Milline liikme suurus teile meeldib -\n4 asja, mis Sandals Barbadose kohta meeldib\nO objetivo deste trabalho é descrever a biologia floral, fenologia, o sistema reprodutivo e os polinizadores de Psychotria poeppigiana Müll. Nagu paljude arvamusküsitluste tulemusena selgus, eelistavad meie kaasmaalased nn prantsuse rinda ehk seda, mis nende peopesa mahub. Ja üldiselt on viimasel ajal suurest rinnakorvist saanud teatav naiste atraktiivsuse standard, mida meedia aktiivselt propageerib. See on ainult täiskasvanutele mõeldud kõikehõlmav Reisijatele, kes otsivad keerulisi elamusi, saavad lapsed hakkama ainult täiskasvanutele mõeldud vormingus. Ja ometi, armunud - rind pole peamine! Samuti on olemas arvamus, et nad on tundlikud, seiklushimulised, romantilised ja kirglikud loomused - peate tunnistama, et iga naine võib sellisest partnerist unistada.\nPole tähtis, kui kõvasti proovite lahenduses osaleda - alates isiklikest valikutest, nagu oma toidu kasvatamine või auto kraavimine, kuni avalduse allkirjastamiseni, ühiskondlikesse projektidesse kaasamiseni või koguni suurema eesmärgi nimel rallimiseni - alati näib olevat mõni teine šokeeriv aruanne, ebaõnnestunud leping või laastav supertorm, et varjata lootusi jätkusuutlikule tulevikule.\nEhkki meie ees seisvad probleemid on tõepoolest hirmuäratavad ja meedia ei jäta kasutamata võimalust teavitada meid viimastest hädadest, on ka arenguid, mis peaksid andma meile põhjust jääda optimistlikuks ja kaasahaaravaks.\nSiin on kuus lootuse sädet … pluss üks kaotatud põhjus, et seda ausana hoida. Eelmisel kuul ÜRO Varssavis toimunud kliimamuutuste konverentsil COP19 toimunud linnade päeva korraldamine tunnistas esimest korda ametlikult linnade tähtsust kliimamuutuste leevendamisel.\nPEDRO VELASQUEZ/ KUN MAI PAMAINA/Música miskita,Nicaragua-Honduras\nKogukonnad kogu maailmas pole seisnud jõude. Olgu tegemist ökomärgilinnade ehitamisega nullist Hiinas Famagustas ja Tianjinis või Hiinas olemasolevate linnade vastupidavamaks muutmise kaudu, rajavad inimesed kõikjal juba homseid jätkusuutlikke asulaid.\nKeskkonnaõiglus Ressursside kaevandamise koormus langeb sageli ebaproportsionaalselt vaestele kogukondadele, Milline liikme suurus teile meeldib pole vähe rahalist või poliitilist mõju. Olgu tegemist saastavate naftatöötlemistehastega, mis asuvad madala sissetulekuga Ameerika naabruses, või konfliktimineraalidega, mida kasutatakse meie nutitelefonide hävitamiseks Kongo inimestele ja keskkonnale, vähem raha teenivad kogukonnad ja riigid jäävad tavaliselt tarbijakultuuri tegelike kulude kanda.\nVõimsate nafta- ja kaevandusettevõtete vastu on põlisrahvaste kogukond vaidlustatud kogu maailmas.\nÄsja kehtestas Ecuadori kohus 9 miljardi dollari suuruse kohtuotsuse Chevroni vastu, kes on kasutanud Taiuslik liikme suurus Kui palju advokaati, üritades vältida vastutust Amazonase mürgiste jäätmete kaevanduste jätmise eest.\nBrasiilias peatati massiline kullakaevandamise projekt pärast põlisrahvaste tsiviilhagi. Süsinikuheide Kuna atmosfääri süsinikdioksiidi tase ületas esmakordselt alates pliotseeni ajastust osa miljonist miljonist, on põgenevate kliimamuutuste ärahoidmisel olnud raske optimismi saavutada. Veelgi julgustavam on see, et Ameerika Ühendriikidest paistab kõigist kohtadest valguskiir.\nEhkki osaliselt põhjustatud välistest teguritest nagu majanduslangus ja vähenenud elamuküte talvekuudel mis võib irooniliselt olla tingitud kliimamuutustestvõib heitkoguste languse põhjuseks olla ka suurenenud energiatõhusus, uued kütusesäästlikkuse normid ja inimesed, kes valivad sõidu vähem.\nTulekahju küttes rohkem kütust, on üha enam linnu, ülikoole ja kirikuid võtnud endale kohustuse loobuda fossiilkütustest. Null raiskamine Arvestades, et tahkete olmejäätmete koguarv maailmas kasvab Ja ometi on tõusuteel liikumine jäätmete tekitamise lõpetamiseks. Ja ülemaailmne jäätmekorjajate liit Brasiiliast Indiast Egiptuseni on omandanud uue austuse ja paremad mugavused nende hindamatu panuse eest prügi vähendamisse ja ressursside taaskasutusse.\nmulle meeldib teha: Topics by ddr.ee\nMillised on kägu räsimise „uued räsimisfunktsioonid”? |\nÜhistu liikumine Kui olete kunagi mõelnud keskkonna hävitamise algpõhjustele, olete tõenäoliselt kokku puutunud kapitalismi ja selle kurja sammu kahekordse, kvartalikasumiga.\nLigikaudu miljardi liikmega kogu maailmas kasvav kooperatiiviliikumine ajab uut põlvkondlikku majandust, mis vastab töötajate vajadustele ja arvestab Wall Streeti pankurite taskute vooderdamise asemel tõeliste ökoloogiliste kuludega.\nHispaania Mondragóni ühistukorporatsioon MCC on maailma suurim töötajate omanduses olevate ettevõtete konsortsium, seades esikohale töötajad, mitte aktsionärid. Kolmekordne lähenemisviis inimeste ja planeedi teenimisel on aluseks ka hüvitiste korporatsioonile - juriidilisele isikule, mille peamine eesmärk pole raha teenida.\nAlates Toidu jaotamine Kuna maailmas on peaaegu miljard alatoidetud inimest, kuid ainuüksi USA majapidamised raiskavad igal aastal umbes 40 miljonit tonni toitu, on selge, et maailm kannatab toidujaotuskriisi all, mitte toidupuuduses.\nKõik fotod autor: Brian Major Sandals Resorts Internationali uusim majutusasutus Sandals Barbados, keskendudes kallitele mugavustele ja mugavustele, järgib saare Pink Gini rannas eelmisel aastal käivitatud Sandals La Source Grenada ja hiljuti renoveeritud Sandals Ochi jälgedes. Kuid see on kuurordi asukoht Barbadosel, kauaaegne kalliskivi, kuhu Ameerika reisijad naasevad aastaid pärast seda, kui teised Kariibi mere sihtkohad tähelepanu keskpunkti haarasid, mis lisab sellele uusimale Sandaalide varale mängu muutvat aspekti.\nSelle traditsiooni teadvustamiseks on kampaania Feeding the korraldanud sündmusi, kus üle inimese söödetakse maitsvat tasuta sööki koostisosadest, mis muidu oleks ära visatud.\nEuroopas lõpetas Monsanto oma geneetiliselt muundatud põllukultuuride GMO laiendamise nõudmise pärast aastaid kestnud avalikku vastupanu ja põllumajandustootjate keeldumist sõltuvusest patenteeritud seemnetest.\nMüüt Monsanto väitest, et geneetiliselt muundatud põllukultuurid lahendavad maailma näljahäda, on ilmsiks tulemas Indias, kus ettevõtte kallite ja ebaefektiivsete seemnete ebaõnnestumine sunnib Milline liikme suurus teile meeldib kuu enam kui võlga lasknud põllumeest enesetappu tegema. Keenias arendab rohujuuretasandi liikumine toidusektori suveräänsust kohalike seemnepankade ja säästvate põllumajandusmeetodite kaudu.\nKeele mitmekesisus Olgu, lubasin ühe kaotatud põhjuse, nii et siin see on: UNESCO kavandab umbes keelest, mida praegu räägitakse kogu maailmas, et pooled neist sajandi lõpuks väljasurevad. Ehkki keeled on alati tulnud ja läinud, kaovad need praegu enneolematu kiirusega globaliseerumise ja neokonialismi jõulise dünaamika tõttu, mille tõttu vähemuste ja põlisrahvaste keelte rääkijad on sotsiaalse häbimärgistamise leevendamiseks sunnitud assimileeruma mõne domineeriva keelega.\nMis suurus rinnahoidjat kannab Teie naine? - ddr.ee\nKui keel on kadunud, on ka inimeste ainulaadne ja sajandeid vana teadmine Maakera ema kohta. Toimetaja Valik.


Sõiduautotehnikud saavutasid kutsevõistlusel esikoha /12.05\nAivo ja Kauri lahendamas elektriskeemi koostamise ja mõõtmiste ülesannet. Pilt: SA InnoveKuressaare Ametikooli sõiduautotehniku eriala õppijad Kauri Teern ja Aivo Alas võitsid 11.-12. mail Pärnus korraldatud üleriigilised kutsevõistlused.\nKauri ja Aivo üleriigiliste kutsevõistluste poodiumil. Pilt: SA InnoveVõistlusel tuli sooritada viis ülesannet: teoreetiline test, rehvivahetus, veermiku kontroll, mootori tööpõhimõtte tundmine ning elektriskeemi mõõtmine ja koostamine. Iga võistlustöö sooritamiseks oli aega 30 minutit.


Agaavi suhkur 200g - Abestore\nINTENSON BIO Agaavi suhkur 200g\nAllergikule (ka. toidutalumatus), BIO, Vegan.\nMaitselt nagu vahtrasiirup. Madal gülkoositase, mis sobib inimestele, kes soovivad kehakaalu alandada.\nKasutamine: ideaalne suhkru asendajaks külmadele ja kuumadele jookidele, küpsetistele, puuviljadele.\n95% BIO agaavisuhkur, 5% BIO maltodekstriin.\nEnergiat 1632kJ/390kcal, rasva 0g, millest küllastunud rasvhappeid 0g,\nsüsivesikuid 98g, millest suhkruid 96g, valgu 0g, soola 90mg.


02.11 Ivari Padar | Rahvusvaheliste Suhete Ring\nTeisipäeval, 2. novembril käis Rahvusvaheliste Suhete Ringile loengut pidamas Euroopa Parlamendi liige Ivari Padar, kes rääkis teemal "Minu esimesed triibulised ehk aasta europarlamendis".\nEuroopa Liidu eelarvekavad võetakse vastu 7-aastaste tsüklitena. Praegune lõpeb 2013. aastal ning plaan näeb ette 2011. aastaks eelarve 5.5 % kasvu, mis on vastumeelne Suurbritanniale, kes ise just võttis vastu eelarve, mis kulutusi tunduvalt koomale tõmbab. Eesti panustab aastas eelarvesse 2,5 miljardit ja võtab see aasta välja 14 miljardit ning järgmisel aastal 17 miljardit. Eelarve ümber käib suur lehmakauplemine - kõik üritavad endale võimalikult head tükki saada. Juba mõeldakse järgmise eelarvekava vastuvõtmise peale. Majandusolukord on aga muutunud, sest toimub pidev uute ekspordiriikide tõus ning Euroopa tulevikku nähakse pigem teadmistepõhises majanduses.\nTeine suur teema on multikultuursus ja sellega kaasnevad probleemid. Angela Merkel väitis, et "multi-kulti" on Saksamaal läbi kukkunud. Rahvusparlamentidesse on saanud mitmed paremäärmuslased, kelle kogu programm peamiselt immigrantidevastasuses seisnebki. 12-l riigil 27-st on taolised rühmitused parlamendis. Padar märgib, et Europarlamendis taolist retoorikat ei kohta ja teema ei ole aktuaalne. Kui näiteks mingites küsimustes ka on näha riikide vastuolusid ja tunda ka Põhja-Lõuna vastuolu, siis pigem majandusküsimustes.\nKoos Sofi Oksaneni romaani "Puhastus" levikuga on tõusnud ka huvi Eesti ajaloo vastu. Padarilt on küsitud (ka Põhjamaade saadikute poolt), et kas seal toimunud sündmused olid tõesti nii.\nPõllumajandus moodustab liidu eelarvest praeg umbes 42 %. Majanduskriisi tulemusena on olnud väga rasked ajad - näiteks piimale maksti siiani peale. On kujunenud välja olukord, kus vanadel liikmesmaadel on jätkuvalt suured põllumajandustoetused ja uutel väikesed. Seoses Venemaad tabanud kuumalaine ja saagi ikaldumisega on hinnad taas tõusnud.


Käib konkurss ülikooli uue sümboolika leidmiseks | ajakiri.ut.ee\nÜlikooli tekli märgile otsitakse uut kujundust.\nFOTO: Katrin Tiirman\nSeptembri lõpuni kestab kavandikonkurss, et leida uus kujundus ülikooli tekli märgile, sõrmusele ja rinnamärgile.\nTartu Ülikooli valge põhja ja musta äärega teklist saab peagi ajalugu, sest aastaid kestnud arutelu tulemusel on jõutud otsuseni anda peakattele algne ilme – tõsi küll, väikese uuendusega.\nMõni aasta tagasi ülikooli üldmütsi värskendamise algatanud veebikaubanduse projektijuht Katrin Tiirman selgitas, et kui 2007. aastal ülikooli tekkel taastati, võeti eeskuju Soome ja Rootsi üliõpilaste peakatetest. Rahvusarhiivis olevaid protokolle ja muid dokumente uurides on aga selgunud, et Tartu Ülikooli algne tekkel oli pisut teistsugune. „Laiapõhjaline, sinise sametribaga, metallist märgiga, millel kujutati Apollo templit,“ võttis Tiirman leitud kirjeldused lühidalt kokku.\nLisaks sellele, et praegune tekkel ei sarnane päris algsega, kannustas kujundusuuendust tegema peakatete kõikuv kvaliteet. „Praegusel teklil on ülikooli logo tikand, mille kvaliteet varieerub üsna palju. Kui panna kõrvuti hulk tekleid, siis on näha logode erinevus; mõnel pole isegi aastaarv olnud loetav, niit narmendab jne,“ lisas Tiirman.\nAlgne erineb praegusest. Eesti Naisüliõpilaste Seltsis on säilinud sada aastat vana üldtekkel, mille kujundus võetakse nüüd taas kasutusele. Selle alla on seatud senine tikandiga tekkel. Foto: Katrin Tiirman\nNii kinnitaski rektoraat augustis, et edaspidi on ülikooli teklil valge sametpõhi, mis on ümbritsetud ülikooli põhivärviks oleva sinise sametribaga. Mütsinoka kohale keskele seatakse metallist teklimärk. Seda algupärasel kujul ei taastata, sest Tiirmani sõnul tekitaks see üleliia küsimusi. Nimelt oli vanal märgil kujutatud templil kolm sammast, mida võidakse segi ajada tugevaks sümboliks muutunud ülikooli sammastega.\nAlgatatud kavandikonkursil oodatakse uut kujundust nii teklimärgile, sõrmusele kui ka rinnamärgile ning selle loojale on antud vaid mõned üldisemad pidepunktid, mida tuleb järgida. Näiteks oodatakse, et kavandi loomisel lähtutaks ülikooli ja akadeemilist vaimsust väljendavatest sümbolitest ning et kujundus peaks ajaproovile vastu. Seejuures peaksid sõrmus ja rinnamärk moodustama teklimärgiga ühtse komplekti ning neid peab olema võimalik valmistada suures koguses.\nKavandid tuleb edastada Viljandi kultuuriakadeemia sekretärile Anu Ehalale, kuid ka töö esitamisel kehtivad teatud reeglid. Täpsemalt saab kavanditele seatud nõuetega tutvuda ülikooli kodulehel.\nKavandite esitamise tähtaeg on 30. september. Võidutöö valib välja komisjon ja otsusest antakse teada hiljemalt 16. oktoobril.\nKonkursi preemiafond on 2000 eurot ja summa võimaliku jaotumise võidutööde vahel otsustab komisjon.\nKonkursile on oodatud oma kavandeid esitama kõik Tartu Ülikooli liikmed ja vilistlased.


Vesinikkütus ootab rohelist energiat - Logistikauudised\nAutor: Logistikauudised.ee • 26. juuni 2019\nJuuni keskel väisas oma ümbermaailmareisi käigus Tallinna ainulaadne vesiniklaev Energy Observer, mis tõi taas tähelepanu alla vesinikkütustel sõidukid. Vesinikutehnoloogiasse uskujad on veendunud, et see jõuab ka meil kasutusse kohe, kui meil on piisavalt rohelist tuule- ja päikeseenergiat.\nEesti Vesinikutehnoloogiate Ühingu tegevdirektor Ain Laidoja on veendunud, et Eestis pole vesinikkütuste kasutamine enam kauge unistus, vaid see jõuab laiemalt kasutusse kohe, kui vesiniku tootmiseks on meil piisavalt rohelist tuule- ja päikeseenergiat.\nLaidoja sõnul on vesinikkütuste kasutamiseks vajaminev tehnoloogia juba täna olemas. “Mitte ainult Energy Observeri peal, aga ka autod ja bussid sõidavad juba vesinikkütuse abil. Kui aga maanteesõidukite puhul toodetakse vesinik maismaal, siis selle laeva puhul elektrolüüsitakse vesinik koguni sellesama aluse pardal, kasutades päikese- ja tuuleenergiat ning puhastatud merevett,” selgitas ta.\nKuigi vesinikku saab toota ka näiteks fossiilsest maagaasist, siis keskkonnasõbralikum variant on justnimelt tuule- ja päikeseenergia abil loodud nn roheline vesinik. Omapärane vesiniklaev võimaldab vesinikku toota mereveest, mis teeb selle ka erakordselt kuluefektiivseks, sest sõiduks kasutatav energia saab kogutud sõidu ajal.\nLaidoja lausus, et laeva puhul tuleb vesiniku tootmist alustada merevee sooladest puhastamisest sellisele tasemele, et seda on võimalik ka joogiks tarbida. Järgmises etapis eraldatakse elektrolüüseris hapnik ja vesinik, millest viimane surutakse kompressori abil kõrge rõhu all ballooni, kus seda on võimalik kütusena säilitada. Sellegipoolest on Laidoja sõnul vesinikku tegelikult lihtne toota ja selle tulemuslikkus on märkimisväärne.\n“Selle laeva pardal on praegu 2 MWh vesinikusse salvestatud energiat, vesinikmahutid on täis ja rohkem kuhugi salvestada ei olegi võimalik. Võrdlusena, minu enda keskmise suurusega maja tarbib aastas ligi 15 MWh elektrienergiat,” tõi ta näiteks.\nLaidoja sõnul on vesiniku kasutamise põhieelis selle positiivne mõju keskkonnale. “Kliimamuutused on paljuski kasvuhoonegaasi CO2 tagajärg, mis tuleneb põletatud kütustest – bensiin või diislikütus, mille sees on süsinik. Seevastu vesiniku kasutamisel on ainus eralduv aine puhas vesi. Mitte ühtegi kahjulikku ainet, näiteks tahmaosakesi, väävliheitmeid või lämmastikuheitmeid,” selgitas ta.\nVaja alternatiivseid energiaallikaid\nMaailmas ainulaadse Energy Observeri ümbermaailmareisi toetab omalt poolt Toyota, mis on juba varasemalt väljendanud oma usku vesiniktehnoloogiasse. Toyota tõi Euroopa turule vesinikul põhineva Toyota Mirai sõiduauto juba aastal 2015 ning selle müügimahud kasvavad aastast aastasse. Praeguseks on müüdud juba 500 autot.\nToyota Balticu juhatuse liikme Marek Maide sõnul on Toyota aktiivselt vesiniktehnoloogiat arendanud juba viimased 20 aastat, mille jooksul on tehtud arvukalt testimisi, et jõuda praktiliste lahendusteni.\n“Energy Observer on heaks näiteks, kui palju erinevaid võimalusi on vesinikkütuse kasutamiseks. Vesinik võimaldab kiiret tankimist, suurepärast sõiduulatust ja emissioonide vaba sõitu, mis teeb sellest kasuliku ja keskkonnasõbraliku energiaallika paljudele erinevatele sõiduvahenditele. Loodetavasti on ainult aja küsimus, millal Eestis vesinik kui energiaallikas riigi tasandil tõsisemat huvi tekitab. Seejärel võiks vesinikukütuseelemendil põhinevad Toyota Mirai sarnased sõidukid ka Eesti tänavatele jõuda,” märkis ta.\nAin Laidoja hinnangul on vesiniku laialdaselt kasutamine Eestis vägagi reaalne, kuid selle jaoks on eelnevalt vaja välja arendada alternatiivsed energiatehnoloogiad, mille abil suures koguses vesinikku toota. Tema sõnul on Eestis head tuuleressursid ja ka piisavalt päikeseenergiat, mida võiks salvestada vesinikuna ja kasutada siis, kui ka juhtub olema tuulevaiksem ja pimedam aeg.\n“Vaja on tuule- ja päikeseenergia suuremat tootmist ning kui selleni jõuame, on vesinik kohe kasutuses,” nentis Laidoja.


Iseteeninduskassade võidukäik! Töötaja ütles tavalist kassat soovinud kliendile: teeninda ennast ise - Kasulik.ee\nIseteeninduskassade võidukäik! Töötaja ütles tavalist kassat soovinud kliendile: teeninda ennast ise\nTõrva Maximas soovis klient kasutada tavalist kassat, avatud olid ainult moodsad iseteeninduskassad. "Miks sa ennast ise ei teeninda," küsis poe töötaja.\nKlient jagas sotsiaalmeedias ebameeldivat kogemust, mille osaliseks ta Tõrva Maximas sai. Nimelt oli poes avatud vaid iseteeninuduskassa, kui klient soovis kasutada tavalist kassat, sõnas teenindaja talle "miks sa ennast ise ei teeninda?". "Minu järel tuli vanem härra, kellele vastati samuti, kuid kes oli jonnakam ja kupatas noormehe siiski tööpostile. Minu meelest pole mõtet pidada poodi, kui müüjaid ei jaksa palgata," kurjustab klient.\nMaxima Eesti teenindusjuht Vladislava Grünthal sõnas Kasulikule, et nad on teadlikud Tõrva Maxima poes aset leidnud olukorrast ja on ka kliendile vabandused edastanud.\nSamuti oleme koos kaupluse personaliga läbi mõelnud, kuidas sarnaseid olukordi vältida. Kuna Tõrva kaupluses on iseteeninduskassade süsteem veel uus ning nii nagu tehnoloogiaga ikka, kõik ei pruugi kohe laitmatult töötada. Just täna (neljapäeval - toim.) on meie tehniline meeskond kohapeal iseteeninduskassade tööd üle vaatamas ning nad teevad kohapeal ka vajalikud ümberseadistused. Maxima kauplustes teeme iseteeninduskassa konsultantidele lisakoolitusi, et neil oleks oskusi tehniliste probleemide tekkimisel kiirelt reageerida," kinnitab ta.\n"Pingutame pidevalt selle nimel, et ostlemise kõrgperioodidel tagada võimalikult suur sujuvus. Lähtume sellest soovist ka kaupluse töögraafikute koostamisel ning järjekordade leevendamise eesmärgil soovitame kindlasti omaltpoolt inimestel tutvuda iseteeninduskassa võimalustega. Meie kogemus näitab, et üha enam ostjaid eelistab iseteeninduskassasid kasutada. Seehulgas hindavad meie kliendid väga, et iseteeninduskassadest kõigis saab maksta pangakaardiga ning ühes kassas nii sularahas kui kaardiga."\nMaxima: 60% klientidest kasutab iseteeninduskassat\n"On tõsi, et iseteeninduskassade kasutamine nõuab teatavat harjumist ning sel põhjusel on ka iseteeninduskassade juures abiks meie konsultant. Et Tõrva kaupluses tekkis olukord, kus ei toiminud iseteeninduskassa ning ei olnud ka konsultanti koheselt juures, on väga harv ning vabandame veel kord oma kliendi ees tekkinud ebamugavuste pärast.\nTegelikult näitab meie ostjate tagasiside, et iseteeninduskassasid kasutavad kõik kliendid, vanusest sõltumata. Kogemus näitab, et kui ostja on juba korra iseteeninduskassas teenindaja või ka näiteks pereliikme abiga ostude eest tasunud, toimub see järgmisel korral juba sujuvamalt.\nLaiemast pildist rääkides - erinevatel aegadel ja piirkondades on iseteeninduskassade kasutajate arv erinev, jäädes vahemikku 20 protsendist kuni iga teise kliendini – kokku üle Eesti aga 60% kõikidest Maxima klientidest kasutab ostude eest tasumisel iseteeninduskassat.\nLisaksin veel ka seda, et laiemalt vaadates võiks kaasaegsetele iseteeninduskassadele suhtuda sarnaselt mobiiltelefoni - esialgu sellega tutvust tehes võib uus tehnoloogia mõnevõrra ootamatuna tunduda, kuid juba üsna kiiresti kasutame uut seadet nagu oleksime seda aastaid teinud," ütleb Grünthal.


Ralfi nurk: "Force Majeure" (2014)\nRuben Östlundi humoorika draama "Force Majeure" ("Turist") keskmes on Prantsusmaa Alpidesse suusareisile sõitnud Rootsi perekond, kelle elus toimub järsku kannapööre segase intsidendi tõttu, mis näitab perepead Tomast järsku hoopis uuest küljest. Perekond on parasjagu mägedes ühes restoranis lõunatamas, kui horisondil vallandub potentsiaalselt eluohtlik laviin, mis sööstab otse nende suunas. Kuna sekundiks paistab, et see vääramatu jõud võib tema ühes teiste sealsete turistidega elusalt neelata, haarab Tomas oma telefoni ja kindad ning paneb tagasi vaatamata jooksu, jättes abikaasa Ebba ja kaks väikest last abitult sinna. Kuigi hetkega saab selgeks, et ohtu päriselt ei olnudki, reedab Tomase impulsiivne otsus perekond kriitilisel hetkel hüljata tema kohta piisavalt, et abiellu tekiks mõra. Mees, kes peaks lähedasi niisuguses situatsioonis kaitsma, osutub tegelikult isekaks argpüksiks, ja nähes oma kaasa tegelikku palet, tekib Ebbas järsku ebakindlustunne, mis võib nende kooselule mõjuda vaat et katastroofilisemalt kui mõni laviin.\nNagu arvata võib, on Tomasel ja Ebbal sellele juhtumisele järgnevatel päevadel raske teineteise läheduseski olla, nii et ootamatult saab mägedest, kuhu perekond sõitnud koos rõõmsalt aega veetma, asjaosaliste jaoks üksildane ja vaikne paik — Tomas maadleb häbiga ja püüab oma käitumist tagantjärele ratsionaliseerida, Ebbat närib jälle viha ning kurbus, mille toonud teadmine, et ta on pere loonud inimesega, kes mõtleb raskel hetkel ainult enda turvalisusele ja on tagatipuks ka liiga eneseuhke, et tõele näkku vaadata ja seda tunnistada. "Force Majeure'i" tragikoomilisus seisneb ennekõike tõsiasjas, et sündmus, millest perekonna probleemid algavad, on niivõrd spontaanne, et Tomasel polegi eriti aega mõelda, milline käitumisviis oleks kõige õigem. Ta juhindub mõtlematult instinktidest ning paraku saab temast seeläbi iseenda suurim vaenlane. Pärast juhtunut on selge, et kui ta vähegi saaks, läheks Tomas ajas tagasi ja toimiks nii, nagu temalt eeldataks — tõestaks ennast, mängides isetu, kangelasliku ja meheliku pereisa rolli.\nÖstlund näitab peenelt läbi huumoriprisma, kui palju alandust ja piinlikkust võivad põhjustada inimese loomus ning intuitsioon. Irooniline on, et kuigi Tomase käitumine paanilisel hetkel ei ole tegelikult absurdne või ebaloomulik, reedab ta perekonna ning naeruvääristab ennast, saades selles loos haledaks märtriks. Peategelaste psühholoogia on filmis kurvastav ja piinlik ning see ei kehti see ainult süütundest vaevatud Tomase puhul, vaid ka tema naise, kes peab korduvalt vajalikuks juhtunust kõrvalistele inimestele rääkida ning muutub järk-järgult ebadelikaatsemaks ja dominantsemaks. Samal ajal valavad nende korraga tähelepanuta jäänud lapsed omaette pisaraid ja tunnevad nukrust, mille tugevus võiks ümbritsevaid mägesidki liigutada.\nÖstlundist on leidlik kujutada kõige intiimsemaid ja ebamugavamaid olukordi koomilises laadis, justkui muheledes selle üle, kuivõrd haprad ja võltsid on ka kõige täiuslikumad abielud tegelikult ning kui naeruväärselt palju võib üks põgus, aga saatuslik intsident raputada pealtnäha ideaalset suhet mehe ja naise vahel. Ometi ei tundu miski filmis utreeritud — pigem on see valusalt aus, demonstreerides teravmeelselt ja tähelepanelikult, millised võivad olla tagajärjed, kui olla kiindunud mitte inimesse, vaid isiklikku ettekujutusse inimesest, mis tänapäeval on eriliselt tüüpiline. Justkui Hanekelt tuletatud analüüsiv ja külm stiil, tegevuspaiga autentsus ning intrigeeriv temaatika teevad "Force Majeure'ist" ülimalt nauditava ja väärtusliku draama.\nmartraun 26. jaanuar 2015 21:58\nMinu jaoks oli see eelmise aasta suurimaid pettumisi. Huvitav ja intrigeeriv keskne idee ja kohati briljantne teostus aga kunagi ei täitnud oma täit potentsiaali. Ilus algus ja kaunis lõpp, aga kõik vahepealne jäi kuidagi kuivaks, lamedaks ning kunstlikuks. Tuletas oma minamilismis ja dilemmades teatud mõttes Bergmani 1960ndate loomingut, ent ei küündinud suurmeistri nüansseeritusele.


Kuidas arvutada prinditava pildi suurus ja PPI?, Liige 15 Foto suurus\nLiige 15 Foto suurus,\nSeejärel võeti kassetilt ära plaati valguse eest kaitsev vahetükk ja tunde järgi säritamiseks eemaldati objektiivi eest sobivaks ajaks kate. Edasised arengud filmifotograafias seisnesid peamiselt filmi säritamise ehk fotokaamerate täiustamises.\nCamera Liige 15 Foto suurus tähendabki tõlkes pimedat ruumi. Selle nähtuse olemasolust oldi teadlikud juba antiikajal.\nNende jagamine oma sõprade ja perega on aga parajalt tüütu, sest suure andmemahu tõttu kirjaga saata neid kõiki korraga ei saa.\nEsmakordselt mainiti seda 5. Täielikult suutis selle nähtuse ära seletada araabia õpetlane ja teadlane Alhazen alles keskajal. Suurema hoo sai camera obscura areng sisse renessansiajastul.\nJuba Paar sajandit hiljem keerati kujutis õigeks peegli abil. Täiustatud camera obscurat sai kasutada joonistamisel, loomaks elutruusid kujutisi; selle abi on kasutanud näiteks sellised suurmeistrid nagu Jan Vermeer ja Canaletto. Samuti leidis seadeldis rakendust astronoomias taeva vaatlemisel ja camera obscurale panigi nime astronoom Johannes Kepler Seega on üsnagi märkimisväärne asjaolu, et juba Kujutise jäädvustamist takistas vaid keemiateadmiste piiratus.\nTa kasutas päikesevalgust sooladele sõnade salvestamiseks, ent ei püüdnud neid sinna lõplikult kinnitada. Hõbenitraati ja hiljem hõbekloriidi kasutades valmistasid inglased Thomas Wedgewood ja Humphry Davy erinevatest esemetest kontaktkoopiaid.\nKuna kinnitamisprotsessi aga ei tuntud, kadusid kujutised üsna pea, mistõttu püsivate jäädvustusteni sel sajandil ei jõutudki. Siiski oli see tehnoloogia koos camera obscuraga eeldusteks fotograafia leiutamiseks, aga läks veel sajand, enne kui suudeti salvestada esimene kujutis. Kuigi esimese foto tegemisel ei kasutatud hõbedasoolasid, sai sellest fotograafia arenedes üsna kiiresti olulisim keemiline ühend kujutise jäädvustamiseks. Litograafia seisnes Taiendage suurema elementi käsitsi joonistamisel teatud kivimile ja seejärel nende tindiga trükkimisel.\nKui päike paar tundi läbi joonistuse valgustundlikule plaadile oli paistnud, muutusid lahuses valgusele rohkem paljastatud alad kõvemaks ja pehmemad alad oli võimalik veega eemaldada. Nii tekkis esialgsest joonistusest üsna täpne koopia ja selle protsessi nimetas Niépce heliograafiaks. Aastal või paigutas ta valgustundliku tinasulamist plaadi camera obscurasse ja nii valmiski esimene foto.\nSelleks kasutas ta vaskplaati, mille ühel poolel asus hoolikalt poleeritud hõbedakiht. See plaat asetati pimedasse kasti nii, et hõbetatud pool jäi joodikristalle sisaldava anuma kohale. Joodiaurude reageerimisel hõbedaga moodustus vaskplaadile üliõhuke valgustundlik hõbejodiidi kiht.\nDaguerre ristis leiutise oma nime järgi dagerrotüübiks ja jaanuaris teatati leiutisest Prantsuse Teaduste Akadeemias. Seda daatumit peetaksegi tihti fotograafia sünniajaks. Dagerrotüüpe iseloomustas eriti kõrge pildikvaliteet, sest isegi lähemal vaatlusel polnud võimalik eristada ühtegi kujutist loovat joont ega täppi.\nÜsna pea pärast leiutise teatavaks tegemist hakati mitmel pool maailmas avama fotostuudioid ja müüma fotomeeneid.\nIsegi pärast uute tehnikate avastamist jäi dagerrotüüp üsna populaarseks. Foto paberil — kalotüüp ehk talbotüüp[ muuda muuda lähteteksti ] Vanim fotonegatiiv, mis pärineb aastast Vähem Kuidas suurendada Sex Dicki treeningut kolm nädalat pärast seda, kui Daguerre oli teatavaks teinud fotograafia leiutamise, avalikustas William Henry Fox Talbot Talbot oli teadlane, kes ei jäänud oma joonistustega rahule.\nSee ajendaski teda leidma alternatiive kujutise käsitsi paberile kandmisele.\nKuidas luua uut fotoraamatut?\nKõige loomulikum oli paberi muutmine valgustundlikuks hõbedaühendite abil, kuna Talbot oli teadlik varasematest katsetustest hõbedaga. Kasutuskõlbliku meetodini jõudis Talbot aastal Et muuta paber valgustundlikuks, tuli Liige 15 Foto suurus leotada keedusoola ja hõbenitraadi lahuses, mille tulemusel tekkis paberile hõbekloriid. Valguse käes muutus hõbekloriid tumedaks.\nNii tekkis negatiivkujutis, mille Talbot ristis fotojooniseks photogenic drawing. Kui esimeste fotode puhul võis kujutise tekkimist lihtsalt oma silmaga jälgida, siis Tablot nimetas niimoodi saadud pilti kalotüübiksmida tuntakse ka talbotüübina. See võimaldas säriaega lühendada poole minutini. Peale selle lõi Talbot fotogravüürimis seisnes kaaliumkromaadilahusega valgustundlikuks muudetud želatiini abil pildi söövitamises terasplaadile.\nVõrreldes dagerrotüübiga oli kujutis kalotüübil vastupidavam, kergemini vaadeldav ja soojemate toonidega.\nSellegipoolest ei saavutanud kalotüüp niisugust populaarsust, kuna säritamine ja pildi tegemise protsess oli aeganõudvam ning paberi omaduste tõttu polnud tulemus sama kvaliteetne, pealegi kippus kujutis paberil aja möödudes nõrgenema.\nNii jõuti klaaspõhimiku kasutamiseni.\nEsimese sellise menetluse — albumiin-klaasnegatiivid — töötas Albumiinmenetlus Liige 15 Foto suurus ühelt poolt saada pabernegatiividega võrreldes oluliselt teravama kujutise, kuid samas nõudis särituseks 15—30 minutit.\nSeetõttu sai seda menetlust kasutada peamiselt maastiku- ja arhitektuurivaadete pildistamiseks. Nii jätkusid otsingud suurema valgustundlikkusega fotomaterjali järele, mis viisid uue emulsiooni sideaine — kolloodiumini. See võimaldas valgustundlikku kihti hästi klaasile kinnitada, mis oli varem peamine takistus klaasplaatide kasutamiseks.


PERSOON: Sisserändajate pojast presidendiks - Tänane leht\nPERSOON: Sisserändajate pojast presidendiks\n13. juuni 2016, 18:26\nBrasiilia ajutine president, Liibanoni maroniitide ehk araablastest kristlaste põgenike laps Michel Temer. FOTO: SCANPIX\nKuu aega tagasi sai 75-aastasest Michel Temerist viimase 30 aasta jooksul juba kolmas Brasiilia asepresident, kes on tõusnud riigipeaks. Temeri tõus karjääriredelil sai võimalikuks, kuna Brasiilia senat toetas 12. mail ettepanekut tagandada presidendiametist Dilma Rousseff ning Rousseffi ametivolitused peatati.\nOma süüd eitava Rousseffi edasine saatus sõltub senatikomisjoni uurimisest, mille tulemus peab selguma hiljemalt novembris. Seni täidab riigipea kohuseid Temer, kes on juba end Planalto presidendipalees sisse seadnud.\nKui tagasihoidlikumasse Alvorada residentsi taandunud Rousseffi süü leiab kinnitust ning kaks kolmandikku senatist hääletab tema ametist tagandamise poolt, ei pea Temer presidendipaleest välja kolima enne 2018. aastat – just nii kaua pidi kestma Rousseffi teine ametiaeg.


Juhtkiri: Kinnisvara hinnatõus ei tähenda veel hinnamulli – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nHelsingi kesklinnas on ainuüksi maa hind nii kõrge, et 100 Eesti krooni eest saab parasjagu maalapi, mis jääb sama kupüüri alla. Samal ajal on Eesti kinnisvaramaaklereid hakanud rääkima meil paisuvast kinnisvaramullist.\nEhkki kinnisvara hinnad, ja just paneelmajade korterite hinnad, on aastaga kuni 40% tõusnud, ei ole Äripäeva arvates tegu kinnisvara hinnamulliga.\nKuivõrd inimeste sissetulekud järjest kasvavad, millega elamispinna laenu- ja liisinguvõimalused avarduvad, siis ei jäta see puutumata kinnisvaraturgu. Arenenud riikides on peaaegu igal perel pikaajaline maja- või korterilaen. Seda peetakse loomulikuks. Kui Igor Gräzin veel USAs elas, maksis ta laene tagasi, nii et “veri ninast väljas”.\nMeie inimene kõhkleb veel miljonikroonist laenu võtta, kuid võtab juba üsna julgesti mõnesaja tuhande kroonise laenu. Selle rahaga saab Tallinna “mägedele” – Mustamäe, Lasnamäe ja Õismäe – korteri. Enam ei pea elama mitukümmend kilomeetrit (Tal)linnast eemal, ainult odavuse pärast. Kas see on kaua oodatud keskklassi kujunemise lugu? Kallite, eksklusiivsete majade peale keskklassi hammas veel ei hakka. Kes on maja ostnud, see on ostnud, silmapaistvalt rikkaid samas tempos juurde ei tule. Nimetatud asjaolu võibki olla põhjustanud olukorra, kus paneelmajade korterite ruutmeetri hinnad kisuvad maja ruutmeetri kanti – nähtuse, mida maaklerid imeks panevad.\nÜhes segmendis nõudluse suurenemine ja teises nõudluse vähenemine ei tähenda aga hinnamulli. Ehkki kalli kinnisvara arendajatel pole just parimad päevad.\nHinnamull lõhkeks nagu börsimull siis, kui elamispinda ostetaks laenuga vaid spekuleerimise eesmärgil ja jäädaks hätta laenu tagasimaksmisega. Siis asuksid pangad tagatiseks olevat kinnisvara müüma, mis tooks kaasa kinnisvarakrahhi. Kuid Eestis ostetakse elamispinda valdavalt ikka elamistingimuste parandamiseks. Inimesed on laenu võttes arvestanud oma võimalustega, mis majanduskasvu jätkudes ja tööpuuduse vähenedes ainult paranevad. Mulliohu kasvades on pankadel võimalus vähendada kinnisvaralaenude mahtu, tõstes omafinantseeringu-, intressi- ja tagatismäära.\nHelsingi näide on üks äärmus, aga kohati on maa hind Eestis naeruväärselt madal. Eestis on kohti, kus ruutmeetri maad saab osta 50 sendi eest. Hektar maad maksab 5000 krooni. Maa teeb siiski kallimaks maamaks, mille aastane määr võib ületada maa enese hinna. Seepärast lihtsalt maad spekuleerimiseks kokku ostes tuleb arvestada suurte kulutustega. Kuid hinnatase on ikkagi paigast ära, ja maa kui kinnisvara hind saab seepärast ainult tõusta.\nOluline kinnisvara omandajate grupp on välismaalased. Praegu ostavad nad agaralt “mägede” kortereid, et siinviibimise ajal mitte hotellis elada, mis tuleb kokku kallim. Kui Eesti astub ELi, väheneb Eestis kinnisvara omandamise risk nende silmis veelgi. Ja mõju kinnisvarahindadele saab olla üksnes tõusu suunas.\nKinnisvarahindade hüppeline tõus – mull?\nLasnamäel ostetakse ühetoalisi kortereid, mille ruutmeeter maksab kümme tuhat krooni. Seda hinda saab võrrelda uusehitistega, mille ruutmeeter maksab 12 000-14 000 krooni, Tallinnast väljas isegi 8000 krooni. Inimesed ei mõtle asju korralikult läbi ega arvesta korterite eluea ning reaalsete kulutustega. Kinnisvaraturul on mull ja see puudutab eeskätt Tallinna nn mägede piirkondi.\nSamas tuleb Lasnamäe korterisse investeerida tunduvalt rohkem raha, kui on uusehitise kogumaksumus. Mustamäe ning Õismäe hinnatase on veelgi kõrgem.\nSiiski ei saa veel rääkida kinnisvarakriisist. Äärmusliku stsenaariumi kohaselt võib mulli lõhkemine kaasa tuua hinnalanguse, mille tagajärjel hakkavad pangad klientidelt küsima lisatagatisi või realiseerima olemasolevaid. Samas näitavad praegused märgid, et pangad on paindlikud ja tahavad laenu anda.\nERI Kinnisvara analüütik Tõnu Toompark (EPL 12.03.)\nMullist Eesti kinnisvaraturul on veel vara rääkida. Kiirele kasvule järgneb ikka mõningane langus. Erinevalt börsist on kinnisvara inimestele hingelähedane ja tegelikud väärtused paremini taibatavad, kuna kivi tuleb ikka vastu. Samas on väga hea, et selliseid signaale tuleb, siis ei lähe nii enam edasi.\nHansapanga juht Indrek Neivelt (EPL 12.03.)\nViimase aasta jooksul on kinnisvaraturg Paides väga elavaks muutunud. Korterite hinnad on keskmiselt tõusnud 30 protsendi võrra, kesklinnas aga suisa 50 protsendi võrra. Hinda kruvivad üles välismaalased, sest me oleme Eesti keskel, igasse punkti on siit kuni 100 kilomeetrit. Ka majade hinnad on lakke hüpanud, praegu tuleb nende eest maksta keskmiselt kolmandiku võrra rohkem kui mullu samal ajal. Peamised Paide elamispinnahuvilised on soomlased, ent teenindada on tulnud ka rootslasi, iirlasi. Tõus läheb kindlasti edasi, nii majade kui ka korterite osas.\nPaides tegutseva kinnisvarafirma Kinnisvarakeskus Kesk-Eesti OÜ juhataja Pearu Mandre (ÄP 04.02.)\nArtikkel on avaldatud 14.03.2002 väljaandes Äripäev –\nUuem uudis: Kas kinnisvaraturul pidu läbi? ››\n‹‹ Vanem uudis: Kinnisvaramull Tallinna korteriturul on jõudnud lõhkemise äärele


PACU haiglast väljakirjutamise ja amp ;protseduurid - Tips for you - Tipsed.Com\nPaljudes haiglates ja kliinikutes on tuimastusjärgse palatis või PACU, mis haldab patsientide manustati seda narkoosi operatsiooni ajal või ambulatoorse korra.PACU suunised reguleerivate erinevate etappide anesteesia taastamise protsess, sealhulgas kiire taastumine, vahe taastumise ja hiliste taastumist, millest mõned kattuvad.Paljudel juhtudel, õed kasutada punktisüsteemi, et hinnata nende patsientidel.\ntühjenemine hindamine I etapp\nÕdede kasutada protokoll poolt välja toodud PACU kohe hinnata patsiendi taastumine narkoosi pärast operatsiooni.Ajal esialgne operatsioonijärgne hooldus, anestesioloog peaks kontrollima patsiendi hingamisteede tahkete hingamisfunktsiooni.Sealt tuleb patsienti kontrollida lihaste jõudu ja valu kontrolli.Iga meditsiiniseadmete patsienti sisestatud, sealhulgas RVT ja kateetrid, tuleb kontrollida veendumaks, et nad ei rikutaks.Patsiendi mugavuse ja ärevus pärast operatsiooni tuleks hinnata ka.\nOn mitmeid PACU hindamissüsteemidele hindamise anestees\nia patsientidel.Üks neist skaalasid on Aldrete Scale, mis formuleeriti 1970. aastal ja muudeti 1992. Aldrete kasutab hinnangud skaalal null kuni kaks skoor viis eri valdkondade taastumine - tegevus, hingamist, vereringet, teadvuse ja hapniku küllastus.Paarkümmend kaks igas kategoorias peetakse parimaks kõigis valdkondades.Patsiendil peab olema üldine skoor vähemalt üheksa ümbersõit II etapp ja kaaluda heakskiidu.\ntühjenemine hindamine II etapp\nkui patsient jätkab taastuda operatsiooni PACU hindamise kolib II etapp.See etapp on vaid patsientidel, kes ei ole tulemus piisavalt hästi teenida heakskiidu I etapp Patsiente tuleb näidata paranemist olulistes valdkondades, mida on kontrollitud faasis, nagu hingamist ja lihaseid.Naha värvi ja tingimus loetakse ka selles faasis.\npostanesthesia heakskiidu punktisüsteem (PADSS) on mõõtur paljudes haiglates kasutada, et hinnata patsiendi valmisolekut heakskiidu II etapp.PADSS kontrollib viie tähtsates valdkondades - elulisi (vererõhk ja pulss), aktiivsus, iiveldus ja oksendamine, valu ja kirurgilise verejooksu.Nagu Aldrete Scale, peavad patsiendid skoor vähemalt üheksa, et kaaluda heakskiidu.\nKui patsient on valmis heakskiidu, PACU protokoll sätestab, et seal on mitmeid samme patsiendi ettevalmistamine saadetakse koju.Nii kannatlik ja iga kodu osutajad peaksid mõistma kõik heakskiidu juhiseid.Need juhised peavad olema kirjutatud, ning eeldusel, et nii patsiendi ja tema saatjale või eestkostja, kui patsient on laps.See teave peaks sisaldama vahendeid ja kontaktandmed juhuks probleemid tekivad.Reisikorralduse patsiendi kojuviimiseks tuleks ka kontrollida.\nPost-anesteesia osakonnas oskuste / pädevuse kontrollnimekirja\nAmerican Society Anestesioloogide ametlik kodulehekülg\nTop sportlik Seminaris


Siin me oleme. – Amsterdam\n11/07/2017 Helena Comments 0 Comment\nTäiesti uskumatu, aga see päev on tõesti käes. Oleme oma ajutises Amsterdami korteris ja vaatame kolmekesi Comedy Channelit, mille all jooksevad segased subtiitrid. Õnneks on saated inglise keeles ja huumor kaduma ei lähe. Õhtul läheme äkki natuke jalutama, kuigi väsimus on suur. Oma osa on sellest kindlasti kergendusel, et kõige hullem on ehk juba läbi – kassiga lendamine. Sirius on nii vapper kiisu, et mul on väga hea meel, et ta nii kannatlik ja tubli on. Minu süda ei oleks küll teisel juhul sellele vastu pidanud. Aga kõik läks lõpuks hästi ja isegi vedas natuke ning lend sai sujuv ja küllaltki kiire.\nKus me hetkel pesitseme? Booking määras meile ajutise korteri kesklinnast 3,4km kaugusele. Korter on tohutu! Siin on suur vannituba pesumasina-kuivatiga, magamistuba suure voodiga, veel suurem elutuba-köök, kus on telekas, kaks diivanit, söögilaud ja palju köögitehnikat (nõudepesumasin, külmik koos sügavkülmaga, uhke pliit ja mikrolaineahi/tavaline ahi) ja isegi üks lisatuba, kus on kaks nari (ka see inimene, kes meid vastu võttis, imestas, et miks meile suure pere korter määrati). Siin on ka kõik muu vajalik olemas, alates rätikutest ja voodipesust kuni tolmuimejani ja köögitarvikuteni. Meie korter asub kolmandal korrusel (nende second floor) ja on vaatega pargile. Tegime juba ka süüa ja köök on mõnus, kuigi meie enda korteri värske remondiga köögis on natuke rohkem tööpinda.\nToidupood on lähedal (kuskil 5 min kõndi). Albert Heijn on Hollandi suurim toidukett, meenutab hästi palju Coopi. Valik on hea, aga toidukorviga peab tõesti ettevaatlik olema, muidu kulub oluliselt rohkem raha kui tahaks.\nMeie asjad jõuavad kohale augusti alguses, aga juba ülehomme läheme esimesi kortereid vaatama. Valik tundub üllatavalt hea. Homme tuleb meil migratsiooniametis käia ja end elanikeks registreerida. Pärast seda on Madisel pangaga kohtumine, kus talle Hollandi konto avatakse, et relocate’mise rahad üle saaks kanda (ja me korteri eest üldse maksta saaksime).


11. oktoober 2016 kell 8:00\nKukk (44) juhib asepresidendi ametis Soome metsanduskontserni UPM biokomposiitide ärisuunda. See on Euroopas üks suuremaid looduslikku kiudu sisaldavate komposiitmaterjalide tootjaid ning osa UPMi homsest päevast, mis paberitootmise kahanedes puidule uut kasutust otsib. Puidust võib perspektiivis teha mida iganes, ütleb Kukk.\nKui UPM Kuke 2004. aastal Soome vineeritehaseid juhtima kutsus, oli see väga kõva sõna – esimene Eesti mees nii kõrgel kohal. „Mees metsast miljardite juurde,“ kirjutas Äripäev toona esikaaneloos.\nJärgneb intervjuu Kaido Kukega.\nAsepresident on kõva sõna.\nAsepresidente ja natuke kõvemaid vendi on kontsernis sadakond, ei maksa üle hinnata. Et kõva mees oleksid, pead olema täidesaatev asepresident (naerab). Ärivaldkondade juhid on asepresidendid.\nKuidas sellesse ametisse jõudsite?\nOlin pikalt vineeriga seotud. Panin käima Otepää tehase, siis kutsuti Soome, kus juhtisin 13 vineeritehast neljas riigis. Vastutasin vineeri äritegevuse arendamise eest erinevates rollides kaheksa aastat. Siis tundus, et aitab küll. Kõik on nähtud ja kogetud ja ise enam väga ei arene ega suuda välja pakkuda. Neljakümneselt ei viitsi aga veel tühikäigule minna ja pensioni ootama hakata. Siis juhtus, et biokomposiitide juht läks karjääri jätkama mujale. Korraldati avalik konkurss, osalesin ja mind valiti välja. Üle saja aasta esimene kord, kus ma ise tahtsin minna, mitte et oleks kutsutud.\nTöötajate arv kahanenud 2002. aasta 35 000-lt 20 000-le, käive ca 10 mld eurot.\nPaberi osakaal on vähenenud 45%-le, teised iseseisvad tegevusalad on biomaterjalid (sh tselluloos, biodiisel), etiketimaterjalid, vineer, energiatootmine, Aasia paber, muud.\nUPMi biodiisel katab viiendiku Soome vajadusest, koostöö on kahe kütuseketiga. Toiduks sobivat tooret ei kasutata. Suurem tootmine eeldab tehnoloogilist hüpet.\nViimaseid suuremaid investeeringuid (40 mln eurot) Otepää tehase laiendus.\nPaberitootmine jätkub, Euroopa ja USA vajavad endiselt 30–35 tonni trükipaberit aastas.\nPanustatakse kõrge sisenemislävega aladesse.\nFirmal on tugev kassa, mis võimaldab investeerimisvõimaluse tekkides kiirelt reageerida.\nMetsatööstuse arvele langeb 18% Soome tööstustoodangust ja 20% Soome ekspordist.\nAastal 2013 oli metsa- ja mööblitööstuse toodetud väärtus Soome majanduses 20,7 mld eurot.\nSektori arvele langeb 15% töökohtadest Soome tööstuses.\nPeate palju õppima?\nSisuliselt on see inimeste juhtimine, aga muidugi peab õppima. Olen palju Saksamaal ja Soomes, allhankeketid on Hiinas, omajagu on üle ookeani USAsse lendamist. Otseseid alluvaid on umbes sada Saksamaal, Prantsusmaal, Austrias, Soomes.\nAga... miks olete Eestis?\nMa ELAN Eestis.\nSoome metsanduses räägitakse kriisi järel uuest tulemisest.\nMinu „teadlik elu“ UPMis algas 2003–2004, kui ärgati nagu Nokias, et „platvorm põleb!“. Saadi aru, et paberi tarbimise langev trend ei pöördu tagasi. Tänaseks on kõik suured suutnud kohaneda – kui enne moodustas põhiosa paber ja muud tegevusalad olid paberi jaoks, siis nüüd on tegevusalad tehtud iseseisvateks äriüksusteks, mis majandavad turu tingimustel. Uued suunad ei suuda kohe miljardilisi käibeid asendada, nii on uute tehnoloogiatega põhitegevust võimalikult efektiivseks muudetud. Sama käive tehakse nüüd oluliselt vähema inimeste arvuga. See loob ressursi uute asjade ehitamiseks.\nMis on muutustes Teie üksuse roll?\nMinu roll kontsernis on suhteliselt väike. Komposiitmaterjalid on see, et üritad plastmassi sekka segada midagi, mis suurendab toote funktsionaalsust või vastupidavust või vähendab kaalu. Huvi kasvab biopõhiste materjalide vastu, mis on kergemini taaskasutatavad ja kuluefektiivsemad. Minu roll on kasvatada äri selliseks, et tal oleks kontserni jaoks mingi tähendus.\nKõige kaugemal oleme ehitustoodetega. Näiteks komposiitmaterjalist terrassilauad, mis on talla all nagu puit, kuid vastupidavam ja nõuab vähem hooldust. Teine ala on akustika. Saame liita puidu akustilised omadused vaba vormitavusega. Katsetame ka autotööstuses, kodumasinate alal.\nKaasate ka Eestist inimesi?\nVälistatud see pole, vaja on õiget kompetentsi. Ülikoolide ja disaineritega on mingi koostöö olnud. Aeg-ajalt vestleme tehnikaülikooli inimestega.\nKas Eesti võiks samuti metsa rohkem väärindada?\nPuitu saab väärindada kolmel moel – mehaaniliselt, mida tehakse Eestis. Keemiliselt, kus puit lagundatakse tselluloosiks ja kõrvalproduktideks, mis proovitakse maksimaalselt ära kasutada. Seda teed käib UPM – näiteks tselluloosi tootmisel tekkivast männiõlist oleme käivitanud biodiisli tootmise. 10–20 aasta perspektiivis lagundatakse puit suhkruks ja ligniiniks, millest võib teha mida iganes. Igal tõsisel tegijal on see labori või katsetootmisena juba olemas.\nKui puit nanomõõtkavasse jahvatada, saab seda kasutada meditsiinis mikroorganismide kasvualusena, simuleerida kas või inimese organismi.\nMiks Eestis on põhiliselt mehaaniline metsatööstus – see vajab lihtsalt vähem kapitali. Soome Äänekoski biotoodete tehas on 1,2 miljardi euro suurune investeering – kes suudaks Eestis sellise investeeringu ära hallata?\nKüsimus on lõpuks raha tegemises. Kui sa mõistliku investeeringuga suudad teenida mõistlikku raha, milleks seigelda sinna, kus sul vajalikke ressursse ei ole. Kus on see pikk raha, mis iga aasta investeeriks näiteks 7 miljonit eurot mingisse mõttesse, mis võib-olla kunagi midagi toodab. Ma ei näe Eestis seda raha. Jätame suured mängud neile, kes suudavad selliseid riske võtta.\nSee, mis Eestis metsanduses saavutatud, on üsna maksimumi lähedane nende inim- ja kapitaliressurssidega. Tegelikult on üles ehitatud väga tugev konkurentsivõimeline eksportiv tööstus. Müts maha nende inimeste ees.\nKuidas Soome riik ala toetab?\nToetus on teadus- ja arendustegevusele, kuid eraisikuna öeldes – minu meelest on tegelik probleem ideede turule toomises. Ettevõtluse ja poliitiliste otsustajate vahel käib Soomes tõsiselt võetav dialoog palju kultuursemal tasemel kui meil. Suudetakse näha ka tervikpilti.\nPakendirevolutsioon ja e-kaubandus, elanikkonna kasv ja linnastumine, elatustaseme tõus (nõudlus hügieenitoodete järele), huvi kasv taastuvate ressursside vastu (võitlus kliimamuutustega), paberil info vahendamise vähenemine – reklaam ja töökuulutused internetti.\nPuidukasutusvõimalusi on palju: ehitus, transport (järelkärud, tankerid), tekstiilid, bioplastid, biokütused, kosmeetikatööstus, toiduainetööstus, loomasöödad. Terve palett avaneb puidu nanotöötlemisel – kasutus meditsiinist värvi- ja betoonitööstuseni.\nKuidas istub Otepää vineeritehas UPMi uuenemisse?\nIstub väga hästi. UPM alustas Otepääl väga ettevaatlikult. Kohe saadi aga aru, et esimesena tuleb korda saada inimeste suhtumine ja teadmised. Ehitasime esimesest päevast eraametikooli. Üks mu esimesi otsuseid oli, et nõukogude mentaliteeti ma Otepääle ei taha. Teine otsus oli, et tükitöö eest ei maksta. On ettevõtte ühised eesmärgid ja igaüks peab aru saama oma rollist. Ja Otepää inimesed on ennast tõestanud. Kui mõelda, mis tooted olid 2001 ja mis on tänane tooteportfell… Kasevineeri kasutatakse näiteks LNG-tankerites isolatsiooni osana. Olen valmis laeva sees käinud, mõõtkava on meeletu. Tankerid ja autotransport – järelkärud – annavad põhiosa.\nKui palju on tootlikkus Otepääl selle ajaga tõusnud?\n(Arvutab) Ütleme nii, et töötaja tootlikkus tõuseb pärast viimast investeeringut (40 miljonit eurot, käivitub novembris – toim) viiekordseks võrreldes esimese etapiga. See on muljetavaldav, kui arvestada, et tehasel on ajalugu 16 aastat.\nMida soovitaksite oma kogemustest Eesti majanduskasvu kiirendamiseks?\nTuleb vaadata tegelikke edulugusid, nagu metsatööstus seda Eestis on. Ja rohkem aru saada tööstuse ja kohalike ressursside rollist. Uued ja popid tegevusalad näevad välja atraktiivsed, kuid nende mõju majandusele on veel suhteliselt minimaalne.\nKaido Kukk vineeriribaga, mis laseb ennast vormida väga mitmel moel.Foto: Andras Kralla


Koroonakriis paneb suurfirmad nõrgemaid brände müüma - Majandus\nKoroonakriis paneb suurfirmad nõrgemaid brände müüma\n29. juuni 2020, 9:33\nTokyo börsi tabloo: nädal algas turgudel langusega.\nSuurettevõtted kaaluvad oma kontsernis suurpuhastust teha, müüki lähevad nõrgemad brändid.\n„Investorid kirjutavad 2020. aasta täielikult korstnasse, aga ootavad korralikku, täiuslikku lugu 2021. ja 2022. aastal,” ütles Rotschildi globaalsete kapitaliturgude juht Adam Young Bloombergile. Kuigi aktsiaturud on märtsikuisest kukkumisest valdavalt taastunud, on paljude ettevõtete jaoks raskem alles ees. Nii teatas Euroopa lennukitootja Airbus, et kavatseb järgneval kahel aastal oma tootmist 40% vähendada ning tuhandeid töötajaid koondada.\nSamal ajal kirjutab Bloomberg, et mitmed firmad kasutavad kriisi ära selleks, et enda vähemtulusatest äridest loobuda. Nii ootavad suured fondijuhid võimalust, haarata endale suure toidukontserni Unileveri teeäri. Kui tehing teoks saab, võib Unilever teenida 5 miljardit dollarit. Nestle jällegi sondeerib pinda oma USA pudelivee äri müügiks. See üksus oli Nestle jaoks viimasel aastal kõige viletsamate tulemustega. Total ja Solvay kavatsevad müüa oma keemiaäri. Ostupoolel raha on: Ernst & Youngi andmetel on erakapitalifirmadel kontol 1,9 triljonit dollarit, mis tööd otsib. Samas ollakse ettevaatlikumad, kuna majanduses oodatakse keerulisi aegu. IMFi andmetel oodatakse maailma majanduskasvuks tänavu -4,9%.\nHommikul kukkus Jaapani Nikkei indeks 2%, Hongkongi Hang Sengi indeks langes enam kui protsendi ning Aasia Dow üldindeks kaoas 1,4%. Bloomberg kirjutab, et probleem on nädalavahetusel rekordeid löönud koroonaviiruses: maailmas ületas nakatunute arv 10 miljoni ja surnute arv poole miljoni inimese piiri. Investorid jälgivad uudiseid ja püüavad arvata, kas ja kui suures mahus peab tulevikus uute karantiinide ja äride ajutise sulgemisega arvestama.\nHommikul oli tõusul kulla hind: unts kallines 0,3% 1786 dollari tasemele. Nafta aga alustas nädalat langusega: WTI toornafta barrel odavnes 2,5% 37,4 dollari tasemele, Brenti sort 2,3% 40 dollari tasemele.


Kultuuripealinna projektimeeskond tutvustas oma plaane — Euroopa kultuuripealinn Tartu 2024\nNeljapäeval, 18. novembril tutvustas „Tartu 2024 – Euroopa kultuuripealinnaks“ projektimeeskond kultuuriavalikkusele oma eesmärke ja edasist tegevust. Senised ja tulevased koostööpartnerid eri valdkondadest olid kutsutud sooleleivapeole kultuuripealinna projektimeekonna värskelt sisustatud kontorisse Raekoja plats 12 (II korrus).\nKultuuripealinna vastutav projektijuht Erni Kask tunnustas koostööpartnerite senist panust ja kutsus kõiki tartlasi ja Tartu sõpru kandidatuurimeeskonda toetama. „Heas koostöös suudame oma eesmärgi täita ja Tartust saab aastal 2024 Euroopa kultuuripealinn.“\nProjektimeeskonna esimene suur ülesanne on ette valmistada kvaliteetne kandidatuuriraamat (bid book), milles kajastub kultuuripealinna kontseptsioon ja programm. Sinna on kõik tartlaste ideed oodatud. Kandidatuuriraamatu koostaja on eelmise kultuuripealinnaks kandideerimise kogemusega kirjanik ja õppejõud Berk Vaher.\nLisaks Kasele ja Vaherile töötavad jaanuarist Tartu 2024 meeskonnas projektijuht Kalle Paas ja assistent Merje Laimets.\nPraeguseks on valminud „Tartu 2024 – Euroopa kultuuripealinnaks“ koduleht tartu2024.ee\nEuroopa kultuuripealinn on Euroopa hinnatuim kultuuriprojekt, mis sai alguse 1985. aastal Ateenast ja mida on järgemööda korraldanud kõik olulisemad Euroopa linnad. 2011. aastal kandis tiitlit Tallinn, 2024. aastal tuleb Euroopa kultuuripealinn taas Eestist.


FOTOD | Nõmme Kalju alistas Levadia, Flora tõusis liidriks - Sport\nNõmme Kalju sai jalgpalli Premium liiga 25. voorus magusa võidu, kui alistas oma kodupubliku ees liidermeeskonna Tallinna FCI Levadia 2:1. Õhtuses mängus võitis FC Flora võõrsil Narva Transi 1:0 ja tõusis tabeli tippu.\nKalju ja Levadia mängus viis küll Erick Andres Moreno Serna juba 4. minutil külalised juhtima, kuid avapoolaja lisaminutitel vastas Kalju kahe väravaga. Esmalt realiseeris Igor Subbotin penalti ning paar minuti hiljem lõi Mikk Reintam 2:1, mis osutus ka võiduväravaks.\nFlora alistas Transi tänu Märten Kuuse 54. minuti väravale 1:0 ja tõusis uueks liidriks. Neil on nüüd tabelis 61 punkti, mängu enam pidanud Levadial on 59 silma. Nõmme Kalju on Paide Linnameeskonna (49) järel 47 punktiga neljas ning neil on võrreldes Levadiaga kaks mängu varuks.\nKožuhhovski: Rogic on väga tugev treener, kuid sel korral ma temaga ei nõustu\nVõiduseeriat pikendanud Tammeka kindlustas viiendat kohta


Kartellipoliitikud süüdistavad EKRE-t Eesti liitlassuhete kahjustamises • Objektiiv\nUudised » Kartellipoliitikud süüdistavad EKRE-t Eesti liitlassuhete kahjustamises\nSaksamaa kantsler Angela Merkel ja Eesti peaminister Jüri Ratas Tallinnas Euroopa Liidu digitippkohtumisel, 29. september 2017. Foto: Scanpix\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna korraldatud häälekat protestiaktsiooni Tallinnas Kultuurikatla juures, kuhu reedel saabusid Euroopa Liidu digitippkohtumisele Saksamaa kantsler Angela Merkel ja teised Euroopa liidrid, märgati ka välismeedias. Mõned praegused ja endised võimupoliitikud väljendasid nördimust EKRE ning “lõugavate” ja “lollide” meeleavaldajate aadressil, heites neile ette “meie ühe suurima liitlase Saksamaa valitsusjuhi” labast mõnitamist.\nNäiteks sotsiaaldemokraadist välisminister Sven Mikser kirjutas ühismeedias:\nOma tänasel “protestiaktsioonil” avas EKRE end taas kogu oma jõleduses. Meie ühe suurima liitlase Saksamaa Tallinnasse saabunud valitsusjuhi labane mõnitamine teenib ainult ühe riigi huve ja see riik ei ole Eesti. (Et mu mõistukõne kellelegi arusaamatuks ei jääks, siis ütlen otse ära, et see riik on Venemaa.)\nMa ei tunne kõiki neid kokku tulnud kirsberge ja pean seetõttu täiesti võimalikuks, et mõni neist on piisavalt loll uskumaks, et ajas seal Kultuurikatla juures Eesti asja. Martin Helmet ma nii rumalaks ei pea. Tema teab hästi, mida ta teeb. Ja see on asja juures eriti kole.\nAga Kristen Michalile tahaksin meenutada kõnekäändu, mis algab sõnadega “ütle mulle, kes on su sõber…\nPahane oli ka justiitsminister Urmas Reinsalu (IRL):\nEuroopa liidrid Tallinnas. Nende riikide juhid, kes on siia saatnud sõdurid, et Eestit Venemaa eest kaitsta. Selle tippkohtumise tegelik ja tugevaim sõnu on vaieldamatult meie jaoks julgeolekupoliitiline. Ja selle kõrval EKRE pottide-pannidega lõugamas ja Merkelit Hitleri ja esimees Maoga võrdlemas. Sama naist, kes on Saksamaal seisnud Saksa sotside plaani vastu Venemaa sanktsioonid tühistada ja ülemkogudel seisnud nagu müür Venemaa sanktsioonide leevendamise vastu. Mis see sõnum EKRE-l on? Eurooplased, kasige oma sõduritega Eestist minema? Eurooplased, kasige Eestist minema? Millegipärast meenuvad mulle röökivad meeleavaldajad külma sõja ajal Saksamaal, kes nõudsid ühepoolset desarmeerimist ja USA rakettide Saksamaalt välja viimist. See pole mitte rahvuslus, vaid rahvusluse paroodia ja kasulik idiootsus. Kellele, saab igaüks aru, kel aru peas on. Üllatav, et Reformierakond on suures võimutuhinas sedasorti poliitika reklaamimisega kaasa läinud.\nSõnakas reformierakondlane Jürgen Ligi aga teatas:\nEKREst on saanud ehteuroopalik rahvuskonservatiivne partei – kasutab samu võtteid ja jutupunkte, mille otsad, rahakanalid ja eesmärgid viivad reeglina Kremlisse. Sealne välispoliitika keskendubki suuresti Lääne liitlassuhete lõhkumisele, järgijate oma tihti NATO-, aga alati EL-vaenulikkusele. Niimoodi laamendada võib isoleerunud suurriik, ehkki tulemus on majanduslik allakäik ja poliitiline põlatus, aga Eestile kui Lääne perifeeria väikeriigile ei ole ainustki julgeoleku- ega majandusmudelit, millega see nõmetsemine kokku käiks. Inimlikult alatu, aga ka intellektuaalselt nii küündimatu, et ilmselgelt ei otsigi Helmed ühtki mõistusega valijat.\nNeljapäeval kinnitas aga president Kersti Kaljulaid kohtumisel Prantsuse presidendi Emmanuel Macroniga, et Eesti toetab reforme, mis muudavad Euroopa Liidu tugevamaks.\n“Euroopa Liit on meie vabaduse ja iseseisvuse peamine garantii, sestap on meie huvi, et see ühendus oleks võimalikult tegus ja ühtne. Meie jaoks ei tähenda EL mitte ainult majanduslikke võimalusi, vaid kuulumist ühisesse väärtusruumi. Me toetame neid reforme, mis muudavad ELi tugevamaks,” vahendab presidendi kantselei Kersti Kajulaidi sõnu.\nSildid Angela Merkel digitippkohtumine EKRE Euroopa Liit Jürgen Ligi Sven Mikser Urmas Reinsalu


Tooted 1-20 39\n180,49 € Club 5*\nTekk Black Diamond Dormeo\nAlates 65,99 € Alates\n62,69 € Club 5*\nClub5 liikmedsäästavad 3,30 € sellelt tootelt.\nKattemadrats Black Diamond 4+1\n93,74 € Club 5*\nClub5 liikmedsäästavad 31,25 € sellelt tootelt.\nPadi anatoomiline Memosan Dormeo\nErihind Alates 39,99 € Alates\nAlates 319,00 € Alates\n303,05 € Club 5*\nClub5 liikmedsäästavad 15,95 € sellelt tootelt.\nClub5 liikmedsäästavad 6,50 € sellelt tootelt.\nMadrats iMemory Silver II 18 cm Dormeo\nErgonoomiliselt kujundatud 5-tsooniline elektriline voodirest Trio Dormeo\nTavahind Alates 275,99 € Alates\nKattemadrats Renew Natura Dormeo\nVoodirest Clip Flex Dormeo 2 x 80x200 Dormeo\nKlassikaline padi Black Diamond\nClub5 liikmedsäästavad 26,25 € sellelt tootelt.\nAlates 429,00 € Alates\n407,55 € Club 5*\nClub5 liikmedsäästavad 21,45 € sellelt tootelt.


Teie eelistused püügiviiside suhtes on samaks jäänud?\nMulle jätkuvalt meeldib püük lihtkäsiõngega. See on minu meelest kõige hurmavam ja vahetum. Ehkki ma olen proovinud väga paljusid teisi püügiviise ka, aga lantida ja käia mööda kaldaid ma ei viitsi enam. Ma olen mugav mees, ma tahan, et kalad tuleksid minu juurde, mida peibutussöötade ja muuga on võimalik teha (muheleb).\nKäsiõngega püük on kuidagi väga meditatiivne. Rahu ja keskendumine ujukile, võtule, selle kogemine... Muidugi, iga püügiviis on edukas, kui keskendutakse. See on asja juures A ja B. Ka lanti loopides: kui keskendunud sa oled, kuhu heita, kui sügavale lant lasta, mis kiirusel kerida... Ehkki saadakse kala ka umbropsu rapsides, mõistagi.\nAga keskendumine on number üks. Siin on ka vastus, miks ei sobi eriti hästi kokku kalapüük ja alkohol. Väike naps – ja keskendumine ei ole enam see. See mõjub kohe tulemusele. Muidugi võib olla olukordi, kui keegi n-ö istub kalale pähe ja muudkui tõmbab, aga see on erand.\nKüsimus ei ole ainult tulemuslikkuses, vaid ka tegelikkuse tajumises. Keskendumisega jõuame hoopis teistsuguse maailmatunnetuseni. See on nüüd kalapüügi vaimne pool, millele tihti ei pöörata tähelepanu. Sageli minnakse kalale aru saamata, milleks. Tegelikult on siin ka vaimne kogemus. Me saame tegelikkusest nii hoopis paremini osa. Meie oleme saaki jahtiv loom, selle kaudu me tajume olemise selliseid mõõtmeid, millele me iga päev tunnetuslikult pihta ei saa. Jutt on keeruline, eks ole, aga see-eest õige. (Muheleb).\nIlmselgelt olete te aastate jooksul need asjad enda jaoks sügavuti läbi mõelnud. Olete te tihti kohanud kalamehi, kes samades kategooriates mõtlevad?\nTõenäoliselt eriti palju ei ole. Inimesed võtavad lihtsalt vastu seda, mis kalapüügiga nendeni jõuab, mõtlemata selle olemusele. On ka ju ainult saagi pärast kalalkäimist, küll aina vähem ja vähem. Saak on väga rõõmustav sündmus. Kui aga sellele lisandub saagi ümberarvestamine rubladeks, kroonideks või nüüd eurodeks, siis see hakkab tumestama tegelikku rõõmu. Kunagi talvel Pärnu lahel olen ma seda kogenud, kui seal püüdsid mehed huvikalastuse sildi all kala müügiks. Ma nägin, kuidas mõttes loeti kilosid, kuidas oldi valmis minema teiste kalastajatega tülli, et keegi tuleb liiga lähedale, sest see võis mõjutada saaginumbrit. Et äkki ei saagi täna 50 kilo täis, äkki tuleb ainult 30 või 15, mis oleks juba pettumus.\nHea ja ehtne huvikalastus on ikka see, kus makstakse peale, mitte ei teenita sellega. Hobidele tuleb ikka peale maksta. See on mu seisukoht olnud ja mulle meeldis, kui keelati huvikalastajatel oma saagi müümine kokkuostjatele.\nEga ma ka hukka ei mõista neid, kes saagi pärast püüdsid. Kui Eesti iseseisvus, tuli inimestel leida võimalusi ellu jääda. See, et me kalavarud said toona põntsu, oli üks hind, mis me iseseisvuse eest maksime. Olid keerulised ajad. Pärast Teist maailmasõda oli Soome vetes sama lugu, toimus ülepüük, vaesus, jalulesaamine, aga asjad läksid parlanksi aja jooksul. Ma loodan, et meil on need ka nüüd parlanksis juba.\nKas Eesti kalastaja on iseseisvusaja jooksul muutunud?\nMulle tundub küll, et on, ja üldse mitte vähe. Kõige lihtsam on kas või visuaalne mulje. Kui me vaatame kalameeste varustust ja riietust, siis näeme hoopis teistmoodi pilti. Eriti talipüügil. Suuri raskeid lambanahkseid kasukaid või rohelisi keemiakaitse HB-mantleid, millega tuule eest varjuti, me enam üldse ei näe. Ja see on tunnusmärk sellest, et oma hobile jaksatakse raha kulutada.\nTeine asi, mis on toimunud võrreldes 90ndatega – ühiskond on paika loksunud. 90ndate keskel oli väga paljudel hirm, et oi, toimuvad erastamised, luuakse ettevõtteid ja kui ma nüüd ägedalt ei panusta, siis ma jään nii-öelda rongist maha. Selles valguses tundus kalalkäimine tihti ajaraiskamisena.\nTänaseks on leitud oma koht ühiskonnas ja see omaks võetud. No ei saanud miljonäriks, ei erastanud ma Eesti Raudteed, mis siis. Tulen omadega toime, mul on vaba aega, saan kalale minna ja ennast hästi tunda. Öeldakse, et kalalkäimine on rekreatsioon, et saaks edukamalt tööd teha. Kuid paljude puhul on see keeranud ennast vastupidi – tööd tuleb teha selleks, et saaks rohkem kalal käia! Ja ennast mõnusasti tunda. Eestlasele on ju omane tööga ogaraks minna, meil on selline peaaegu religioosne hoiak töösse. Ma ise kannatan ka selle all, pole midagi parata. /---/\nKas on midagi, mis teid tänases Eesti harrastuskalastuses häirib?\nMõttelisel tasandil häirib mind ehk liiga liberaalne kalastuskord. Maksad oma kalastustasu ära ja vaikimisi eeldatakse, et sa tunned seadust ja võid kalale minna. See ei pruugi nii olla. Nõukaaegne klubisüsteem töötas hästi. Selleks, et saada kalastuspilet, tuli eksam teha, teada keeluaegu ja alammõõte. Mulle tundub, et meie klubide vähesus on ka nõrkus. Klubi kui teatud sõpruskonna kaudu sünnivad ka käitumismallid, kalameeste eetika. Võib-olla ajapikku muutub kalamees eetiliseks ka ilma klubide toeta. Aga võib-olla ka mitte. Meie praegune liberaalsus eeldab, et inimene on õpivõimeline, eetiline ja tahab kõiges teha head. Kas see reaalsusele vastab, on omaette küsimus. Jahimehed suutsid ajal, mil ühiskonnas toimusid suured murrangud, klubisüsteemi alles jätta.\nKlubiline tegevus oli Nõukogude ajal omaette subkultuur: kokkutulekud, võistlused, casting jne. Nüüd on seda ka, aga napilt. Mõni klubi, näiteks Peipsi Harrastuskalastajate Klubi, võtab vahel miskit ette, mis inimesi seob, aga kokkuvõttes on klubilisust vähe. Kas peab olema, on ise küsimus, maailmas on nii- ja naamoodi.\nKa veekogude ja klubide sidumine on ripakile jäänud. Kardavad nii kalamehed kui riik. Aga ei ole meil selle eest pääsu, sest püügikoormus aina kasvab, huvikalastus edeneb, veekogud vajavad haldamist ja valvet.\nOi, kalamehed kardavad selliseid asju. Võtab mingi kamp veekogu enda hallata ega lase sinna enam kedagi püüdma, teadagi...\nKas meil lahendab riik kõiki asju või loome me kodanikuühiskonna? Kus kodanikel on oma mõju ja võim. Kui kalameeste klubi võtab veekogu enda hoole alla, siis kas see on tõesti miski kõrinärija ja kapitalist? Siin on omad hirmud, aga kuni me pole proovinud, on need üsna põhjendamatud.\nPraktikas on see töötanud Nõukogude ajal. Selsamal Tallinna klubil oli Paunküla veehoidla ja muidki baase, sinna said ju kõik kalale. Miks me arvame, et praegusel juhul see ei oleks nii?\nHaldamine ei ole eraomandisse võtmine. Meie ettekujutus on praegu, et maksad oma paarkümmend eurot aastas (ega ma ei tea, pensionärile on tasuta) ja sellest piisab kalakaitseks, inspektoriteks, kalade asustamiseks. Aga ei piisa. Ja see probleem jääbki lahendamata, kuni ei teki kodanikeühendusi, kellele see usaldada. Ja meie viga on, et me ei usalda neid ühendusi. /---/\n"Maksad oma kalastustasu ära ja vaikimisi eeldatakse, et sa tunned seadust ja võid kalale minna." Selles jutus on iva.\nJah nii ongi ja ongi õige. Või tahate et tekib olukord kus pead kuskil klubis eksamit tegemas käima ja selle eest eraldi maksma?\nVaadates ja lugedes igasugu facebooki gruppe jne, siis tekkib vägisi mõte, et oleks vaja küll.\nPeaks olema nii nagu oli vanasti- püüda võib üksnes EKS liige !\nEi peaks. Pole mul mingit isu kusagil seltsis olla, kuid püüda ikka tahaks. Las olla pigem nii nagu on. Seltsige omaette, kui isu.\nMis seal fb gruppides siis on? Keegi ei suuda säinal ja turval vahet teha ja mõni küsib et millal haugi püüda võib. Pisiasjad, enamus eeskirjade rikkumisi ei panda toime mitte teadmatusest vaid tahtlikult ja teadlikult.\nKui nii võtta siis küll jah.\nEks Vladi vast loodabki, et klubiline tegevus suunab ka mentaliteeti nii, et enam ei tehta tahtlikult ja teadlikult.\nNõukaajal kui oli klubiline tegevus ei olnud röövpüüki? Oli ju ja pakun et mitte vähem kui praegu, pigem vastupidi.\nMul küll kuskilt muljet ei jää et praegu midagi eriti valesti oleks, ei toimu ju mingit massilist röövpüüki, kalameeste "eetilisus" tõuseb ka pidevalt, kasvõi igasugu fb gruppides muud juttu ei näe et C&R ja suurde kalade vabastamine. Nõuka ajal polnud keegi sellest kuulnudki et mõõdus kalu vabastatakse.\nVanemad mehed teavad väga hästi mis toimus( klubi) järvedel.See tuleks liiga pikk jutt.Ei.....poolda ,et mingid (klubid) ....järved kuuluksid neile ja tekivad oma seadused jälle jne. Ei ela me enam ENSV-s vaid vabal eestis??? Või kuis??\nKivi kotti Vladi!\nPraegu on ju Pärnu laht "klubi" hallata. Kalaga pole just kiita seal. Samuti on kõik need jõed, mis paisudega suletud, praegu "klubi" hallata, ka selles olukorras pole kala just väga palju.\nTäna saab iga kodanik osta omale maad ja taodelda vee erikasutusluba. Kui on soov nii hirmsasti veekogu omada, ajagu aga kopp maha ja tehku need eks-klubi kalapüügi alad.\nPõhjarannikul rajatakse uusi sadamaid ja nende valmimisel keelatakse kalapüük. Viimane selline näide on Kakumäe sadam. Kunagi oli seal kandis just hea siiapüügi võimalus. Paraku uue sadama valmimisega võeti kalamehel taas üks koht ära, kus kala püüda.\nIdiootsed piirangud suurendavad tahtlikku ja teadlikku eeskirjade rikkumist. Olgu selleks arulage kohapüügi piirang, Kasari alamjooksul lubatud püügivahendite vähendamine, siiapüügi alammõõt(9 siiga kümnest, neelab konksu makku), Ehk kui regulatsioon riivab liigselt õiglustunnet, saab vastutasuks ka palju rikkumisi.\nJutt jumala õige. Üks mu väljamaa tuttav imestas, et te saate isegi tasuta ujumas käia...\nNõukogude Eesti ajal EKSi liikmEX olemine ei tähendanud seda,et Sa olex pidanud 24/7 "seltsima" küss pigem selles kas inimene on võimeline mõned alamõõdud ja seadused enesele selgEKS tegema(eksam).Kedagi ei pandud vägisi suhtlema.....suht kummaline muidugi see,et seda "pelgavad" siin persoonid kes oma sõnul aktiivselt suhtlevad näoraamatus kui jee jeees(sotsiaalselt aktiivsed).Kummaline kahep........s(lugeda algelisus,mitte perselisus)...või siis näost näkku pelgavad suhelda aga virtuaalselt ok tarka panna


Novaator - Kasutustingimused\nAutoriõigus portaalis Novaator avaldatud artiklite, fotode, kujunduse jm teoste suhtes kuulub Tartu Ülikoolile. Nimetatud materjalie kasutamine (sh reprodutseerimine, levitamine, internetis kättesaadavaks tegemine, linkimine) nii osaliselt kui tervikuna on ilma Tartu Ülikooli kirjaliku loata keelatud. Loa saamiseks tuleb pöörduda Novaatori toimetaja Katre Tatriku poole (katre.tatrik@ut.ee).\nPortaalis Novaator avaldatud teoste tsiteerimisel ja refereerimisel tuleb viidata artikli autorile, teose pealkirjale ning Tartu Ülikooli teadusuudisteportaalile Novaator. Kui tsitaadid või refereeringud avaldatakse internetis, tuleb lisaks eelnevale tuua enne refereeritavat teksti ka link täistekstile koos märkega "Terviktekst avaldatud Tartu Ülikooli teadusuudisteportaalis Novaator.“


Airbaltic leidis kosilase?\n1. oktoober 2012 kell 9:35\nTänane Dienas Bizness kirjutab, et Airbalticu ostust on huvitatud saksa multimiljonär Hans Rudolf Wöhrl, kes on seotud Airbalticu praeguse juhi Martin Gaussiga.\nWöhrlil on lennunduses suured kogemused. Ta omab või on üks osanikest vähemalt kümnekonnas lennufirmas. Gaussiga kohtusid nad saneerides Saksa lennufirmat dba. Samas tuleb lehe hinnangul Wöhrli võimalikku ülevõttu suhtuda ettevaatlikult, sest tema taktika on ebatüüpiline – osta pankrotiohus ettevõte, saneerida see ning müüa kiirelt edasi.\nNäiteks dba ostis Wöhrl British Airwaysil 1 euro eest saades ajalehe Handelsblatt andmetel 70 miljonit eurot boonust. Seejärel saneeris selle edukalt ning müüs 2006. aastal ettevõtte edasi Air Belinile.\n4. oktoober 2012 kell 7:27\nAirbalticut ähvardab 80 miljoni eurone karistus\nAirbalticu asepresident Janis Vanags avaldas lootust, et Euroopa Komisjon ei karista lennufirmat 2011. aastal saadud riigiabi eest.


Aitäh kõigile Buss nr 34 "Team Transistor" poolt.\n27-02-2012, 13:02 PM (Seda postitust muudeti viimati: 27-02-2012, 13:10 PM ja muutjaks oli ingmar.)\n(27-02-2012, 01:36 AM)Jesper Kirjutas: ...\nMuidu niisama tahaks üle anda virtuaalse aukirja punase Volvo sedaani meeskonnale, kes sõitsid meist ainuüksi enne lõunat neli korda mööda\nÜritasime keskmist kiirust hoida, aga eks sellega ole nagu linnas foorist foorini tõmblemisega, et ega erilist edu ei saavuta. Talverallil foore pole, aga see-eest on palju ristmikke, kust valesti pöörata ja aega kaotada. Pärast lõunat kuni õhtuni möödusime korduvalt ka Trevist, kes meist kordagi mööda ei sõitnud\nNüüd, kui võiduajamine on läbi, saab rahulikult oma sõidu läbi mõelda ja järgmine kord ehk aeglasemalt kiirustada, et niipalju hooletusvigu sisse ei tuleks ja et ei peaks mõttetult enda ja ka teiste tehnikaga riskides metsa vahel peale tallama.\nVaatasin ka eile õhtul kodus träkkeri multifilmi, päris hea oli vaadata, kus üldse käidud sai ja kus sõit metsa läks. Nagu aru sain, siis koolesid pea kõigil träkkerid ära ja täpp jäi sinna seisma, kust viimane signaal kosmosesse läks?\n27-02-2012, 13:20 PM (Seda postitust muudeti viimati: 27-02-2012, 13:21 PM ja muutjaks oli PlyVal64.)\nTräkkerid "kustusid" tõesti enne lõppu ära. Kuna see oli esimene analoogne katsetus konkreetsete vahenditega nii pika ja kiire sündmuse puhul, siis SportRec'i poisid arvavad aru saavat, miks see nii läks. Kuna träkker edastab inffi läbi GSM võrgu ja oli seadistatud 10-sekundlilise intervalli peale (mis pidanuks andma tööeaks 10-11 tundi, testitud aeglaste ekstreemspordi võistlustega), siis autodega sõidetakse kiiresti, GSM jaamad vahetuvad tohutu tihedusega, vahepeal on veel ka kergeid leviauke Talveralli nurgataguste teede peal ja see kõik kokku koormas akut oluliselt rohkem. Ehk edaspidi saab veel mingeid seadistusi muuta ja ka autoga sõitmise jälgimist ilma 12V juhtmeta vajaliku 10-12 tunnini pikendada.\nKui me träkki sisse sõitsime ilma lõunapausi venimiseta ja ka "stardis" lülitasime vahetult enne seadme sisse, siis kestis see jublakas kenasti Roostani välja. Seekord neelas tunnikese lõunapausi venimine ja tunnikese ka stardis seadme varem sisse lülitamine. Hetkel veel ei ole träkker nii piisavalt usaldusväärne ilma 12V püsisabata, et ainult sellega aega võtta. Täpsust on tal piisavalt ja Eestis on ka mobiililevi tegelikult igal pool olemas aga probleem on kõige tavalisem "elektri kaasas kandmise mahus". Sama häda, mis elektriautodega - asi töötab ainult siis usaldusväärselt, kui juhe on kogu aeg stepslis\n27-02-2012, 13:46 PM\nnr. 57 valge külgkorviga moto-ekipaaz tänab igati laheda ralli eest. Meil ei õnnestunud kordagi kraavis käia ning vaid üks kord tarbisime kaasvõistlejate lükkamisabi ja sedagi vaid seetõttu, et rahvas oli lükkamas kiiremini, kui ma jõudsin tagurpidikäigu sisse lülitada. Laitses otsustas lepingu lõpetada esiporilaud, kruvisime selle küljest ning sokutasime ühe lahke volvo-ekipaazi pagasiruumi. Peale esimest AKP-d eksisime ära, kuna legendist lendasid lehed kohati enne minema, kui me olime need jõudnud läbi sõita. Leides ennast mõningase ekslemise järel uuesti Laitsest, otsustasime läbi Riisipere Märjamaa suunas liigelda, lootuses säilinud legendi abil kuskil õige teeots üles leida. See õnnestuski ning jõudsime edukalt AKP kahte. Kuna olime selleks ajaks juba üsna graafikust maha jäänud, siis võtsime suuna otse Märjamaale. Peale lõunat kulges sõit hästi kuni Martnani, kus külgkorvi vanni esimesed kinnitused lõplikult lahti põrusid ning see otsustas hakata oma elu elama. Peale pisiremonti oli juba nii pime, et legendi enam lugeda ei näinud (kaasavõetud taskulamp oli ka aukudes pilbasteks lagunenud). Võtsime ennast siis teistele rallikatele sappa ning läbisime edukalt ka ülejäänud trassi. Saades viimases AKP-s teada, et ristsõna on vaja ära anda, lõime käega ja loobusime oma märkmeid täis soditud ristsõnast. Ei tahtnud selle läbimärja kapsa täiendamisele enam kvaliteet-õllevõtu aega raisata ning oli ka oht kaotada meie eesolev ekipaaz töötava kaardilugejaga. Siinkohal täname ekipaazi punase ameerika rauaga, kelle pagasiruumist kellegi käsi välja tilpnes - aitäh kaardi lugemise eest.\nPühapäevane kojusõit kulges ilusti kuni u. Vasalemmani, kus teed märjaks muutusid. Puuduva esiporilaua tõttu nägin koju jõudes välja nagu p**avärvi pruun jääpulk.\nJääme ootama järgmist aastat.\nAitäh Priit, Tiina &co.\n27-02-2012, 14:26 PM\nKuna jõudsime vaid väga lühikest aega stardis ja esimestel kilomeetritel olla, siis siin üks pisipisike galerii: mõned klõpsud.\n27-02-2012, 14:30 PM (Seda postitust muudeti viimati: 27-02-2012, 14:31 PM ja muutjaks oli masinist.)\nKollane "rally mosse" , mu kaardilugeja ka juba irvitas, et mitu korda me peame üht ja sama mosset mööda laskma ( neid kordi oli kokku vist 5), ning ei mäleta et oleksime ise neist kordagi möödunud.\nJa mitmeid kordi pidime tõdema, et paljud ei viitsinud korralikult legendi süveneda- 1. keeras valest ristist maha, ning tema järel veel 4-5 autot rõõmsalt sabas\n27-02-2012, 14:35 PM\nKes oli see tegelane kes tegi pilti (omades halli sitroeeeni) kuskil kurvis peale lõunat ? Oleks huvitatud mõnest pildist (pruun opel katsuel oleva lisavarustusega nr 117 )\n27-02-2012, 14:46 PM\n(27-02-2012, 14:30 PM)masinist Kirjutas: Kollane "rally mosse" , mu kaardilugeja ka juba irvitas, et mitu korda me peame üht ja sama mosset mööda laskma ( neid kordi oli kokku vist 5), ning ei mäleta et oleksime ise neist kordagi möödunud.\nKas on võimalik, et need olime meie, ekipaaz nr 45?\n(27-02-2012, 14:35 PM)vilimo Kirjutas: Kes oli see tegelane kes tegi pilti (omades halli sitroeeeni) kuskil kurvis peale lõunat ? Oleks huvitatud mõnest pildist (pruun opel katsuel oleva lisavarustusega nr 117 )\nSamuti oleks soov nende piltide järgi. Nimelt auto oli täiesti põikis ja purjakil tagaistujad tegid ukse lahti ning lehvitasid Ekipaaz nr 45.\n27-02-2012, 14:48 PM\nkas too es polnd salajane AKP kes pildistas?\n27-02-2012, 14:52 PM (Seda postitust muudeti viimati: 07-03-2012, 05:24 AM ja muutjaks oli PlyVal64.)\nEdit: Uuendatud failid koos Jesperi AKP6 parandusega ehk usaldame ja mäletame - 90 minutit hilines. Pluss Sport lisakatsete ajad ja karistuspunktid. LK-4 = AKP-6 sisenemine. Seda pingerida saate ise vaadata, Hasso Arnim eksis olematud 8 sekundit.\nSport AKP ajad.pdf (Suurus: 22.42 KB / Tõmbamised: 240)\nSport katsete tulemused 2012.pdf (Suurus: 15.55 KB / Tõmbamised: 337)\nSport klassi tulemused üleval. Lisakatsete tulemused tuleb eraldi failiks teha, praegu vaid paberkandjal olemas. Kui katsete punkte vaadata, siis nagu sai Autasustamisel juba öeldud, ainult Võitja sai KOGU regulaarsusralli põhimõttele täpselt pihta! Hästi tehtud, hästi sõidetud!!! Kindlasti oleks vaja ka kaardilugeja nime sest tegelikult teeb enamuse tööst ju Tema. Juhi asi on vaid kaardilugejat kuulata, õigel ajal ära pöörata, õigel ajal pidurdada või gaasi anda ja auto tervena algusest lõpuni viia. Ehk regulaarsusrallis on hea kaardilugeja täpselt sama tähtis, kui WRC'ga inimvõimete piiril metsavahel kihutades. Niisama rahvarallis või suhteliselt aeglaste rahvusliku rühma autodega sporti tehes piisab "soomlaste stiilist", kus sõidetakse kiiresti silma järgi. Või brittide "pimeralli" oskustest, kus kaardilugeja tõesti loeb (maa)kaarti\n27-02-2012, 14:55 PM\nEkipaaž 242 sai valmis ülevaatliku video päevast. Esialgu planeeritud 20 kaadrit minutis asendus ajapikku tehnilistel põhjustel kolm-neli korda harvema pildisagedusega, nii et kiirematel lõikudel läheb pilt hüplikuks, aga tempost ja teeoludest peaks aimu ikka saama.\nEsimese kahe tunniga ei saanud just väga pikka vahemaad läbitud, aga selle eest ei hakanud kordagi ei külm ega igav. Tänud korraldajatele\n27-02-2012, 14:58 PM\nPildistav tegelane oli Sergei ja see oli SKP.salajane kontrollpunkt.\n27-02-2012, 14:59 PM (Seda postitust muudeti viimati: 27-02-2012, 15:43 PM ja muutjaks oli vilimo.)\n(27-02-2012, 14:58 PM)aksel73 Kirjutas:\nOotame siis pilte Hr Sergei lt\nKas Priit oskab öelda millal turisti tulemused võiks ilmuda internetti ?\n27-02-2012, 16:24 PM (Seda postitust muudeti viimati: 27-02-2012, 16:26 PM ja muutjaks oli sm.Poljakov.)\nEkipaaz nr. 26, üleni sinise kabiiniga GAZ 52-st, tänab samuti korraldajaid meeldejääva rally eest! Meie peamine viga oli, nagu paljudel, varasema Talverally kogemuse puudus. Õppisime sellest sõidust palju ja järgmine kord lõpetame kindlasti efektiivsema tulemusega. Meie muidu igati malbe "Kiisu" otsustas just sel sõidul oma iseloomu näidata ja veidi jonnida. Kõigepealt jäi tulesid järjest vähemaks ja siis kippus mootor plödisema. Tulede lühisele pole veel jälile jõudnud aga peale karpa timmimist tuli masinale suht hea tõmme ja sõit võis jätkuda. Kahjuks võttis see pidev kapoti all küürutamine meil väga palju aega ära ja lõpetasime pooliku ristsõnaga . Läbisime kokku ca 600 km ja bensiini kulus ca 150 liitrit. Õnneks startisime juba neljandana ja sinna "pudelikaela" kinni ei jäänud, sest kaasvõitlejad lükkasid takka ja saime hooga läbi. Ma ei olnud kunagi nii pikalt Gaz-i roolinud ja seegi oli väljakutse omaette . Kindlasti osaleme veel, kuigi võib-olla mõne teise masinaga. Oli tore vanatehnikaüritus\n27-02-2012, 17:09 PM\n(27-02-2012, 03:11 AM)ullivilli Kirjutas: Ka sigar jõudis edukalt starti ja Finišisse...\nBMW jõudis longates Keilasse ja ootab uut kaussi Järgmine kord läheb ehk paremini. Tänud kõigile, kes meid liikuma aitasid. Kiitus korraldajatele.\n27-02-2012, 17:11 PM\n(27-02-2012, 14:52 PM)PlyVal64 Kirjutas: Sport klassi tulemused üleval.\nSeal peab olema mingi viga sees, või ma jälle ise ei saa asjast aru. Kas AKP6 oli see, kus šampust anti? Me nagu omaarust ikka läbisime selle, helkuri riputasin jope külge ja hetkel just söön Arla juustu.\n27-02-2012, 17:14 PM (Seda postitust muudeti viimati: 27-02-2012, 17:16 PM ja muutjaks oli Andres_k.)\nTervitused Talveralli korrldajatele ka teise osalenud Gaz-52 meeskonna poolt!\nRada oli huvitav ja tehniliselt nõudlik, hetkeline tähelepanu mujal viibimine lõppes lumes:\nmillest välja vintsimine (kasutades vasakut vintsitrumlit ja teisele poole teed maasse löödud raudkangi) käis kiiremini kui pildistaja reageerida jõudis.\nTulemustest (eriti sõiduaegadest) rohkem huvitab meie meeskonda aga Ristsõna õige lahendus!\n27-02-2012, 17:34 PM\n(27-02-2012, 17:11 PM)Jesper Kirjutas: Seal peab olema mingi viga sees, või ma jälle ise ei saa asjast aru. Kas AKP6 oli see, kus šampust anti? Me nagu omaarust ikka läbisime selle, helkuri riputasin jope külge ja hetkel just söön Arla juustu.\nMa ka täpselt mäletan, et Sa olid ja käisid, SI-pulk on, träkker on, isegi pagan piuksu mäletan ... aga SI-pulgal ei ole märget ei AKP-5 ega AKP-6. Kas sportlik ebaõnn ja ainumas peetis SI-pulk? Aga mäletad, kellega koos Sa sinna AKP'desse tulid? Ma saan jõuga panna kasvõi oletatava tegeliku aja ja tulemust korrigeerida. Õnneks on tegu exeliga, kuhu pulkade info loetakse ja mida siis tulemuste tabel ise töötleb.\n27-02-2012, 17:44 PM\nTänud korraldajatele ka ekipaaz 77 poolt. Rada oli huvitav ning seekord oli juhil piisavalt võimalusi oma kiirestisõidu võimeid näidata - osalt teeolude kohta suure keskmise kiiruse ning osalt kaardilugeja vigade tõttu.\n"Mutlikat" vaadates on hästi näha hetk, kui peale "AKP3 välja" hakkavad Sporklassi masinad liikuma (meie sealhulgas) ning kusagil kolmandiku peal järgmisse ajavõtupunkti pöörab nr.77 ümber ja sõidab tagasi AKP3-e. Seletuseks siinkohal niipalju, et legendis jäi märkamata punkt, et pärast kiiruskatset tuleb elektrooniline jublakas auku pista ja lahkumise aeg fikseerida. Tänu hilisemate üldvõitjate telefonikõnele saime vajaliku info siiski kätte ja asusime tagasiteele. Kaotasime 20 minutit. Plaanipärase aja tagasivõitmise keeras untsu eksimus ühel pöördel (tee, millele legendis vihjati oli lahti ajamata ja jäi seetõttu märkamata) - samas on "multikast" hästi näha, et umbes pooled Sportklassi autod panid seal legendiga puusse. Seejärel algas veelgi tulisem kihutamine ja 20 minuti pärast olime tervelt 30 sekundit aega "tagasi sõitnud" - põhjuseks auklike teede jaoks väga kiire ettenähtud keskmine kiirus. Ühesõnaga kuni lõpuni jälitasime ideaalaega ja nagu tulemustest näha, päris kätte seda ei saanudki - lõpp tuli liiga vara . See oli esimene ralli minu nelja-aastase karjääri jooksul, kus pidin sohvrile vaid ühe korra ütlema, et ta hoogu maha võtaks, kuna oleme ajast ees. Siiamaani ei saa aru, kuidas auto nendele löökaukudele vastu pidas - peale spidotrossi ja lekkiva summuti muid kõrvalekaldeid tehnika töös ei esinenud.\nIgal juhul tehti sellel aastal võitja poolt selline tulemus ette, et vahepeal peab kõvasti trenni tegema, et järgmine aasta üldse rajale julgeks tulla.\n27-02-2012, 18:04 PM\n(27-02-2012, 17:34 PM)PlyVal64 Kirjutas: aga SI-pulgal ei ole märget ei AKP-5 ega AKP-6.\nAKP-5 jäi tõesti vahele ja ausalt öeldes on peas kõik juba natuke ähmane, aga enne kuuendat kimas meist mööda universiaal-Volvo ja vahetult pärast kuuendat tuli vastu see suur beeži värvi buss, Hanomag vist. Üldiselt ma arvan et eks me mingi tund-poolteist vast olime ideaalajast maas sel hetkel.


Aet köögis: Koogikesed Prantsusmaalt - Cannelé\nPostitas Anonüümne kell 00:10\nPille 5. juuni 2009 22:09\nVäga kenad näevad välja - ja Sa oled ikka tõsiselt selle asja ette võtnud.\nKristjan vaatas pilte ja kiitis ka heaks :D\nAet Trisberg 6. juuni 2009 11:24\nAitäh, Pille :) Kuuldavasti olete Teie mõlemad väga tublid canneléde valmistajad... Olen Su blogi pidev külastaja, väga stiiliselt tehtud!\nPille 7. juuni 2009 08:50\nAitäh :) Kristjan vist lausa n-ö cannelede "maaletooja" - nami-nami foorumis kirjutas sellest ja Oma Maitse persooniloo jaoks (lugu oli küll minust) tegi neid ja jagas retsepti - peale seda need siinsed blogijad cannelesid tegema hakkasidki :D (See konkreetne retseptki - küll rummiga - on tal Prantsusmaalt võõrustajate käest saadud ja meie köögis regulaarselt kasutusel juba mitmendat aastat).\nPille 7. juuni 2009 08:54\nKommentaar selle kohupiimamuffini kohta. Kuna veetsin veebruari alguses 10 päeva Pelgulinna sünnitusmajas, siis Kristjan küpsetas ühe laari cannelesid mulle ja personalile. Ämmaemandad, arstid ja medõed olid kõik vaimustuses ja nõudsid endale retsepti, kusjuures kaks ämmakat olid kindlad, et tegemist oli kohupiimakoogikestega ning üllatusid, et retseptis kohupiima kirjas polnud :D\nAet Trisberg 7. juuni 2009 10:42\nMäletan jah, et olen seda lugenud, et Kristjan selle canneléretsepti Prantsusmaalt kaasa tõi. Sünnitusmajja omaküpsetatud koogikestega tulla on klass omaette, midagi teistsugust ja hingelist oli see kindlasti sealsetele töötajatele. Aga tõesti, ka mina kirjutasin, et need meenutavad veidi kohupiimamuffineid. Mu abikaasa just eile tuletas cannelésid meelde ja palus veel küpsetada, talle kohe eriti maitsesid.


Windows Mixed Reality arvuti riistvara juhised - Windows Help\nWindows Mixed Reality arvuti riistvara juhend\nParim viis Windows Mixed Reality kogemiseks on uue Windows Mixed Reality-toega arvutiga. Et näha, kas teie praeguses arvutis Windows Mixed Reality töötab, vaadake neid riistvara juhendit või käivitage rakendus Windows Mixed Reality arvuti kontrollimine. Võtke arvesse, et jõudlus ja funktsioonid võivad oleneda teie täpsest häälestusest.\nEnne Windows Mixed Reality seadistamist kontrollige kindlasti tarkvaravärskenduste olemasolu. Tehke valikud Sätted > Värskendamine ja turvalisus > Otsi värskendusi.\nOtsite abi Windows Windows Mixed Reality arvuti kontrolli tulemuste osas? Lugege seda teemat.\nFunktsioonid ja keskkonnad\nWindows 10 toetab nii Windows Mixed Realityt kui ka Windows Mixed Reality Ultrat. Teie kasutatav versioon sõltub arvuti riistvarast.\nWindows Mixed Reality Ultra saate mõned lisavõimalused ja -funktsioonid.\nSelgem pilt ja suurem värskenduskiirus (90 kaadrit sekundis).\nRohkem rakendusi ja kogemusi, sealhulgas enamik suurima jõudlusega mänge.\n„Peegelaken” töölaual, mis näitab, mida te hübriidreaalsuses näete.\nHübriidreaalsuse videote (ja fotode) salvestamine ning jagamine.\nArvuti riistvara juhised\nWindows 10 Fall Creators Update või hilisem versioon Windows 10 Fall Creators Update või hilisem versioon\nIntel® Core™ i5 7200U (7. põlvkonna mobiilsideseade), kahetuumaline ja Intel®-i hüperlõimede tehnoloogiaga või parem protsessor\nAMD Ryzen 5 1400 3,4 Ghz (töölauaga seade), neljatuumaline või parem protsessor\nIntel® Core™ i5 4590 (4. põlvkonna töölauaga seade), neljatuumaline või parem protsessor\nRAM 8GB DDR3 kahe kanaliga 8GB DDR3 või parem\nKettaruum 10 GB 10 GB\nIntegreeritud Intel HD graafikakaart 620 või suurem DX12-toega integreeritud GPU\nNvidia MX150 eraldi GPU\nNvidia GeForce GTX 1050 eraldi GPU\nNvidia 965M eraldi GPU\nMärkus. Inteli vanemaid graafikakaarte (nt HD graafikakaart 4xx, 5xx, 2xxx, 3xxx, 4xxx, 5xxx ja 6xxx) ei toetata.\nNVidia Geforce GTX 1060 või suurem DX12-toega eraldiseisev GPU\nAMD Radeon RX 470/570 või suurem DX12-toega eraldiseisev GPU\nGraafikadraiver Windowsi kuvadraiveri mudel (WDDM) 2.2 Windowsi kuvadraiveri mudel (WDDM) 2.2\nGraafikakuva port HDMI 1.4 või DisplayPort 1.2 HDMI 2.0 või DisplayPort 1.2\nKuvar Väline või integreeritud kuvar VGA (800 x 600) Väline või integreeritud kuvar VGA (800 x 600)\nUSB-i tüübiks A- või C-tüüpi USB 3.0 A- või C-tüüpi USB 3.0\nBluetoothi tüüp (kontrollerite jaoks)*\n*Mõnedes kõrvaklappides on sisseehitatud Bluetooth. Sel juhul ei pea Bluetooth 4.0 arvutis olema.\nKõige parema jõudlusega on suuremad sülearvutid (ekraani suurus vähemalt 15”).\nParima kasutuskogemuse huvides soovitame kaheksanda põlvkonna protsessorit Intel® Core™ või seitsmenda põlvkonna protsessorit Intel® Core™ i5.\nHübriidgraafika konfiguratsioonid ühilduvad ainult Windows Mixed Reality Ultraga. Eraldiseisev graafikaadapter mis tahes hübriidkonfiguratsioonis peab vastama kõigile nõuetele, mis on esitatud Windows Mixed Reality juhises eraldiseisvate graafikaadapterite kohta.\nKui teil on eraldiseisev graafikakaart, millega Windows Mixed Reality Ultra peaks töötama, aga mille värskendussageduse vaikeväärtuseks on 60 Hz (60 kaadrit sekundis), kasutage peakomplekti ühendamiseks täissuuruses DisplayPort to HDMI 2.0 adapterit ja lubage 90 Hz värskendussagedus.\nPordid ja adapterid\nEri peakomplektid võivad nõuda eri riistvaraporte, seega veenduge, et teie arvutil oleks peakomplekti ühendamiseks õiged pordid või pordiadapterid. Kui mitte, saate peakomplekti ühendamiseks kasutada adapterit või adaptereid. Võimalik, et mõned adapterid vajavad arvuti ja/või peakomplekti kaabliga ühendamiseks ühenduslüli.\nMärkus. Microsoft ei tooda, testi, sertifitseeri ega taga ühegi adapteri funktsionaalsust, töökindlust ega kvaliteeti. Kui tekib adapteriga seotud küsimusi, muresid või probleeme, võtke ühendust adapteri müüja või tootjaga.\nPeakomplektist olenevalt võib liikumiskontrollerite jaoks vajalik olla Bluetooth 4.0. Mõnedes peakomplektides on sisseehitatud Bluetooth ja luua otseühenduse kontrolleriga. Kui kasutate sisseehitatud Bluetoothita peakomplekti ja teie arvuti ei toeta versiooni Bluetooth 4.0, saate kasutada adapterit, mis on arvutis ühendatud arvuti USB 2.0 pordiga.\nSoovitatud Bluetoothi adapterid.\nWindows Mixed Reality peakomplekt nõuab USB 3.0 Type-A andmepordi olemasolu. Kui teie arvutis on USB 3.0 Type-C port, on teil vaja port USB 3.0 Type-C pordiks USB 3.0 Type-A adapterit.\nDisplayPort 1.2 port DisplayPort 1.x pordiks HDMI 2.0\nMini DisplayPort (MiniDP) 1.2 port Mini DisplayPort 1.x pordiks HDMI 2.0\nUSB 3.0 Type-C port USB 3.0 Type-C pordiks HDMI 2.0\nSoovitatud ekraanipordi adapterid:\nJärgmised pordiadapterid toetavad nii sagedust 60 Hz kui ka sagedust 90 Hz.\nClub 3D HDMI 2.0 Active Adapter (täissuurus ja mini)\nSurface Mini DisplayPort pordiks HDMI 2.0\nÜhendatava Active Mini DisplayPort to HDMI 2.0 Adapter\nCable Matters Active Gold Plated DisplayPort to HDMI Adapter, mis toetab Eyefinity tehnoloogiat ja 4K eraldusvõimet\nport USB 3.0 Type C pordiks HDMI (toetab: Thunderbolt 3):\nport Plugable USB-C pordi HDMI 2.0 juhtmeks\nport Accell USB-C pordi HDMI 2.0 juhtmeks\nport Surface USB-C pordi HDMI adaptriks\nAlltoodud tabelis on välja toodud Surface Pro, Surface Book 2 ja Surface Studio konfiguratsioonid, mis toetavad Windows Mixed Reality’t. Enne Surface’i seadmes hübriidreaalsuse seadistamist kontrollige kindlasti tarkvaravärskenduste olemasolu. Tehke valikud Sätted > Värskendamine ja turvalisus > Otsi värskendusi.\nSurface Pro (2017) port HDMI 2.0 pordiks Surface Mini DisplayPort 60 Hz\nToetatud on ainult mudelid millel on Intel 7 protsessor Gen Core i5 või i7 ja vähemalt 8 GB muutmälu (RAM).\nArvuti toiterežiimi seadmine parimale jõudlusele: tehke Windowsi tegumiribal valik Aku . Seejärel liigutage liugur asendisse Suurim jõudlus.\nSurface Book 2 (13,5" ja 15") port HDMI 2.0 pordile Surface USB C\nEraldiseisva NVIDIA GeForce GTX 1060 GPU-ga mudelid: 90 Hz\nIntel HD graafikakaardiga 620 või eraldiseisva NVIDIA GeForce GTX 1050 GPU-ga mudelid: 60 Hz\nAinult integreeritud GPU-ga mudelid. Arvuti toiterežiimi seadmine parimale jõudlusele: tehke Windowsi tegumiribal valik Aku . Seejärel liigutage liugur asendisse Suurim jõudlus.\nSurface Studio port HDMI 2.0 pordiks Surface Mini DisplayPort\nNVIDIA GeForce GTX 965m GPU-ga mudelid: 60 Hz\nNVIDIA GeForce GTX 980m GPU-ga mudelid: 90 Hz\nÜhendage hübriidreaalsuse peakomplekt USB-pordiga, millel on sümbol "+".\nKinnitatud miinimumnõuetele mittevastav eraldiseisev või integreeritud graafikariistvara pole Windows Mixed Reality jaoks testitud, kinnitatud, ega optimeeritud ning ei pruugi õigesti või üldse töötada.\nMe vaatame neid juhiseid üle ja värskendame neid aeg-ajalt. Uusimate juhiste saamiseks kontrollige neid uuesti.


Apple Mac arvutid on viirustele avatud... - IThooldus.ee | IT-lahendused, arvutid, serverid, videovalve\nAastaid on Apple omanikud arvanud, et Mac arvutid ei nakatu viirustesse, kuigi see pole tõsi. Kui varasematel aastatel kasutati Mac arvutite nakatamiseks pahavarasse kavalaid nippe, näiteks meelitati kasutajat arvutisse laadima mingit põnevat programmi, mis sisaldas viirust, siis käesoleval aastal on hakatud ära kasutatama operatsioonisüsteemi turvaauke nagu ka Windows puhul. Sellistel puhkudel ei pruugi Apple Mac omanik arugi saada, kui arvuti on juba nakatunud pahavarasse.\nSuuresti on selles süüdi kasutaja ise, kes petlikult arvab, et Apple Mac puhul ei pea kasutama viirusetõrjeid või teisi turvameetmeid, kuid oma süü on selles ka Apple Mac OS X arendajatel. Aastaid on Apple arendajad ise uhkusega kinnitanud, et nende opisüsteem on väga turvaline ja seeläbi on nad võimalikele ohtudele liialt vähe tähelepanu pööranud. Kuid paraku selline liigne enesekindlus võib juba praegu valusalt kätte maksta ja võib muuta Mac arvutid pahavara rünnakutele isegi kergemini haavatavateks kui teistele platvormidele.\nNäiteks kui juba kaks kuud tagasi avastati Flash trooja (Flashback trojan), mis nakatas märkamatult Java kaudu Mac arvuteid, siis turvapaik sai sellele valmis alles nüüd, 3.aprillil. Kuid selle aja jooksul on Flashback trooja nakatanud üle maalima kokku juba 600 000 Mac arvuti, kusjuures paar päeva tagasi leiti Venemaa turvafirma analüütiku Ivan Sorokini poolt uus variant Flashback troojast. 56,6 protsenti nakatunud Mac arvutitest asuvad USA-s, 19,8 protsenti Kanadas ja 12,8 protsenti Ühendkuningriigis ja arvutite nakatumine jätkub suure hooga. Väidetavalt Eestis Apple Mac arvutid pole veel troojasse nakatunud, kuid sellegipoolest pidas Riigi infosüsteemi Amet (RIA) vajalikuks hoiatada kaasmaalasi Macidele suunatud Flashbacki-nimelisest viirusest.\nTurvaspetsialistid prognoosivad, et juba väga varsti tuleb valmis olla, kui Apple MAC OS nakatumisi viiakse läbi kas Adobe Flash Playerite, Adobe Reader- või miks ka mitte Skype turvavigade kaudu, kuna Apple arendajad pole selleks veel valmis ja mingeid ettevalmistusi teinud. Miks aga tänapäeval pööratakse suuremat rõhku ka Apple arvutite ründamisteks küberkurjategijate poolt, tuleneb sellest, et Apple arvuteid ostetakse aina rohkem ja on saamas arvestatavaks jõuks neile viiruste, troojate ja nuhkvara loomiseks, mille peamiseks eesmärgiks ongi just informatsiooni vargus pahavarasse nakatatud arvutitest.


Hiiumaa.ee uudised - Näkman SAT jätkab\nVeanes ütles, et ettevõtjana ta jätkab, ainult poepidamise lõpetab laupäevast ära. “Ma olen siin juba üheksakümne neljandast aastast ja viiekümne seitsme aastane mees võiks juba endale natuke elu lubada,” ütles Veanes.\nTavaline rutiin on selline, et kella kolmest paneb Heino poeukse kinni ning läheb antennitöid tegema ja pidusid helindama. Viimased kaks kuud on ta töötanud nii, et pole saanud mitte ühtki õhtut kodus olla ja on üsna tavaline, et koju jõuab ta alles kella kümneks.\nVeanes ütleb, et tegelikult ta polekski veel poepidamist lõpetanud, aga põhipõhjus, miks ta tegi seda just nüüd, on see, et majja on kohe tulemas rentnik, mandrimees, kelle plaanid Veaneselegi meeldivad. Ainult rääkida neist veel ei saa. Väike ruum jääb majas tallegi ja sealt saab teda kätte kui vaja.


Miks mehed kardavad tõenduspõhise meditsiini\nAdenoomi ja eesnäärmevähi kiiresti nooremad. Arstid on leidnud, et selliseid mehi tõve krooniline prostatiit ja adenoom diagnoositud täna nelikümmend aastat. Aastate jooksul on see pettumus statistika on ainult kasvab. Sümptomid BPH ilmuvad umbes nelikümmend protsenti nelikümmend aastat ja rohkem kui viiskümmend protsenti meestest vanuses viie- või kuuekümne aasta. Mis haiguse progresseerumist võib põhjustada tõsiseid probleeme kuseteede ja neerude, mis rikub seksuaalse funktsiooni. Kuid ainult kümme protsenti patsientidest minna arsti juurde õigel ajal, kuid enamik inimesi tulema, kui ainult operatsioon aitab.\nMiks mehed ei kiirusta uroloog\nPsühholoogid usuvad, et mehed ignoreerivad ilmseid probleeme tänu kõrgele hoidmise ja kättesaadavus. Mehed pigem overawed haigusest kui tunduda vähem tugev ja julge.\nVastavalt läbiviidud uuringu Tšehhi Vabariik, et MD M. Hanus, rohkem kui pooled küsitletud meestest anonüümselt kajastatakse negatiivset mõju haiguse seksuaalelu, kuid rohkem kui viisteist protsenti häbelik, et arutada probleemi arstiga. Umbes üheksateist protsenti poistest tunnevad ebamugavust isegi apteegist ostes ravimeid. Paljud ignoreerida või tahtlikult varjata oma probleemi sugulaste ja sõpradega. Tuleb välja, et isegi keskealised eurooplased ei kipu läbi avatud diskussiooni küsimus meeste tervisele ja ei erine regulaarne visiit arsti ennetamiseks.\nÄrge oodake tüsistused\nModern tõenduspõhise meditsiini tegutseb mitmeid ravimeid tõhusa ravi, kuid potentsiaalsed patsiendid ja uroloogid androloogid unarusse arstide soovitusi, eelistades diagnoosida ja lahendada sümptomid eesnäärme haigus. Tuleb meeles pidada, et kui valite kasuks kahtlase taimsed pulbrid ja teenustasusid, varem või hiljem leiad end arsti kabinetti - vältimatu komplikatsioone. Veelgi enam, lisaks kroonilise neeruhaiguse ja komplikatsioone toimimist Urogenitaalsüsteemi, saad saatekirjata erakorralise operatsiooni.\nEnamik resetseeritav juhtudel, ekspertide sõnul on see seotud asjaoluga, et meeste ebamõistlik pelgus ja kahtlustamine ei võimalda kaine hindamise võimalust alternatiivmeditsiini, oma teada. Et säilitada tervist, mees ei tohiks karta traditsioonilise meditsiini. On vaja vähemalt üks kord aastas tulla konsultatsiooni arstiga hoolitsema oma tervise eest.Vaata ka: Miks mehed elavad vähem kui naistel, kuna