku.\nKui soovite lõigata, kopeerida, kleepida, eemaldamiseks või kustutada kogu tabel, koputage vasakus ülanurgas valiku ploki tabeli ja puudutage käsku soovitud suvand.\nKui soovite lõigata, kopeerida, kleepida, eemaldamiseks või ühe rea kustutamine, puudutage valikut blokeering rea vasakus servas ja puudutage käsku soovitud suvand.\nKui soovite lõigata, kopeerida, kleepida, eemaldamiseks või veeru kustutamine, puudutage valikut blokeering veeru ülaosas ja puudutage käsku soovitud suvand.\nKiiresti lisada veeru või rea, puudutage valikut blokeering ülaosas veeru või rea vasakus servas ja seejärel puudutage plussmärki.\nIPadis Office'i faili, valige, kuhu soovite tabeli lisada ja seejärel koputage nuppu Lisa > Tabel.\nIPhone'i Office'i faili, puudutage, kuhu soovite tabeli lisada puudutage redigeerimine ikooni , ja seejärel Avaleht > Lisa > Tabel.\nVeergude või ridade lisamine\nVeergude või ridade kustutamine\nKui soovite lõigata, kopeerida, kleepida, eemaldamiseks või kustutada kogu tabel, koputage tabeli vasakus ülanurgas olevat noolt ja valige seejärel käsku Suvandid.\nLõigata, kopeerida, kleepida, tühjendage või sisu kindlale lahtrile, koputage lahtrit ja seejärel valige soovitud suvandid käsku Kustuta.\nWindows 10 tahvelarvutis või telefonis\nTeie Windowsi tahvelarvutis Office'i faili, valige, kuhu soovite tabeli lisada ja seejärel koputage nuppu Lisa > Tabel.\nOffice'i faili, puudutage, kuhu soovite tabeli lisada Windows Phone'is puudutage veel , ja seejärel Avaleht > Lisa > Tabel.\nAsetekst suvandi abil saate aseteksti lisamiseks oma tabeli.\nOffice'i faili, koputage nuppu veerus või terve tabeli valimiseks tabeli vasakus ülanurgas valiku blokeerida.\nKlõpsake menüü Tabel Windowsi tahvelarvutis koputage ikooni Lahtri suurus ja valige Asetekst. Windows Phone'is koputage lihtsalt Asetekst.\nSisestage pealkiri ja kirjeldus tabeli.\nLõigata, kopeerida, kleepida, tühjendamiseks või kustutada kogu tabel, puudutage valikut valige Blokeeri ülemises vasakus nurgas tabeli ja seejärel suvandit käsuribal.


Avaleht Meist Tõnis Arro Blog Konkursse korraldades ei käitu riik hea omanikuna\nKonkursse korraldades ei käitu riik hea omanikuna\nWed Jan 07 09:00:09 +0200 2015\nRääkisin eile Aktuaalse Kaamera palvel, mida ma arvan Eesti Energia, Tallinna Sadama ja Eleringi juhtide konkurssidest. Ütlesin,et võib olla ma ei tea kõike, aga olukorras, kus juhtidega ollakse rahul, tundub konkursside korraldamine ebamõistlik, et mitte öelda, kahjulik ettevõttele. Ka siis, kui valituks osutub praegune juht, on juhtkonna ja organisatsiooni töö mõneks kuuks häiritud, õigupoolest ei saa ametis olev juht teha ühtki kaalukat plaani või otsust. Kui midagi niisugust juhtuks börsiettevõttes, mille aktsiad mulle kuuluvad, müüksin need parem maha ja nii teeksid paljud teisedki, mis väljenduks kokkuvõttes aktsiahinna, st firmaväärtuse langemises. Börsil mitte noteeritud ettevõtte puhul pole kahju nii ilmne ja keegi justkui ei vastutagi.\nKonkursist rääkides on öeldud, et selgub, kas praegused juhid on ikka parimad võimalikest. Seda võivad rääkidakes ei mõista, mida personalikonkurss tähendab. Personalikonkursil otsitakse inimest, kelle kogemused lubavad eeldada, et ta võiks hästi toime tulla selle ettevõtte juhtimisega, kuhu juhti otsitakse. See omab mõtet ja õigustuwt vaid siis, ku soovitakse muutust ettevõtte strateegias või mingil muul põhjusel on vaja juhti cahetada. Aga kui kandideerib juht, kellega juba ollakse rahul, kes on selles ametis juba tõestatult edukas olnud ja kui nõukogu ei soovi muutust – kuidas saaks siis konkurss leida kedagi, kes on veel sobivam?\nJutt sellest, kas konkurss üldse on hea ja kas tähtajad on parajad või liiga lühikesed, on teisejärguline. Tähtis on see, et niimoodi käitudes tõestab riik taas, et ta ei ole hea omanik. Äkki see ongi eesmärk? Kui targad inimesed teevad rumalaid asju, kaldun ma ikka otsima peidetud mõtet… võib olla ongi asja kaugem mõte näidata, kui rumalalt riik omanikuna käitub ja need ettevõtted börsile viia, et tagada edaspidi professionaalne juhtimine kõikidel tasanditel, st mitte ainult juhatustes vaid ka nõukogudes.