hinnaerinevused - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nKonverents: magalarajoonid tuleks siiski lammutada? Lisatud küsitlus 1\nTasub teada: kuidas kujuneb soojuse hind 1\nLõhnaõli hindade vahel laiutavad suured käärid\nLinnalegend räägib, et laevades ja lennujaama tax-free-poodidest võib odavamalt mainekate brändide lõhnu ja muud kosmeetikat osta. Hinnavõrdlus paljastab, et kõik sõltub margist – mõnikord on odavam veebi-, mõnikord pärispoes, mõnikord aga laeval või lennujaamas. Soodsa pakkumise leidmiseks tasub hindu uurida mitmes poes.\nÜks levinumaid petuskeeme e-kaubanduses on see, kui kaupleja palub kauba eest maksta mitte veebilehega seotud firma, vaid mõne eraisiku, transpordifirma või vahendaja kontole.\nRahu: käärid erinevate linnade soojahindades tulenevad kütuste valikust\nKonsum küsis kassas toote eest üle 50 krooni enam\nTarbijakaitseameti järjekordsest hinnakontrollist selgus, et rikkumiste arv pole varasemaga võrreldes vähenenud, kuid rohkem on hakatud eksima tarbija kasuks. Suurimaks avastatud tarbija petmiseks osutus aga Tallinna Sõpruse Konsumis 53 krooni ja 10 senti saalis näidatust kallim kassahind.\nMaxima: hinnavahe tuleneb kampaania järel muutmata jäänud sildist\nMaxima Eesti avalike suhete juhi Erkki Erilaiu sõnul tekivad erinevused nende kauplustes müüdavate toodete hinnasiltidel märgitu ja kassahinna vahel siis, kui sooduskampaania saab läbi ja osa silte unustatakse vahetamata.\nMaxima võttis kassas toote eest topelthinna\n520-kroonise ostukorvi eest küsiti esmaspäeval Saue Maxima kaupluses 45 krooni rohkem, 67-kroonisele saalihinnale lisandus kassas 22 krooni, 10-kroonised pliiatsid kallinesid aga teel saalist kassasse koguni poole võrra.


Nõuded saadaolevatele Tarkvara funktsioonidele | Rahandus - 2019\nAvaldatud: Rahandus • Vaatamisi: 9454\nNeed omadused on olulised väikeettevõtete raamatupidamistarkvara jaoks.\nKui ostate ostjate arvel tarkvara või teenuseid, on peamised võimalused, mida te kindlasti vajate. Järgnevalt on toodud nõuded saadaolevate arvete olulistele elementidele, millele järgneb kena element.\nArveldavate arvete pearaamat, üksikasjalik nimekiri klientidest võlgnetavatest summadest, on peamine aruanne, et iga debitoorse võlgnevuse süsteem peaks olema võimeline tootma vähemalt kord kuus. Iga pearaamatus loetletud üksus peaks sisaldama nii teie kui ka teie kliendi jaoks piisavat identifitseerimisteavet (sageli arve või muu viitenumber, väljaandmise kuupäev ja summa).\nTeil peab olema võimalik oma pearaamatut värskendada, lisada uusi arveid ja muid tasusid, lahutades tasumata arvetelt saadud kliendimaksed. Kontrollige, et makset saaks igal juhul rakendada konkreetse arve vastu, isegi kui see kujutab endast ainult ühe arve osalist maksmist või maksab mitu arvet.\nSeotud aruanne, mida peate käivitama, on vananenud arvete nimekiri. See loetleb arvelduskontode tasud eri veergudes, mis on korraldatud nende kuupäeva järgi. Tavaliselt on jooksvad tasud vasakpoolses veerus; järgmises veerus on need 31 kuni 60 päeva vanad, millele järgneb 61 kuni 90 päeva, seejärel 91 päeva ja vanem. Kui kuupäeva vahemikke saab kohandada vastavalt ettevõtte nõuetele, seda parem. Iga veeru kohta tuleks koostada kogusumma. Samuti on mugav, kui programm näitab, kui suur on iga veeru osakaal kogunõuetest.\nSee vananenud debitoorsete võlgnevuste noteerimine on tavaliselt vajalik iga kuu finantseerimisasutuselt, kui teie nõuded on laenu tagatiseks. Kui teie arveldussüsteem ei suuda seda aruannet koostada, siis võib kuluda selleks, et seda käsitsi ette valmistada, kasutades allikana debitoorse võlgnevuse pearaamatut. Mida vanem on nõue, seda tõenäolisemalt muutub see kaheldavaks kontoks. Seepärast ei arvesta paljud finantseerimisasutused oma laenu tagatise osana vanemaid nõudeid, st enam kui 90 päeva tagasi.\nTeine oluline võime on võime printida kliendi avaldusi vähemalt kord kuus. Kliendi avaldus sisaldab palju sama üksikasjalikku teavet kui kontodel olevad kontod, kuid ainult ühe konkreetse kliendi kohta. Aruande saab seejärel saata kliendile, et see oleks meeldetuletus täitmata kohustustest.\nTeine oluline vahend, mis aitab tagada võlgnevuste kiiret kogumist, on võimalus luua meilide ühendamise kirju, kasutades selleks teie määratud kriteeriume. Näiteks, kui annate 30 päeva maksetingimused, võite soovida saata kerge meeldetuletuse kogumise kirja, kui arve ei ole tasutud 45 päeva pärast. 75-päevase märgi puhul tuleks kogumiskiri sõnastada tugevamalt. Kiri 105 päeva pärast võib ohustada õiguslikke meetmeid jätkuva maksmata jätmise korral.\nArenemis- ja statistiliste jälgimisvõimaluste täiustamine ning aruannete koostamise paindlikkus võivad muuta teie AR-programmi veelgi võimsamaks. Näiteks saab reguleeritava vormi kirjutaja / disainer muuta kliendi avalduste paigutust, lubada teil lisada graafikat, näiteks ettevõtte logo, ja valida fonte, mis vastavad teie kirjaplankidele. Kuigi mõned AR-i rakendused kasutavad omandatud vormi kirjutajaid, mis võivad õppida palju aega, teised lubavad kasutada AR-vormingute kujundamiseks selliseid populaarseid rakendusi nagu Microsoft Word.\nKollektsioonide töö võib olla suur osa AR-i haldamisest, sõltuvalt teie ettevõtte olemusest ja teie surnud löögist, mis on hinnatud klientuur. Vaadake võimet tasuda intresse või lisada teenustasusid võlgnevuste arvelt, mis kuvatakse kliendi avaldustes. Sul ei pruugi olla palju õnne koguda neid kuritegevuse tasud, kuid ohtu lisatasud võivad põhjustada mõned kliendid maksma kiiremini.\nSamuti saate oma AR-i tugevdada, jälgides kogumise ajal võetud meetmeid ning klientide vastuseid, sealhulgas lubadusi maksta. Kogude aktiivsuse jälgimine aitab kaasa järeltegevustele, kui sa saadad kurjategijale meelde tuletada, et eelmise kuu lubadus ei ole teie postkontoris kirjas. Mõned nendest kollektsioonipõhistest kliendisuhtlustest jälgitakse kliendisuhete juhtimissüsteemides, mis võivad pakkuda kõikehõlmavat lahendust kõikide kliendikontaktide jälgimiseks, mitte ainult AR-iga seotud kontaktide jälgimiseks.\nAR statistika võib aidata kindlaks teha, kas nõudeid hallatakse tõhusalt. Mõned AR-rakendused ei arvuta ainult praeguse perioodi vananemist käsitlevat statistikat, vaid jälgivad neid ka mitu kuud tagasi. Otsige ka nende ajalooliste statistikate graafikuid ja diagramme, mis lihtsustavad suundumuste nägemist, kui proovida skaneerida numbreid.\nKuna äri liigub paberist elektroonilisse sidetesse, otsige AR-rakendustes elektroonilisi võimalusi olulisemaks. See võib hõlmata kliendi avalduste e-posti saatmist ja võimet importida klientidelt elektrooniliste maksete tehingute kirjeid.\nArveldavate arvete pearaamat, üksikasjalik nimekiri klientidest võlgnetavatest summadest, on peamine aruanne, et kõik saadaolevad arveldussüsteemid peaksid saama toota vähemalt kord kuus. Iga pearaamatus loetletud üksus peaks sisaldama nii teie kui ka teie kliendi jaoks piisavat identifitseerimisteavet (sageli arve või muu viitenumber, väljaandmise kuupäev ja summa).


Löö kaasa maailmakoristuspäeval ja aita kaasa kokku korjata Eesti looduses olevat prügi - Delfi\nMaailmakoristuspäeval 15. septembril toimuvad Eesti kõikides maakondades koristustalgud, mille peamiseks eesmärgiks on ära koristada prügi Eesti metsadest ja rannikutelt. Alates tänasest õhtust, 15. augustist saab koristama registreerida maailmakoristus.ee kodulehe kaudu.\n“Augusti kuu jooksul ootame me veel väga ka iga eestimaalase abi, et leida üles need kõige prügisemad paigad Eesti looduses. Kui sa tead mõnda sellist kohta näiteks enda kodu lähedal või sulle jääb looduses liikudes mõni suurematsorti prügihunnik tee peale, siis märgi see kindlasti World Cleanup rakendusega Maailmakoristuspäeva prügikaardile!” palus Eesti Maailmakoristuspäeva eestvedaja Raimo Matvere eestlasi appi teatama kõige kriitilisematest prügipaikadest meie metsades ja rannikutel.\nMatvere sõnul aitavad küll kümned tuhanded vabatahtlikud prügi 15. septembril metsast välja tuua, ent prügi jõudmise jäätmejaama korraldab maaomanik, kelle territooriumilt prügi koristatakse. Maailmakoristuspäeva suurimad partnerid on RMK, Maanteeamet ning kõik kohalikud omavalitsused, kes on oma toetust Maailmakoristuspäevale moel või teisel kinnitanud. “Loodetavasti nüüd, mil suurem puhkuste periood on läbi, saame konkreetsed kokkulepped ka paberile ja maailma suurima kodanikualgatuse ka Eestis suurepäraselt läbi viidud,” lisas ta.\nKoristuskohti saab üles anda ja kaardistada kuni 26. augustini. Suurte prügipaikade info World Cleanup rakenduses ääretult on oluline, sest just see prügikaart on aluseks nii Maailmakoristuspäeva läbiviimisel Eestis kui ka globaalsele andmebaasile (Worl Waste Platform), mis koondab andmed terve ilma prügi kohta.


Kattel: mõttetu tagada sisekaitsele 2% SKTst - Äripäev\nKattel: mõttetu tagada sisekaitsele 2% SKTst\nEliisa Matsalu 11. juuli 2014, 15:37\nSiseturvalisusele 2% tagamine SKTst seoks ülearuselt riigieelarve käsi, leiab majandusteadlane Rainer Kattel.\nSiseminister Hanno Pevkur käis välja idee, et tagada siseturvalisusele 2% sisemajanduse kogutoodangust (SKT). Praeguseks on SKTst sama suure protsendiga fikseeritud vaid riigikaitsekulutused.\nTallinna Tehnikaülikooli majandusteadlase Rainer Katteli sõnul poleks riigil mõistlik siduda end fikseeritud kulutustega. Sisejulgeolekule tuleks tema arvates kulutada nii palju, kui vaja, mitte joonlauaga mõõta 2%.\nKattel lisas, et väljapakutud protsent on tegelikult õhust võetud suvaline number ning riigieelarve sidumine selliste numbritega poleks tark tegu. „Pigem on vaja sisulist arutelu, milles seisneb sisejulgeoleku probleem ja kui palju miski maksab,“ märkis ta. Erinevate kulutuste fikseerimine kaotaks Katteli sõnul ära riigi paindlikkuse.\n„Me peamegi vaidlema, kas kulutame rohkem haridusele, julgeolekule või mõnele muule valdkonnale,“ selgitas ta, lisades, et keegi ei tea kunagi, mis on parim lahendus, mistõttu peabki tegema kompromisse. „Mida rohkem eelarvet me kindlate kulutustega lukku paneme, seda väiksem on võimalus kompromisse teha,“ märkis Kattel.\nKa varem on välja pakutud, et võiks erinevatele valdkondadele kulutada kindel protsent. Näiteks tehti seda aastal 2010, kui üliõpilaskondade liit käis välja idee, et 2015. aastaks tuleks suurendada kõrghariduse rahastamist vähemalt 2%ni SKTst.\nNigul: poliitparasidiid takistavad head ideed 17


Mis toimub? - Mybody.ee\nMida pikem paus eelmisest postitusest, seda rohkem on siin pajatada. Üle nädala nüüd toimetatud ning selle aja sisse on mahtunud 4 päeva Pärnus ja 4,5 päeva Tallinnas.\nKuna eelmise postituse tegin päev enne poseerimist, siis nüüd mõned pildid eelmise pühapäeva poseerimisest. Kaal kuskil 80kg juures.\nPoseerimisega annab kindlasti palju paremaks minna ning samuti kuivusega aga aega veel veidi on. Kui ma nüüd midagi totaalselt ära ei riku, siis ehk saab ikkagi minust asja. Hea uudis on see, et olen valinud oma vabakavale muusika ning koreograafia valmib koostöös Ramiliga ehk lõpuks edasiminek selles osas.\nPeab ütlema, et olen vist üks maailma kehvemaid dieeditajaid või vähemalt kandideerin sellele tiitlile. Kui ikka magusamaitse suhu saan, siis tõepoolest peab mind luku taha panema, sest muidu lähen ja sooritan kuritöö ehk õgin magusast/soolasest kõhu punni. Nädala sees on nagu mingisugune rütm sees ning eks seda miinust ikka koguneb ja koguneb ja siis ikka on vaja lolliks minna mingi hetk. Ehk aitab seda nüüd vältida MyBody poolt saadud Tiramisu valgupulber. Segan seda maitsestamata jogurti, kodujuustu või keefiriga ja lihtsalt nagu kooki sööks. MyBody hoiab mind töös ka trenni ajal tarbitava BCAA joogi ning trennijärgse valgupulbriga (panen hommikul pudru sisse ka mõnikord). Samuti riietab mind soojalt pusaga ning laseb mõnel lihaskiul esile tulla ägeda maikaga.\nTiramisu kodujuustu, keefiri ja külmutatud kirssidega\nThe Glute Builderi koolitus\nOlen viimasel ajal suhteliselt vähe maganud, sest Tallinnas oli kuidagi kiire kogu aeg, sest nii palju tahtsin jõuda igale poole. Neljapäeva hommikul vara startisime Ramili ja Kätliniga koos The Glute Builder koolitusele Rocca al Mare MyFitnessi. Koolitus meeldis, sai teada uut ning paljude asjadega mälu värskendada. The Glute Builder nüüd olemas ka Pärnu MyFitnessis. Öeldakse, et never skip leg day aga Glute Builder võta ka nüüd kavasse. Kui vajad juhendamist, siis olen koolitatud. Pärast koolitust lammutasime Ramiliga kiire jalapäeva, kus kõigepealt kükkisime kuni 150kg raskustega aga tunne kõige parem polnud ja süüdistasime vähest und 🙂 Edasi veel 3 harjutust ning kiire ja efektiivne trenn tehtud.\nSuitsukanafilee, riis ja hiina kapsa ning paprika salat\nLäksin õe korterisse energiavarusid täiendama, et minna Hiie-Liiniga, kes mind siia blogimaailmasse kutsus, Viimsi MyFitnessi trenni. Andsime valu seljale ning peab ütlema, et on alles tugev neiu. Ei jäänud tema raskused küll mulle väga alla. Mitte, et mina nõrk olen, vaid tema on tugev 🙂 Ehk neljapäeva kokkuvõte see, et mõningane koormus koolituselt, siis üks kiire intensiivne jalatrenn ning päeva lõpetasin pikemate seeriatega ehk 15-kordustega tööga seljalihastele.\nReedel tegin trenni Mustamäe MyFitnessis, kus sain kokku ühe inimesega, kes mind palju inspireerinud. Asko Külmsaar isiklikult. Loodan temaga kohtuda tihedamini, sest tema lähenemine trennidele on natuke teistmoodi aga mees on väga mitmekülgne ja kui tahad teha trenne, mis on natuke teistmoodi, siis julgen soovitada (Tallinnas). Instagramist näed ka ühte videot, kus me mässame “movement”-iga. Ülejäänud päev möödus õe juures süüa tehes ning BODYPUMPi õppides.\nLaupäev ja pühapäev kulus suurem osa ajast BODYPUMP-ile, mille ma edukalt läbisin. Nüüd lihtsalt harjutada, kava selgeks teha ning siis juba saab hakata trenne andma. Laupäeval käisin pärast koolitust veel MyFitness Kristiines ning rind ja biitseps said, mida ma tahtsin, et nad saaksid, ehk sarnaselt reedele 15-korduselised seeriad. Pärast väike lõdvestus saunas ning õhtul Eesti Laulu poolfinaal koos maitsva söögi ning hea seltskonnaga. Pühapäeval pärast koolitust käisin õega Kärberi MyFitnessis. Jälle üks hea ja avar jõusaal, kus trenni teha. Videokokkuvõte sellest trennist on Instagramis. Söögiga sai nädalavahetusel küll natuke üle pingutatud aga pingutust ennast jätkus ka nädalavahetusse. Ehk olen kaloritega enam-vähem nullis 😀\nOma toreda väikese õega, kes üritab sama suur olla siin pildi peal 😀\nEsmaspäeval jalapäev Viru MyFitnessis (varsti Tallinna MyFitnessi klubidel tiir peal aga varsti avatakse juba uued), kus nägin Mikk-Markus Imalat, kes ise ka hiljuti sama teekonna läbi teinud ning rääkis enda kogemustest, et mis toimus temal dieedi ajal ning mis sai pärast võistlust. Jällegi andis emotsionaalselt väga palju, sest nii hea on suhelda inimestega, kes ise läbi teinud ja mind täielikult mõistavad. Pärastlõunal Pärnus vanaema juures kiire uinak ning õhtul ägeda seltskonnaga Pärnu Motoklubist ringtrenn. Nädalavahetuse pattude peletamiseks 1h cardiot jooksulindil. Suurim tänu Triinule, kes minuga põhimõtteliselt terve aja jutustas ja see tund cardiot kadus eriti kähku. Teinekordki, eks 😀\nOtsapidi uues nädalas ning lähme aga edasi korraliku rütmiga. Üritan hoida kalorid kontrolli all ning olla tegus ka nendes asjades, mis on jäänud tahaplaanile ehk akordioni harjutamine ning magistritöö.\nKui küte on hea, siis mootor töötab ka paremini ehk aitäh MyBodyle ja kõigile teistele, kes te hea sõnaga panustate minu pingutusse. Iga like annab ka jõudu! 🙂\nOlge tegemistega kursis ka Instagramis:\nOlge mõnusad ja jääge ootama uusi postitusi! 🙂


Past Events – Empowerment\n14/1/2020 14 jaanuar - 29/3/2020 Täna\nEsiletõstetud 14 jaanuar @ 09:30 - 11:30\nACCE100 – 2020 tegevusplaan\nEmpowerment virtuaalne kontor Tallinn\nKuidas teha 2019. aastaga võrreldes 2 korda suurem arenguhüpe multimodaalse tarneahela loomisel (toimumiskoht Tallinna Lennujaam).\n199€ +km. Hind osaleja kohta\n16 jaanuar @ 09:30 - 11:30\nStrateegia ühel lehel (OPSP)\nKui Sul on soov meeskond ühele lehele saada, siis pead alustama selle lehe loomisest. Ebamäärasus ühises sihis on suurim organisatsiooni arengu takistus.\n23 jaanuar @ 09:30 - 11:30\nInimesed on kordades tulemuslikumad, kui nad teavad, milliseid tulemusi neilt oodatakse.\nEsiletõstetud 27 jaanuar @ 09:30 - 11:30\nKuidas 2020. aastal võita mäng. GET BIG FAST\nKõikide inimkonna suurimate saavutuste taga on selline universaalne tööriist kui meeskond. Töötoas saad lihtsa teekaardi, kuidas ülesse ehitada unistuste meeskond. Kui Sul puudub meeskond, kes tahab ja suudab plaanid ellu [...]\n30 jaanuar @ 09:30 - 11:30\nStaatusraport ja 1:1 võtmetulemuste analüüs\nKuidas luua organisatsioonis pidev paremate lahenduste otsimise ja leidmise harjumus. Inimene õpib läbi kogetu teadvustamise – eneseanalüüs on siin võimsaim õpivahend ja motivaator.\n6 veebruar @ 09:30 - 11:30\nKuidas me otsuseid teeme ja konflikte lahendame\nKoosolekute rütm on kui inimese südame rütm. Kui siin tekivad häired, siis asjad ei toimi ja suutlikkus väheneb.\nEsiletõstetud 20 veebruar @ 09:30 - 11:30\n5 märts @ 09:30 - 11:30\nMängu käivitaja – MTP (massive transformative purpose). Uus põlvkond ei käi lihtsalt tööl, nad tahavad teha midagi, mis muudab maailma. Kui organisatsioonil puudub karismaatiline eesmärk, siis on talente keeruline kaasata.\n19 märts @ 09:30 - 11:30\nInimesed teevad seda, mida mõõdetakse. Kui organisatsiooni eesmärgid, nende saavutamise progress ning iganädalased otsused on kõikidele töötajatele nähtavad, siis muutub organisatsioon läbipaistavaks. Totaalne läbipaistvus on usalduse vundament. Kui viimane puudub, [...]\n25 märts @ 15:30 - 17:00\nMis on olulised küsimused, millel ettevõtte juhtkond peab täna leidma vastused, et tagada organisatsiooni jätkusuutlikus. Neid küsimusi on palju. Kuidas selgitada välja olulisemad, kaasates selleks meeskond. Kollegiaalne intelligents ja ühine [...]\nMeeskond saavutab kordades rohkem, kui on selge fookus. Selle seadmisel tuleb alustada vastuse leidmisest küsimusele - mis on see üks kõige olulisem asi, mille mitte saavutamisel muu tegevus kaotab tähenduse. [...]\nKui tahad võita, siis tuleb alustada ausalt vastamisest küsimusele, kas me ka tegelikult tahame võita? Kui kõigil on ühine arusaam, mis on võit, ja see kõiki ka innustab, siis leiab [...]


5 RIIKI, kus on ka oktoobris veel soe |\nOHMYGOSSIP — Eesti suvekuumus on kahjuks otsakorrale saanud, aga mujal Euroopas siiski leidub veel sihtkohti, kuhu võib viimaseid päeikesekiiri ammutama minna.\nKreeka on jätkuvalt lemmikpaik, kuhu suvel ilma nautima minna, aga seal on tegelikult väga soe ka veel oktoobris. Samuti pole veel merevesi maha jahtuda jõudnud. Puhkuste hooaeg kestab Kreekas tavaliselt oktoobri lõpuni välja. Hotellid ja ühistransport toimib ka septembris veel jätkuvalt ning hinnad on lastud veidikene madalamaks. Ateena on linn, kuhu tasub septembris sõita, sest siis on kuumus muutunud põhjamaa inimese jaoks talutavaks.\nKes reisib septembris veel Türki, ei pea muretsema, et rannas on ilmad jahedaks muutunud. Ilm on veel piisavalt kuum ilmselt ka homsel päeval. Kui kahtled, siis sõida Türgi lõunarannikule – sealne piirkond ei vea ilma poolest kunagi alt. Suvised rahutused on Türgi turismindusele oma jälje jätnud, aga reisikorraldajad pakuvad jätkuvalt reise. Praegusel ajal on sinna reisimine suhteliselt soodne.\nOktoober on suurepärane aeg reisimiseks Hispaaniasse, kus soojust jagub veel nii mandril kui ka saartel. Hispaanlased ise puhkavad augustis, niisiis alates septembrist on enamasti juba vaikne ja ummikute vaba. Hinnad kukuvad madalamaks ning kuna sooje ilmasid jagub veel oktoobrissegi, soovitatakse puhata Mallorcal, Ibizzal ja Menorccal. Ka pealinna Madridi ning Andaluusia temperatuurid muutuvad leebemaks.\nHorvaatia kuulub ühtede populaarsemate suvesihtkohtade hulka, mida ei tasu jätta külastamata ka oktoobris. Paketireisid leiavad aset oktoobrini ja septembris on ilm sageli meeldivam. Septembris saab nautida vaatamisväärsusi, sooduspileteid ja randasid, ilma, et rahvast oleks üleliia. Soovitatakse külastada Dubrovnikut, Makarskat, Rivierat ja saari Hvaria, Bracia ja Korcula.\nKas unistate Itaalia restoranidest, vaatamisväärsustest? Veel ei ole liiga hilja seda riiki külastada, sest ka oktoobris on Itaalias soe. Oktoobris pääseb soodsalt näiteks Sitsiiliasse, Rooma ja Toscana imelisesse loodusesse.\nAvafoto: Türgi, Istanbul (©OHMYGOSSIP)


Miks koerad ja kassid on paremad kui lapsed | Lõbusad asjad 2021\nMiks koerad ja kassid on paremad kui lapsed\nPetplace.com lemmikloomaarmastaja saatis selle meile ja see pani meid naerma. Loodame, et ka teile meeldib see!\nKoerad ja kassid on paremad kui lapsed, sest nad:\n2.Ärge kogu aeg raha küsige.\n3.On lihtsam treenida.\n4.Tavaliselt tulevad, kui helistatakse.\n5.Kunagi ei tohi autot juhtida, nad ei hävita autot ega tõsta teie autokindlustuse hindu.\n6.Ärge ajage uimastit tarvitavate sõprade seltskonda.\n7.Ärge suitsetage ega joo.\n8.Ei pea ostma uusimaid moodi.\n9.Ei taha oma riideid kanda.\n10.Ei vaja ülikooli jaoks gazillionit dollarit.\n11.Mitte bensiinist mööda minnes pisut pahandada.\n12.Ärge pöörake neile silmi ja öelge "oh Pleeeese".\n13.Ärge mängige imelikku muusikat tippmahus.\n14.Ta ei pea välja minnes lapsehoidjat hankima.\n15.Nad ei vasta tagasi.\n16.Nad kuulavad ükskõik mida ütlete!\n17.Te ei pea kulutama sadu dollareid jõuludeks ja sünnipäevadeks.\n18.Neid ei pea viima muusikatundidesse ega jalgpallitreeningutele.\n19.Nad ei saa piinlikuks, kui nad sinuga noorukieas saab.\n20.Nad ei sõida oma ruladega seal, kus nad ei peaks.\n21.Teil pole vaja raamatuid osta.\n22.Lisaks vähem söömisele ei ole nad ka valivad, kui saavad igal õhtul sama sööki ja on tänulikud.\n23.Kui te neid nuhiksite, siis nad ei pudruks. Üldiselt on nad minutiga sellest üle ja armastavad sind niikuinii.\n24.Nad on haigestumisel tähelepanelikud.\n25.Nad ei liigu võrgus ja laadivad krediitkaardilt hunniku asju.\n26.Nad ei ühenda telefoni tundide kaupa.\n27.Nad ei arugi su peale tagasi.\n28.Need ei haara toidupoes kõike kohapeal kinni.\n29.Te ei pea rääkimise või tekstsõnumite saatmise eest maksma nende kalleid mobiiltelefoniarveid.\n30.Nad ei vaja kalleid elektroonilisi vidinaid … tennisepall teeb lihtsalt suurepäraseid tulemusi ja paar teie sokke on veelgi parem!\n31.Nad armastavad meid tingimusteta isegi siis, kui oleme voodis haiged või kui meil on küüslauguõhk … ja ärge kunagi hüüdge "Ma vihkan teid", kui ütlete neile, et nad peavad olema kodutüki ajal või kui neil pole võimalik auto või see 200-dollarine siniste teksade paar, mis tulevad pleekinud ja rebenenud nagu kapis juba olevad!\n32.Juba öösel saate nad oma kennelisse lukustada ja keegi ei helista teile lastekaitsetalitustele!\n33.Koerad ei karju kunagi oma hääle tipus nagu lapsed, kui nad mängivad ringi või erutavad.\n34.Koerad ei tule koju ebasoovitavate auguste ega tätoveeringutega.\n35.Nad ei pea läheduses olevatelt sõpradelt küsima.\n36.Nad ei pea kunagi kodutööde kohta küsima.\n37.Nad ei karju, et oma teed saada.\n38.Kui nad teile jama annavad, võite selle kotti panna ja visata.\n39.Kus iganes sa neid kaasa võtad, on see nende FAVORITE koht, kus olla!\n40.Mis iganes sa neid toidad, see on PARIM toit, mida nad kunagi söönud on!\n41.Koha koju tulles on see kõige toredam, mis neil kogu päeva olnud!\n42.Kui keegi sind ähvardab, käsevad nad neil tagasi minna, hoolimata sellest, kui suur mees teine on. Kui keegi koputab uksele / heliseb uksekella, tuletavad nad meelde, kes on boss ja see on inimene / koer teisel pool ust.\n43.kelle boss ja see on inimene / koer teisel pool ust.\n44. Mitte ainult nad EI küsi raha, vaid nad ei küsi ka toetust.\n45.Ja lõpuks… Kui nad rasestuvad, võite müüa oma lapsi.\nKas teil on veel ettepanekuid? kirjuta meile !.\nSee artikkel postitati lõbu pärast ega olnud mõeldud ühegi loomaomaniku solvamiseks. Paljusid neist artiklitest esitasid lemmikloomade armastajad PetPlace.com ja nende päritolu, autori või autoriõiguse osas pole algne allikas teada. Meie eesmärk ei ole kellegi autoriõigusi rikkuda ja kui seda tehakse, siis tehakse seda teadmatult ja meil oleks hea meel rikkuda sisu. Kirjutage meile lihtsalt !.


Classic mudelid Vedu kesk- ja äärelinnas Keskkond Pealisehituse paigaldamine Sõiduki garantii Tarvikud Toodete brozüürid Interaktiivne ülevaade Juhi elektrooniline käsiraamat Vastus on „jah“Uue Volvo FE tutvustus\nAlates piirkondlikest vedudest ja lõpetades kergehitusvedude, kommunaal- ja külmvedudega – kõik need tööd tähendavad, et uus Volvo FE peab paindliku töövõime 18–26-tonniste veokite klassis viima täiesti uuele tasemele. Nüüd saadaval kütust säästva I-Shifti käigukastiga.\nVaadelge tavapärast tööpäeva ja seejärel oma veokit. Kas saate töö- ja äriefektiivsuses soovitud tulemuse? Kui kahtlete, siis äkki saab uus Volvo FE aidata teil otsustada. Tänu mitmetele täiustustele, kaasa arvatud I-Shift käigukast kõikidele mudelitele, on see enam kui valmis tegutsema ja toetama.\nTõeline uudis – I-Shift uuel Volvo FE-l\nUuel Volvo FE-l on meie maailmakuulus I-Shift käigukast. Juhile tähendab see mugavamat, vähem nõudlikku tööpäeva ning veoettevõttele suuremat kütusesäästu ja tõhusamat transporti. Lugege lähemalt I-Shifti kohta\nVolvo välja töötatud uus mootoriprogramm.\nKohandatavad on ka jõuväljavõtu võimalused – see on igati loomulik, arvestades erinevaid ülesandeid, mida veok sooritama peab. Täiesti uue mootoriprogrammi kasutamine tagab, et sobiv võimsus on alati kättesaadav. Uus esiosa disain koos LED-päevatuledega.\nStabiilne ja jõuline, seest ja väljast\nStabiilne ja jõuline raam tähendab, et veok pääseb ligi rohkematele kohtadele kui kunagi varem, kergemalt ja efektiivsemalt. Samuti tuleb rõhutada, et mugavuse mõttes on uus Volvo FE samavõrd muljetavaldav. Sõiduergonoomika, uus iste ja hoolikalt disainitud kabiin muudavad selle ideaalseks mugava ja ohutu töö ning sagedase sisenemise ja väljumise jaoks. Need uued omadused võimaldavad uuel Volvo FE-l võtta vastu keerukamaid ülesandeid kui kunagi varem. Hea uudis teile, suurepärane uudis teie ettevõttele. 1. Partnerlus


Vaatamisväärsused teekonnal Pärnu-Tallinn - VisitParnu\nVaatamisväärsused teekonnal Pärnu-Tallinn\nTallinnast Pärnusse või vastupidi jääb umbes 130 kilomeetrit. Autoga sõidab selle vahemaa vähem kui kahe tunniga. Maantee on heas seisukorras ning Tallinna poole jõudes on tee alguses 2+1 realine ning seejärel 2+2 realine. Kui Sul on aega, siis soovitame oma reis teha põnevamaks ning teepeal külastada mitmeid Pärnus tegutsevad ettevõtmisi ja vaatamisväärsusi.\nVaatamisväärsused Pärnu poolt tulles\nPärnust Tallinna poole sõitma hakates soovitame esimese uudistamiskohana Alpakafarmi (umbes 20 kilomeetrit kesklinnast). Seal näeb lisaks alpakadele ka kääbuskitsesid, minilambaid ja angoküülikuid. Rahvusvahelise tagasiside keskkonna Tripadvisori järgi on tegemist ühe Pärnu parima vaatamisväärsusega.\n25 kilomeetri kaugusele Pärnust jääb Automuuseum, kuhu on kogutud 50 erinevat sõidukit, nende seas nii Eestis nõukogude ajal liikunud sõiduautosi kui ka ennesõjaaegseid uunikmasinaid.\nUmbes 40 kilomeetri kaugusele Pärnu kesklinnast jääb Jaanihanso siidrivabrik, mis on Eesti esimene õunasiidri väiketööstusettevõte. Tegemist on Eesti esimese õunasiidri väiketööstusettevõttga. Tänaseks on tegemist ühe Eesti suurima ja tunnustatuma siidrifarmiga. Jaanihanso valiti 2018. aastal Pärnu parimaks turismiedendajaks.\nKaugused Pärnu – Tallinn maanteest:\nAlpakafarm – 3 kilomeetrit maanteest\nAutomuuseum – maantee ääres\nJaanihanso siidrivabrik – 5 kilomeetrit maanteest\nAlternatiivne marsruut läbi Soomaa\nKui Sul on rohkem aega ja sooviksid oma reisil külastada Soomaad, soovitame teha väikene ring ning minna läbi Rapla. Kilometraaži lisandub umbes 20 kilomeetrit. Teekonnal saab külastada mitmeid põnevaid vaatamisväärsusi.\nUmbes 14 kilomeetri kaugusele Pärnu kesklinnast jääb Sindi muuseum, kus saab näha Sindi tekstiilitööstuse ja vabriku ajalugu, vabrikutööliste elu-olu ning Sindi linna ja kooli ajalugu.\nUmbes 27 kilomeetri kaugusele Pärnu kesklinnast jääb Tori küla, kus asub Tori Põrgu ja Tori Hobusekasvandus. Tori küla ise jääb umbes 2 kilomeetri kaugusele põhimaanteest, kust läheb maantee Tallinna poole.\nTori Siidritalu (Foto: Maksim Tund/Roheline Jõemaa)\nUmbes 8 kilomeetri kaugusele Torist jääb Jõesuu rippsild. Tegemist on Pärnu suurima rippsillaga. Jõesuusse jõudes tasuks läbi käia ka tunnustatud käsitöösiidri valmistaja Tori Siidritalust. Külastus tuleks eelnevalt kokku leppida.\nUmbes 6 kilomeetri kaugusele Jõesuust jääb populaarne Riisa raba, mis tänu oma laiale rajale sobib läbimiseks ka liikumisraksustega või lastekäruga külastajatele.\nKaugused Tallinna viivast maanteest:\nSindi muuseum – tee ääres\nTori – 2 kilomeetrit\nJõesuu – 12 kilomeetrit\nRiisa – 18 kilomeetrit


Dokumendid > Ajalugu > Eesti ajalugu > Eesti lähiajalugu - Vastupanu ja repressioonid\nEesti lähiajalugu - Vastupanu ja repressioonid\nTannbergi järgi: 6. teema: vastupanu ja repressioonid- a) vastupanu ulatus NL lääneosades pärast II maailmasõda; b) Vastupanu vormid Eestis; c) Relvastatud vastupanuliikumine- metsavendlus; d) Noorte salaorganisatsioonid; e) Vastupanuliikumine 1955-84; f) Võimude vägivallapoliitika; g) Repressiivaparaadi struktuur ja juhid, KGB; h) Okupatsiooniarmee Eestis; i) Vägivallapoliitika mitmekesisus; j) Vägivalla osaline heastamine: nõukogulik rehabiliteerimine.\na) Vastupanu ulatus NL lääneprovintsides. Oli piirkonniti suht erinev, ent smas ka kõikjal olemas. Ukrainas ja Leedus oli see kõige katiivsem, olid laialdased metsavendade organisatsioonid, Ukrainas isegi sadu tuhandeid mehi. Lääne-Valgevenes ja Lätis oli vastupanu ulatus tunduvalt väiksem, mõned kümned tuhanded. Eestis oli see kõige väiksem, keskorganisatsiooni polnud ja tegutseti üksikute salkadena. Kokku võis olla 10-15 000 metsavenda.\nb) Vastupanu vormid Eestis. Oli mitmeid: otsene relvastatud võitlus ehk metsavendlus, põrandaalune tegevus linnades, noorte salaorganisatsioonid ja hiljem teisitimõtlejate erinevad liikumised.\nc) Metsavendlus. Oli aktiivne vastupanuväljund 1944-53. Suiur osa, kes metsas, siiski otseselt NL võimu vastu ei sõdinud, vaid püüdis end lihtsalt varjata uute võimude eest või ei soovinud okupeeritud Eestis tavaelu elada. Aktiivseid metsavendi oli ilmselt alla 10 000. Nende tegevuses eristub mitu perioodi, mis seotud ka repressiivorganite tegevusega. Kõige aktiivsemalt tegutseti 1945, kui loodeti, et ehk tuleb Lääs appi. Siis ka võimudepoolne aktiivne tegevus metsavendluse hävitamiseks. Julgeoleku ja siseminni koostöö, mis aga ei kandnud vilja. 1949 kah väga aktiivne järk, kui küüditati ja seejärel. Saadi aru, et uut sõda ilmselt niipea ei tule, aga samas oli vaja küüditajatele kätte maksta. Et aga küüditamisega hävitati väga laialdaselt metsavendade toetusbaas, siis hakaks nende tegevus paratamatult hääbuma. Paljud legaliseerusid või langesid haarangutes võimude kätte, üle tuhande ka tapeti. 1953 oli viimane aktiivne ajajärk, mil võimud korraldasid viimase suure aktsiooni metsavendade vastu. See ka sisuliselt hävitas metsavendluse. 1955 oli viimane amnestia nõukogudevastastele relvavõitlejatele ning siis tulid ka paljud metsast välja. Ungari sündmused 1956 näitasid ka, et edasine vastupanu on mõttetu. Tegutsema jäid veel üksikud metsavennad, kes ei soovinud Nõukogude eluga mingit tegemist teha. Teadaiolevalt viimane metsavend, August Sabbe, hukkus 1978.\nd) Noorte salaorganisatsioonid. Tegutsesid aktiivselt kohe peale sõja lõppu, mitte nii, et algul olid aint metsavennad ja pärast võtsid noored üle. Ei, kohe hakkasid lendlehti tegema, kujusid värviga üle valama, lippe välja panema jne. Miilitsal päris palju tegemist nende ohjeldamisega. Neid tegutses üle Eesti, kõige tuntumaks sai aga org. "Sini-must-valge", mis tegutses Tartus ja 1949 lasi õhku NL monumendi+levitas lendlehti. Kaua aega suutsid nad end võimude eest varjata, ent lõpuks jõuti neile jälile (käsikirja ja joonistuste järgi) ning noored pandi aastateks vangi. 1950.-te keskpaigast hakkas nende tegevus vähehaaval raugema.\ne) Vastupanu aastatel 1955-84. Vastupanu iseloom muutus, kuna olud teisenesid. Enam aktiivset riigikukutajalikku tegevust ei olnud, hakati nõudma senise korra liberaliseerimist, demokratiseerimist, kuna kadus lootus, et NL võim ühe hetkega variseb. Nii tekkiski dissidentlus. See nähtus levis üle NL-i, sest enam pold ju sellist surutist kui Stalini ajal, oma arvamust võis arglikult avaldada. Kasvas mitmesse lehte laiali: reformikommunistid (säilitasid enam-vähem sallitud vähemuse osa kuni 1991. aastani välja), demokraadid, kel mitu alaliigitust, erinevad rahvuslased, kes suurelt osalt käisid ka demokraatide alla, imperialistid jne. NL keskvõim nimetas neid kõiki mõistagi kapitalismi käsilasteks. Eestis jäi domineerima ikka rahvuslik joon. Püüti saavutada teatud eriseisundit punaimpeeriumis või siis vähenmasti eesti keele ja kultuuri kaitset. Demokraatlikud ideaalid ka au sees. Just Eestis loodi NL-i Demokraatlik Liikumine, mis hiljem küll lagunes. Jätkati aktiivset tegevust põrandaaluste trükiste levitamisel (n. Solženitsõni "GULAG" valmis ju suurelt osalt Eestis) ja aeg-ajalt astuti välja punavõimude omavoli vastu. Alates Brežnevist hakati dissidente taass karmimalt kohtlema, neid saadeti hullumajja, vangilaagrisse, isoleeriti või vallandati. Sümboliks kujunes Enn Tarto isik. Vastupanuliikumine aktiviseerus 1970.-te lõpus, seoses venestuse pealetungiga. Seda püüti igati tõkestada ning koostati koos Läti ja Leedu vabadusvõitlejatega "Balti apell" (1979). Euroopas sai see väga tuntuks ja Eestis tõi see vabadusvõitlejate sekka uue põlvkonna (Tiit Madisson ja teised). Kuid 1980.-te algul järgnesid võimudepoolsed repressioonid, mis sundisid vastupanuliikujaid kas sügavale põranda alla minema või oma tegevust lõpetama. Mitmed ka vangistati, Jüri kukk suri vangilaagris, Enn Tarto oli vangis kuni 1980.-te lõpuni.\nf) Võimude vägivallapoliitika. Algas juba 1940: arreteerimised, väljasaatmised, hukkamised. Loodi ka rahvavaenlaste kartoteek. 1941 Juuniküüditamine. 1944 küüditati Eestist sakslased, siis piodevad arreteerimised ja mahalaskmised. 1949 Märtsiküüditamine, 20723 inimest, plaaniti üle 22 000, aga mitmed suutsid kõrvale hoida. Siit ka keskvõimu pahameel ENSV juhtkonna liigse "pehmeloomulisuse" suhtes. Viimane suurem küüditamine oli Jehhoova Tunnistajate oma 1951. aastal. Edasi hakkasid võimud kombineerima hirmu meelitustega. Otsesed massirepressioonid lõppesid.\ng) Repressiivaparaat, juhid ja KGB. Aparaadil NSVL-s väga pikk ja verine ajalugu: Tsekaa, OGPU, NKVD, NKGB, MVD ja lõpuks KGB. Beria on keskne isik seal 1930-53. Julgeoleku- ja siseministeeriumid olid 1941. aastani koos ja Beria käpa all. siis lahutati ära, aga peale Saksamaa rünnakut lidieti peagi taas kokku. 1943 uuesti eraldi ja seda kuni 1953. aastani, mil Beria nad taas liitis. Julgeolekul kogu aeg väga suur roll, repressioonide põhiläbiviija ju. Aga pärast Beria kukkumist otsustati asja muuta. Julgeolek alluitati selgelt partei kontrollile, tal keelati tippjuhte vangistada jne. 1954 loodi KGb, mis pold enam erladi ministeerium, vaid komitee, mis allus MN-le. Selle tähtsus püsis väike kuni ajani, mil selle etteotsa sai Juri Andropov, kes tähtsust oluliselt kasvatas. Seetõttu on ta ka hilisemate kagebiitide, sealhulgas Putini superkangelane.\nh) Okupatsiooniarmee Eestis. Tuli 1939, siis üha paisus, kuni oli lõpuks 120 000 meest. 1950.-test hakkas vähenema, kuni 1991. aastaks oli alles "ainult" 36 000. Viimased tegevväed viidi välja pärast juunileppeid 31.8.1994. Seda ka, et lagastasid paljud kohad ära ja suletud aklasid oli päris palju (Paldiski, Sillamäe, rannatsoonid).\ni) Repressiivpoliitika mitmekesisus. Otsesed küüditamised, arreteerimised, peksmised, vaimne terror, hullumajja saatmised, asumisloa äravõtmised, vallandamised, isoleerimised, "halba nimekirja" paigutamised, hüvede äravõtmised jnejne.\nj) Rehabiliteerimine. Algas kohe pärast Stalini surma. Varem oli väga piiratud. Beria andis välja suure amnestia, eesmärgiga GULAG õige pea likvideerida. Esmalt vabanesid kriminaalparagrahvidega süüdimõistetud, sh väga paljud kulkuteks tembeldatud. Eesti koha pealt polnud sel nii suurt tähtsust, ometi tuli Eestisse aasta jooksul u. 9000 vabanenut. Berial kavas vabastada ka poliitvangid, aga kukutati ja asi jäi venima. Alles 1956 hakati asjaga laiemalt tegelema. 1956-61 saabus Eestisse tagasi 30 000 küüditatut-arreteeritut.


Kuressaarlased maksavad toasooja eest 2009. aasta hinda - Saarte Hääl\n– 14/03/2018Rubriik: Maakond, Majandus\nÕIGEL KURSIL: Pikki aastaid Kuressaare Soojust juhtinud Paul Leemet on aidanud saarlastel küttearvete pealt kokku hoida.\n2009. aastal müüs ettevõte toasooja hinnaga 48,85 eurot/MWh, 2018. aastal aga 47,04 eurot/MWh, mis on viimase seitsme aasta madalaim hinnatase. Kuressaarest odavam on soojusenergia vaid Narvas, kõikjal mujal Eestis maksab see rohkem, mõnel pool isegi ligemale kaks korda. Seega saab öelda, et investeeringud, mille tulemusel hakati 1998. aastal sooja tootma kütteõli asemel hakkpuidust ja ehitati 2012. aastal elektri- ja soojusenergia koostootmisjaam, aitavad Kuressaare toasooja hinda kontrolli all hoida, nagu ettevõtte juhid seda omal ajal lubasid.\nPärast koostootmisjaama valmimist kasvas hakkpuidu osatähtsus soojatootmises 80 protsendilt 95 protsendini. Et puit maksab kütteõlist vähem, on soojuse hind elanikele sellest ajast väikeste sammudega pidevalt allapoole tulnud.\nAS-i Kuressaare Soojus juhatuse liige Paul Leemet ütles, et soojusenergia müügihind tõuseb või langeb vastavalt konkurentsiametis kooskõlastatud hinnavalemile – kui kütus odavneb, peab ettevõte langetama ka hinda. “Tean, et mitte kõik soojatootjad pole hinda langetanud, aga ilmselt on nende hinnavalem siis teistsugune,” nentis Leemet.\nKui Kuressaare soojatootja kütaks siiani kütteõliga, oleksid Kuressaare elanike arved Paul Leemeti sõnul märksa suuremad ja kütusemüüjad teeniksid saarlaste pealt märksa rohkem. Küllap oleks sel juhul Kuressaare võrgupiirkonnas ka vähem tarbijaid ja ettevõtte toodang väiksem. Samas oleks sellisel juhul Kuressaares eeldatavasti praegusest oluliselt rohkem elumaju kokkuhoiu saavutamiseks soojustatud.\nPaul Leemet rääkis, et viimased viis-kuus aastat on Kuressaare Soojus kasutanud soojatootmiseks ainult Saaremaalt varutud puitu, enne seda veeti puukoort ja hakkpuitu sisse ka mandrilt. Et nõudlus küttepuidu järele kasvab, veavad siinsed puidufirmad küttepuud välja isegi rohkem, kui seda kulub siinseks soojatootmiseks. Nõudluse kasv viib puiduhinna üles ja sealt edasi paratamatult selleni, et Kuressaare Soojus on sunnitud soojuse hinda tõstma. “Hinnatõus on üsna kindel, kui palju täpselt, selgub siis, kui järgmise aasta kütusehanked on ära tehtud,” lausus Leemet. Hind võib kerkida tema sõnul kas aasta lõpus või järgmise aasta algul.\nPisut mõjutab soojusenergia müügihinda ka soojustorustike väljavahetamine. Et seni on nendeks töödeks kasutatud toetuste abi, siis on mõju hinnale jäänud väikeseks. Praegu käib torustike vahetamine Kudjapel Mereranna teel. Suve esimeses pooles algab torustike väljavahetamine Uue tänava kortermajade juures.\nSiiski võivad Kuressaare elanikud oma soojafirma üle vaid uhkust tunda, sest Kuressaare elanikest saavad odavama hinnaga toasooja vaid Narva elanikud.\nPaul Leemet rääkis, et päris monopoolseks ettevõtteks Kuressaare Soojus end pidada ei saa. Nii leidub väiksemaid hooneid, kus pärast kaugküttega liitumise hinnapakkumisega tutvumist on otsustatud soojuspumba kasuks. Väiksematele objektidele on torustiku ehitus lihtsalt nii kallis. Suurematest objektidest kasutab soojuspumpa näiteks Warma autokeskus ja üks korterelamu Pikal tänaval pargi ääres. Paul Leemet möönis, et soojuspumba jooksevkulu võib kaugküttest isegi odavam olla, aga kõige aluseks on ikkagi eelnev investeering.\nSamas oskab Paul Leemet tuua näiteid selle kohta, kuidas 1990-ndatel kaugküttest lahti öelnud korterelamud on ettevõtte kliendiks tagasi tulnud. Kaugküttele läks paar aastat tagasi pärast suuri elanike vahelisi vaidlusi Mooni 10 elamu, kus paar korterit jäi siiski veel oma lahenduste peale. Leemeti sõnul kasutavad omal ajal tsentraalküttest loobunud majade elanikud korteri kütmiseks väga eriilmelisi lahendusi. Mõni on ehitanud kamina, mis laseb suitsu välja korterelamu ventilatsioonikorstna kaudu. Teisel jälle on soojuspump seina peal. “Kellel on toru seinast, kellel katusest välja viidud ja ma ei usu, et seal kõik toad väga soojad oleksid,” lausus Leemet. Kokkuleppele kaugküttele tagasiminemise osas aga üldjuhul ka ei jõuta.\nLisatud: 14.03.2018 / 08:08\nmis aastast on Saarlaste palgad +\nLisatud: 14.03.2018 / 09:29\nMõistlik oleks olnud ehitada koostootmisjaam, mis oleks saanud kõike kütte liike kütuseks kasutada, milleks oleks olnud põhk, roog, turvas, hakkepuit, ehituspuit, liimpuit, pakendid, prügi ja veel muud põlevad purustatud materjalid.\nLisatud: 14.03.2018 / 10:00\nVastus: Saaremaa keskmine töötasu oli 2009. aastal 652€; 2017. aastal 876€. Tõus 34,3%\nLisatud: 14.03.2018 / 10:02\nMiks jääda pidama liimpuidu ja prügi juures? Äkki siis juba ka loomsed jäätmed, autokummid, kilekotid jms.\nKulla arvaja, sa ikka ise saad aru, milline kisa oleks sellise plaani elluviimisega kaasnenud?\nLisatud: 14.03.2018 / 13:21\nmeil on ju koostootmisjaam-toodavad hakkepuiduga sooja ja ka elektrit\nLisatud: 14.03.2018 / 15:37\nInsenertehniliste arvutuste kohaselt olla koostootmisjaam kõige tasuvam.\nLisatud: 14.03.2018 / 19:28\nMiks ei voiks ajaleht minna teemaga pisut sugavamale? Minu arust oleks siinkohal asjakohane kirjutada sellest, kes need mehed olid, kes selle koostootmisjaama Kuressaarde rajasid. Aga samuti sellest, kes olid need inimesed, kes olles Kuressaare Soojuse noukogus, seisid vastu linnavalitsuse omaaegsele plaanile firma maha muua. Vahel voiks olla ajalehest ka midagi asjalikku lugeda. Sobralikult sooviks seda.\nLisatud: 14.03.2018 / 19:34\n!0.03.2018 Palgalehel 670€ nii et pole vaja kireda.\nLisatud: 14.03.2018 / 21:09\nVõiks kirjutada ka sellest, miks ja kes seisid vastu prügipõletus projektile. IRU prügipõletustehase suurest korstnast tuleb vähem saastet kui kümne eramu puuküttega korstnast.\nLisatud: 15.03.2018 / 11:26\nVaadake kaugemale! Tegelikult on parim küte päikesepaanel, tootku ta siis elektrit või soojust. Praeguste kevadiste ilmadega suurepärane küte, ei mingit saasta! Kangutaks seda Energiakangi ka oma kasuks – iga elamu saab seda kasutada!\nää aja soga\nLisatud: 15.03.2018 / 22:34\nmis asi on keskmine palk seda vist saavad kõik aru et seda nagunii ei saa kedagi. suurem jagu inimestest saab 500-600 eur ja siis on sellised kes saavad 6-20 tuhhi ja ongi keskmine selline nagu on


Kevadtrendid otse Londoni tänavatelt. Lisatud galerii! | Buduaar\nKevadtrendid otse Londoni tänavatelt. Lisatud galerii!\n2013. aasta 1. märts 11:24\nMoenädalate hooaeg võib selleks korraks küll lõpusirgel olla, kuid trenditeadlike naiste silmapaistvate rõivakomplektide võidujooks käib samamoodi edasi tänavatel. Samuti ei ole ka päikesepaisteline ja särav aeg enam kaugel, mis tähendab, et just nüüd on ideaalne aeg värskendada oma garderoobi mõne kevadmoe hitiga.\nKevad tähendab üldiselt kõike, mis on värske, värviline ja lilleline. Loomulikult on ka uuel hooajal kirkad toonid ja lillelised mustrid äärmiselt teretulnud, kuid sellel aastal on disainerid kevadiste trendide loomisel suurt rõhku pannud hoopis must-valgetele rõivastele. Londoni tänavapilti vaadates on samuti selge, et musta ja valge koos kandmine on igati hästi vastu võetud moejoon. Kuna ka triibud on hetkel oluliseks hitiks, siis saab need kaks hetkemoe lemmikut ühendada ning tulemuseks on murdvargalikult trendikas välimus. Riietust saab lihtsalt muuta ka ameerikalikuks, kui kanda näiteks must-valgeid rõivaid teksariidest jakiga või hoopis mõne sõjaväe mustrist inspireeritud riideesemega. Kuna selline välimus on 2013. aasta tänavamoes kõrgelt hinnatud, on ka populaarseimad riidepoodide ketid oma värsked kevad-suvised kollektsioonid just nendele trendidele pühendanud.\nNew Yorgi moenädala üheks vaieldamatuks lemmikuks olid Bermuda püksid. Laiad põlvedeni ulatuvad lühikesed püksid on nii mugavad, et need on lausa loodud palavateks suvepäevadeks. Lisaks sellele võib neid kanda ka sarnast tooni jaki või pintsakuga ning märkamatult ongi olemas lihtne, kuid moodne välimus kontoris kandmiseks. Samuti on lühikesed ülikonnad mitmekülgsed ja silmapaistvad ning väärivad igal juhul sellel hooajal oma kohta iga naise garderoobis.\nKosmilised galaktikateemalised mustrid on juba mõnda aega kõrgmoes hinnatud olnud ning samuti on seda ka erinevad loomadest inspireeritud kangad. Ühesõnaga, vaatamata sellele, et minimalism on üheks selle hooaja läbivaks trendiks, on ja jäävad kõik põnevad rõivastele trükitud graafilised mustrid rõivamoe tähelepanuväärseteks osadeks.\nPaljud moeloojad on oma kollektsioonidesse lisanud ka ülimalt naiselikke pastelseid toone ja pitsist ning siidist kangaid, mis muudavad välimuse haldjalikult pehmeks. Seetõttu võib tunduda vastuolulisena, et lisaks kõigele muule on moemaailma trendinimekirjas tähtsal kohal ka luksuslik nahk. Siiski ei ole poodiume vallutanud mootorratturi garderoobi sobivad nahkpüksid, vaid hoopis nahast kangast valmistatud kleidid, seelikud ja jakid, millest paljudele on lisatud ka näiteks pitsist detaile. Seega kontrast ja pealtnäha täiesti vastandlikud tekstuurid ja värvid on sellel hooajal esikohal.\nJuba pikemat aega on maailma vallutanud nostalgia ning trendide hulka on oma tagasitee leidnud nii 60ndad kui ka 90ndad. 2013. aasta kevad-suvine hooaeg ei ole selles osas mingisugune erand. Seega juba eelnevalt mainitud teksast jakid ja vestid ning lisaks ka kraega dressipluusid on sellel hooajal kõike muud kui aegunud mood. Samuti on klassikalised naiselike lõigetega kleidid taas suureks hitiks. Seega kandes soojal suvepäeval lillelist või ka pastelses toonis kleiti on moeloojate heakskiit garanteeritud.\nTulles aga tagasi praeguse tänavapildi juurde, siis suured ja mugavad mantlid on Londoni tänavate lahutamatu osa ning sama kehtib ka värviliste mütside kohta. Viimased on olnud trendihitiks juba mõnda aega ning hetkemoe austajate rõõmuks jäävad selleks kindlasti veel kauaks. Lisaks kõigele on saabuv kevad ka suurepärane aeg välja otsida oma päikeseprillid ning uue hooaja trendid lubavad oma silmi ereda valguse eest kaitsta veelgi suuremate ja silmapaistvamate prillidega, mis lisavad moelava tunde igale riietusele.


Médiateur européen»Puuetega laste integreerimine euroopa koolides\nPuuetega laste integreerimine euroopa koolides\nRésumé de l'affaire clôturée : Euroopa Komisjoni tegevus puuetega inimeste integreerimisel\nKokkuvõte Euroopa Ombudsmani omaalgatusliku uurimise otsuse OI/3/2003/JMA osas teostatud järeluurimise kohta, milles käsitletakse puuetega inimeste integreerimist Euroopa Komisjoni poolt.Puuetega inimeste integreerimist käsitleva omaalgatusliku uurimise tulemusel tehtud otsuses (viide OI/3/2003/JMA) tuvastas ombudsman ühe valdkonna, milles on veel vaja võtta meetmeid - nimelt hariduslike erivajadustega puuetega laste kohtlemine Euroopa koolides. Ombudsman palus komisjonil saata lisaaruande selle kohta, mida Euroopa koolid on teinud hariduslike erivajadustega laste integreerimiseks. Komisjoni aruanne avaldati ombudsmani veebilehel ja üldsusel paluti seda kommenteerida.Ombudsman tunnustas oma otsuses komisjoni püüdlusi kasutada hariduslike erivajadustega laste integreerimiseks tõhusamaid viise. Hariduslike erivajadustega laste arvu märkimisväärne suurenemine viimastel aastatel Euroopa koolides näitab saavutatud edu. Samas pidas ombudsman kahetsusväärseks, et rahaline toetus ametnikele, kellel on puuetega pereliikmed, ei ole piisav. Abi on eriti ebapiisav nende perede kulude katmiseks, kelle lapsed jäävad puude tõttu Euroopa koolidest välja.Muret tekitab asjaolu, et märkimisväärne arv hariduslike erivajadustega lapsi, kes on Euroopa koolidesse vastu võetud, lahkub koolist teadmata põhjustel peagi. See võib viidata koolide vajakajäämistele integreerimise poliitikas. Ombudsman kutsus komisjoni üles tagama lapsevanemate suurema kaasamise, lähtudes vastastikusest austusest, läbipaistvusest ja partnerlusest. Ombudsman pidas Euroopa koolide integreerimistaset ebapiisavaks ning soovitas hakata enam kasutama kaasamisel põhinevat uut poliitikat. Ombudsman märkis veel, et üldsus tõi esile järgmised viisid, kuidas kaasamist soodustada: suurendada senisest parema ettevalmistusega hariduslike erivajadustega laste koordineerijate rolli; tugevdada lapsevanemate rolli ja/või rakendada parimat tava. Ombudsman väljendas heameelt Euroopa koolide otsuse üle korraldada katseprojekt, mille tulemuseks võiks olla hariduslike erivajadustega laste keskuse loomine, samuti komisjoni lubaduse üle analüüsida tähelepanelikult Inspektorite Kogu vastuseid hariduslike erivajadustega laste keskuse miinimumnormide kohta. Ta palus komisjonil teostada katseprojekti üle järelevalvet ja märkis, et hariduslike erivajadustega laste integreerimisel tuleb asjakohaselt arvestada kohustusega pakkuda kõigile kaasavat mittediskrimineerivat haridust, kooskõlas puuetega inimeste õiguste ÜRO konventsiooniga, millele on komisjon ELi liikmesriikide nimel alla kirjutanud.Ühinedes Euroopa Parlamendi arvamusega, märkis ombudsman, et komisjon peaks olema aktiivsemalt kaasatud Euroopa koolide hariduslike erivajadustega laste poliitikasse ning tal tuleks oma osakaalu selles suurendada. Ta lootis, et täiendava avaliku arutelu algatamisega hariduslike erivajadustega laste Euroopa koolides integreerimise teemal on ta aidanud komisjonil oma tegevust uuesti hinnata, pidades silmas Euroopa kõigi kodanike paremat teenimist.Püüdes teavitada võimalikult paljusid kodanikke, avaldab ombudsman oma veebilehel kõnealuse järeluurimise ingliskeelse täisteksti ning kokkuvõtte kõigis ELi ametlikes keeltes.


Tartu Teaduspark ehitab uue inkubaatorihoone - Äripäev\nTartu Teaduspark ehitab uue inkubaatorihoone\nVäinu Rozental 06. juuni 2006, 00:00\nEile keskpäeval pandi nurgakivi Balti vanima teaduspargi, Tartu Teaduspargi inkubaatorihoonele, kuhu tulevad kontori- ja laboripinnad.\nSeptembris valmivas kolmekorruselises hoones on 3000 ruutmeetrit pinda. Praegu asub Tartu Teaduspargi ligi 10 000 ruutmeetril 40 firmat, mis tegutsevad peamiselt IT, biotehnoloogia, nanotehnoloogia ja elektroonika valdkonnas.\n"Laiendus võimaldab meil suurendada rentnike arvu kuni kaks korda," rääkis Tartu Teaduspargi tegevdirektor Toomas Noorem. "Eelkõige ootame alustavaid tehnoloogiamahukaid ja uuendusmeelseid firmasid."\nNoorema kinnitusel on inkubaatorihoone maksumus - 30 miljonit krooni - suurim otseinvesteering Eestis tegutsevate teadusparkide arendamisse. Tartu Teaduspargi laiendust finantseerivad Euroopa Liit 15,6 miljoni, Eesti riik 12 miljoni ja Tartu linn 2,6 miljoni krooniga.\n"Järgmine mure on, kuidas sisustada valmivad laboripinnad vajalike seadmetega," lausus Noorem. "Tahame pakkuda rentnikele võimalust kasutada tehnoloogia arendamiseks nüüdisaegseid laboreid." Noorema sõnul taotlevad nad struktuurifondidelt selleks 20-30 miljonit krooni.\nAstelpajust ja teistest Eesti kasvatatavatest ravimtaimedest õlide ning salvide tootmistehnoloogiaga tegeleva OÜ Tervix juhatuse liikme Henry Nuter-Tammini sõnul ootavad nad pikisilmi, millal teaduspargi laborid valmis saavad. "Siis saaksime praegustel rendipindadel tegeleda vaid loodustoodetega ning laboris uute teadusmahukate toodete väljaarendamisega."\nSA Tartu Teaduspark moodustasid 14 aastat tagasi Tartu Ülikool, TÜ Füüsika Instituut, Maaülikool, Tartu linn ja riik.


Vatikani Šveitsi kaardiväelased loobuvad vaktsiinisunni tõttu ametist - Objektiiv\nMaailm » Vatikani Šveitsi kaardiväelased loobuvad vaktsiinisunni tõttu ametist\nVatikani Šveitsi kaardiväelased loobuvad vaktsiinisunni tõttu ametist\nPaavst Franciscus ja Šveitsi kaardiväelane 8.09.2021. Foto: Scanpix\nVatikan kehtestas kõigile oma töötajatele Covid-19 vaktsiinisunni, peale mida loobusid kolm Šveitsi kaardiväelast ametist ja kolm on töölt eemaldatud.\nVatikani Šveitsi Kaardiväele anti käsk "kaitsta enda ja teiste inimeste, kellega nad oma teenistuse käigus kokku puutuvad, tervist" ning lasta ennast vaktsineerida, vahendab uudisteagentuur AP.\nKolm Kaardiväest lahkunud sõdurit on pöördunud tagasi kodumaale Šveitsi. Kolm seni veel vaktsineerimata kaardiväelase teenistus on peatatud senks kui nad ennast vaktsineerida lasevad, selgitas olukorda Kaardiväe leitnant Urs Breitenmoser.\nSeni ainult meestest koosneva 135-mehelise üksuse peamiseks ülesandeks on paavsti kaitsmine. Paavst Franciscus, kes on vaktsineeritud, on korduvalt rõhutanud kui suur heategu ja kui kasulik tervisele on Covid-19 vastu vaktsineerimine.\nSeptembris kehtestas Vatikan reegli, et kõik linna külalised peavad kas olema vaktsineeritud, või peab neil olema ette näidata hiljuti tehtud negatiivne test.\nHoolimata sellest, et Covid-19 vaktsiinide tootmiseks kasutatakse tapetud sündimata laste kudesid, pole ühelgi Vatikani teenistujal õigust usulistel põhjustel süstist keelduda.\nIsegi Katoliku Kiriku ametlik bioeetika kõrgeim autoriteet, Pontifikaalne Elu Akadeemia (Pontificia Accademia per la Vita), on koos paavstiga rõhutanud, et vaktsineerimine on katoliiklaste "moraalne vastutus".\nItaalias, mille pealinna Rooma keskel Vatikan asub, keelatakse alates 15. oktoobrist ära vaktsineerimata era- ja riigisektori töötajatele palga maksmine.\nSildid Šveitsi kaardivägi vaktsineerimissund Vatikan


Tagasi Eestis!: Jõustunud kohtuotsus :):):):)\nJõustunud kohtuotsus :):):):)\nÜhe inimese saaga ja stress on nüüdseks lõppenud, sest ringkonna kohtuotsus on jõustunud! :)\nMa ei hakka tervet otsust ümber trükkima, sest sellel pole erilist pointi.\nKellel asja vastu suurem huvi, see saab ise lugeda ja siit link kohtuotsusele\nMõned kohtu põhjendused ja järeldused tooksin ma siiski eraldi välja, sest need sobivad minu blogisse :)\nArutatavas asjas on maakohus süüdistatava M.O kohtuistungil antud ütluste sisu kohtuotsuses moonutanud. Kohtu niisugusest lähenemisest tõenditele ilmneb, et kohus on oma seisukoha kujundanud asjas uuritud tõenditest sõltumatult, uurides seetõttu tõendeid ühekülgselt ja andes neile ette kindlaksmääratud kaalu. Sellega on maakohus rikkunud KrKM §-st 61 tulenevaid tõendite hindamise põhimõtteid, mis on hinnatav kriminaalmenetlusõiguse olulise rikkumisena KrMS § 339 lg 2 mõttes.\nSama punkti lõpu poole...\nSelline kohtu järeldus rajaneb kontekstist selgelt välja rebitud lausel, sest süüdistatav on prokuröri ja iseäranis kohtu korduvatele samasisulistele küsimustele vastates olnud ilmselgelt segaduses, ta on pidevalt korranud, et lähtus avaldusest ja leidis avalduse ning eelmise välijuhi käest saadud info põhjal, et O.D väärteo asjaolud on selged. Maakohus on aga püüdnud lihtsalt tema ütlustest enda juba ette välja kujunenud seisukoha kinnituseks välja õngitseda sobiva fraasi, millega demonstreerida seda, nagu oleks süüdistatav otsust tehes teadnud, et teeb seda ebaseaduslikult.\nSee on seesama koht, millest ma varasemalt kirjutanud olen, kus kohtunik süüdistatavat konkreetselt peedistama hakkas. Küsis nii kaua ühte ja sama küsimust kuni lõpuks sai sellise vastuse, mida ta saada tahtis!\nNo ja otsust tehes oli hea neid "ülestunnistusi" juba kasutada...\nIga loll oleks pidanud aru saama, et sellisel sõnade väljakangutamisel peab mingi eesmärk olema.\nOligi - süüdi mõistmine!\nÕnneks kuulas teine aste kõik lindistused üle ja tegi asjast omad järeldused.\nPean veel kord kinnitama, et armastan seda kohtunikku :):):):):):)\nMeie prokuröri loogika kohaselt tuleks nüüd ju kohtunikule samuti kriminaalsüüdistus esitada - tehti ju tahtlikult vale otsus!\nKusjuures siin võib küll tahtlusest rääkida, sest süüdistatavalt konkreetselt kangutati selliseid sõnu suust välja nagu kohtul vaja oli!\nNagu me teame, siis osad on alati õigemad, kui teised ja ei tule siit mingit süüdistust.\nVahet tegelikult pole - kakamaik jääb selle esimese astme otsusele ikkagi külge!\nVaatamata sellele, et ma ei saa oma küsimusele ilmselt mitte kunagi vastust, küsin ma endiselt - kellele seda näidispoomist vaja oli?\nKrt, ma saan aru, kui mind oleks peedistatud, sest mina paugun siin-seal aega ajalt liiga julgelt :D\nAga miks see tema?\nNeed, kes teda tunnevad, teavad ju, et tema ei oleks pidanud see inimene olema.\nMa ei saagi sellest loogikast ausalt öelda aru. Selleks "õnneseeneks"oleks võinud ükskõik kes politseiametnikest olla.\nSelliseid kiirmenetluse otsuseid, mille puhul täpselt samasuguseid kriminaalsüüdistusi esitada saaks, on sadu.\nParandan end - tegelikult on neid ilmselt tuhandeid.\nSelles konkreetses juhtumis kuulas politsei sisekontrolliametnik üle seitseteist tunnistajat!\nSee ei ole üks, kaks ega kolm vaid SEITSETEIST?!!!?\nOk, paar korda inimesed korduvad, aga see ei muuda fakti, et on seitseteist erinevat ülekuulamist!!\nKohtusse tunnistama lohistati neist 7-8 (juba ei mäletagi täpset arvu)!\nJa mis me selle asja kokkuvõtteks tegelikult saime?\nTohutu hunnik inimesi, kelle aega on raisatud.\nTohutu hunnik raha, mis on mõttetult laristatud (ja see on võetud meie taskutest!).\nTohutu hunnik närve, mida üks inimene selle keissi tõttu kulutama pidi.\nRaudpoltkindel, et mitte keegi!\nVot see ajab harja punaseks!\nSellise "kriminaalse juhtumiga" tegelemise eest sai politsei sisekontrolli töötaja palka! Tuleks vist siseministeeriumist aru pärida, sest tundub, et peanupp ei tea, millega varbad tegelevad!\nSellise "kriminaalse juhtumiga" tegeles meie armas prokurör!\nMa olen üritanud end prokuröri ajukoore alla pressida, kaasa mõelda ja aru saada, et millises kohas ta selles asjas üldse koosseisu nägi. No ei võta minu ajurakud seda kohta kinni. Ei võta!\nNoh, mul pole ju vastavat haridust ka :):):D\nAga lõpp hea, kõik hea! :)\nPostitaja: virxross kell 21:47\nVoliniku aasta lõpp :)\nvaheaeg, piparkoogid, Püssi, Rakvere kuusk, meie k...\nKuidas üks inimene siin nädalase hilinemisega elab!\nLoosiõnn saabus minu õuele!\nJõuluvana, paun too meile...\nÕige aeg lillede istutamiseks :)


Randar Tasmuth 65 | K&T\nHea meel on Sind, professor dr Randar Tasmuth, õnnitleda ja soovida Sulle Sinu 65. sünnipäeval Jumala rohkeid õnnistusi.\nVanus 65 aastat on teetähiseks uuele elujärgule, mil võivad saada tehtud olulised otsused ja toimuda pöördelised muutused.\nPöördelisi otsuseid on Sinu elus olnud varemgi. Kahtlemata üheks selliseks oli pedagoogi eriala valimine. 1978. aastal lõpetasid Sa Tallinna Pedagoogilise Instituudi ja asusid tööle koolmeistrina.\nTäiesti uut pööret tähendas õppima asumine EELK Usuteaduse Instituuti ja selle lõpetamise järel 1990. aastal pühendumine Kose Püha Nikolause koguduse õpetaja tööle. Samas jäid Sa ikka UI-ga seotuks, sest Sind haaras ka teoloogia. 1998. aastal kaitsesid Sa Helsingi Ülikoolis teoloogialitsentsiaadi kraadi, seal samas anti 2004. aastal Sulle ka teoloogiadoktori kraad.\n1998. aastast jätkasid Sa tööd EELK Usuteaduse Instituudi Uue Testamendi ja kreeka keele õppetooli dotsendina, hiljem ka UI rektorina, nüüd professori ja dekaanina.\nEriti tahaksin esile tuua, Randar, Sinu tööd 1991. aastal moodustatud piiblitõlke komisjonis. Kuigi komisjoni tööd korraldas laiapõhjaline komisjon, siis töö põhiliseks eestvedajaks ja komisjoni juhiks usuteadlasena kujunesid, Randar, Sina.\nKomisjoni eesmärgiks oli redigeerida ja toimetada eestikeelne Piibel. Tegu oli sõjajärgsel ajal esimese kodumaal välja antud Piibliga. Redigeerimine tehti peamiselt 1968. aastal paguluses ilmunud Piibli (Vana Testament) ja 1989. aasta Uue Testamendi baasil. Tõlget korrigeerisid mitmed kirjandustegelased.\nTundes nii Piibli heebrea kui ka kreeka keelt osalesid Sina, Randar, Piibli mõlema osa redigeerimisel. Lisaks nimetatud Piibli algkeeltele tõid Sa tõlkenäiteid Piibli erinevatest tänapäevakeeltest.\nTöö oli koraldatud nii, et läbi tuli vaadata erinevate piiblilugejate komisjonile esitatud parandusettepanekud. Enamasti püüti lahendada küsimused konsensuslikult. Kui see ei õnnestunud, siis otsustati häälteenamusega. Et komisjoni töökoosolekud oleksid enam viljakad, tuli kodutööna läbi vaadata komisjonile esitatud parandusettepanekud. Randar, Sinu kodutöö nende ettepanekute suhtes oli alati väga läbimõeldud ja vajadusel eksegeetiliselt põhjendatud. Ka sujus Sinuga koostöö komisjoni istungitel väga meeldivalt. Kuna nii ajalised kui ka materiaalsed võimalused olid piiratud, siis toimus Vana Testamendi redigeerimine küllalt pinnapealselt, põhjalikumalt sai redigeeritud Uus Testament. 1997. aasta lõpus oli meil meeldiv võimalus käes hoida uut eestikeelset Piiblit ja selle kasutamisele paluda Jumala kaitset ning õnnistust.\nKui 14. detsembril 1991 Eesti Piibliselts taastati, siis oli loomulik, et sa osalesid ka selles. Samuti oled Sa selle nõukogu üks aktiivsemaid liikmeid.\nNüüdseks on piiblitõlke see projekt lõppenud. Lisaks piiblitekstile sai hiljem redigeeritud ka Piibli kaanonisse mittekuluvad Apokrüüfid. Peagi saabub eestikeelse Piibli trükis esmaväljaande kolmesajas ilmumisaasta. Seepärast on juba mitmeid aastaid plaanitud ja ette valmistatud Piibli uut, põhjalikumat tõlget. Kõige selle ettevalmistamise ja korraldamise juures on olnud ka Sinul oluline osa. Kuid kahjuks on selle väljaandmine paljus takerdunud finantsiliste võimaluste puudumise taha.\nVanus 65 aastat tuletab meelde, et kätte on jõudnud pensioniiga, et paljud tööd ja ametid sobib peagi anda juba nooremate õlule. Ühtlasi seab see mehe küsimuse ette, mida teha edasi, millele ennast pühendada? Kuidas kasutada aastatega kogunenud teadmisi ja kogemusi? Kas pühenduda juubelipiibli väljaandmisele, Usuteaduse Instituudis õpetamisele või raamatute kirjutamisele, et koondada aastatega omandatud kogemused ja teadmised kokku ka järgmiste põlvkondade tarvis. Eks ole Sul õppe- ja uurimistööst kogunenud küllalt selllist teoloogilist materjali, mida raamatutesse talletada. Samuti on Sul teemasid, mida edasi uurida. Ühtlasi oled Sa armastatud üliõpilaste teadustööde juhendaja.\nHea sõber ja kaastööline Randar Tasmuth! Soovin Sulle südamest rohkeid Jumala õnnistusi, tarkust, armu ja juhtimist Sinu pöördelise ea valikute tegemisel ning viljakust eluks.\nemeriitdotsent dr Peeter Roosimaa\nPeeter Roosimaa (1948), dr theol, on Tartu ülikooli usuteaduskonna emeriitdotsent ja Eesti Evangeeliumi Kristlaste ja Baptistide Koguduste Liidu pastor.


Vadim Belobrovtsev: Reformierakond lükkab enda tegematajätmised Tallinna õlgadele - Keskerakond\nTallinna Linnavolikogu liige ja Tallinna Kunstikooli direktor Märt Sults märgib, et praegu on lapsevanematel pealinnas võimalus valida eesti- ja venekeelsete koolide vahel. "Muudatuste tegemisel on esmatähtis keskenduda hariduse kvaliteedile. Eestikeelse õppetööga on mõistlik alustada lasteaedades, aga ei tohiks tulla üllatusena, et emakeeles õppimine on kõige efektiivsem," selgitab Sults, kelle poolt eelnevalt juhitud Tallinna Kunstigümnaasium oli esimene eestikeelse õppekeelega kool, mille üks esimene klass koosnes ainult vene kodukeelega õpilastest.\n"Eelmisel aastal lõpetasid nad üheksanda klassi riigikeeles," jätkab Sults. "Meie ühiselt juurutatud metoodika oli esimene kahesuunaline keele õppevorm ja selle põhjalt teen ettepaneku: õppekeel võib koolides olla vaba, kuid lõputunnistuse saab välja lunastada ainult eesti keeles. Metoodika on Tallinna Kunstigümnaasiumi baasil kümne aastaga välja töötatud, kirjeldatud ja analüüsitud."\nBelobrovtsevi sõnul on nendes lasteasutustes või selle rühmas, kus õppe- ja kasvatustegevus ei toimu eesti keeles, lastele tagatud eesti keele õpe. "Alates eelmisest õppeaastast suurendasime vene õppekeelega lasteaedades eesti keele õpetamise mahtu - kahele keeleõppetegevusele nädalas lisandus veel üks tegevus. Lisaks jätkub keelekümblus ning riigi poolt algatatud ja rahastatav pilootprojekt "Professionaalne eestikeelne rühmaõpetaja vene õppekeelega rühmas"," loetleb Belobrovtsev.\n"Juba praegu on meil mitmeid soodustusi. Näiteks on vanem vabastatud kohatasu maksmisest kolmanda või enama lasteasutuses käiva lapse eest, kui Tallinna lasteasutuses käib pere kolm või enam last ning kui nii vanema kui ka kõnealuste laste elukoht on rahvastikuregistri andmetel Tallinna linn. Lisaks on lasteasutuse direktoril õigus vähekindlustatud lapsevanem kohatasu maksmisest kuni 80 protsendi ulatuses vabastada. Pealegi pakub Tallinn ainsa omavalitsusena tasuta sööki nii koolides kui ka munitsipaal- ja eralasteaedades," räägib Belobrovtsev.\n"On väga imelik, et Reformierakond teeb ettepaneku muuta mingi teenus tasuvabaks," arutleb Belobrovtsev. "Oleme harjunud, et selle erakonna poliitikud on tasuta teenuste vastu. Nad on korduvalt öelnud, et likvideeriksid päevapealt tasuta ühistranspordi ja seetõttu on tasuta lasteaiakoha eest seismine nende puhul äärmiselt silmakirjalik. Reformierakonna juhitavas Tartu linnas on lasteaia kohatasu 81 eurot - seda on rohkem kui Tallinnas -, millele lisandub söögiraha. Reformierakond võiks näidata eeskuju ja alustada oma ideede elluviimist Tartus."


Parim 10 Play'n GO mängud ja Play'n GO kasiinod 2022 [Updated]\nPlay'n GO on 1997. aastal asutatud ettevõte, mille peakontor asub Rootsis. Pikka aega tegutsesid nad paljude suurte korporatsioonide väikese konsultandina. Kuid aastatega suutis ettevõte kasvada ja hakkas keskenduma kasiinomängude tipptasemel loomisele. Täna on nad peamine B2B tarnija ja nende kasiinomänge võib leida paljude operaatorite hulgast. Ettevõttes on üle 500 töötaja ja ta töötab pidevalt oma tegevuse laiendamise nimel.\nPlay'n GO teenindusajad mängijate jaoks atraktiivseks muudavad nende disain ja väljamaksed, mida nad saavad toota. Ettevõtte eesmärk oli algusest peale luua teenindusaegu, mida oleks lihtne mängida ja mis oleksid mobiilisõbralikud. Isegi nende nimi tähendab mängimist liikvel. Kaasaegsete animatsioonide kasutamise ja visuaalsete detailide vaeva nägemisega õnnestus Play'n GO-l välja anda uimastamise pilude kollektsioon, mis on silmale rahustav. Enamikul nende teenindusaegadest on atraktiivsed boonusfunktsioonid, mis võimaldavad väljamakseid teha kuni 5000-kordselt kogu spinni kohta. Nende teenindusajad on suurepäraseks täienduseks juba olemasolevatele kollektsioonidele, pakkudes mängijatele suuremat mängupakkumist. Ettevõte kasvab tulevikus kindlasti juhul, kui nad jätkavad kõvasti tööd.\n10 parimat Play'n GO teenindusaega\nPaljude mängijate jaoks on Pimped üks parimatest Play'n Go teenindusaegadest. Pesa on inspireeritud kuulsatest räpparitest, antud juhul eriti Snoop Dogist ja 50 Cent. See kõik on seotud selle mängu dollaritega. Laske 3 neist rullidel ja saate 5 tasuta keerutust Stacked Wildsiga. Iga täiendav dollar annab teile 2 tasuta keerutust, maksimaalselt 20.\nGolden Caravan on lõbus pesa, millel on potentsiaalsed suured väljamaksed. Kui olete hajutatud kaameli maale lasknud rullidele 1, 3 ja 5, käivitatakse tasuta keerutuste boonus, andes teile 10 tasuta keerutust ja kahekordse väljamaksega. Kaamel toimib kui Extra Wild ja iga korduslüliti nullib tasuta keerutuste arvu 10-ni ja lisab täiendava kordaja.\nGemix on populaarne mitmetasandiline pesa, mis kasutab Cluster Pays kujundust. Mida suurem on klaster, seda suuremad on väljamaksed. Mängides saate avada lisafunktsioone ja liikuda lisaauhindade kogumise maailmaboonuse kaudu. Maandage suurim klaster, kus saaksite välja maksta kõige suuremad väljamaksed.\nBook of Dead on ülipopulaarne Play'n Go pesa, mis on inspireeritud Vana-Egiptusest. Maa 3 raamatut rullides jagatakse 10 tasuta keerutusega. Enne spinnide algust valitakse üks palgatabelis olev sümbol Special Expanding Wild. Otsige väljamakseid, mis on kuni 5000-kordne kogupanus ühe keerutuse kohta.\nVäga huvitav pesa, millel on potentsiaalsed suured väljamaksed. Laske rullidel vähemalt 3 hajutatud püramiidi, millele antakse juhusliku arvu tasuta keerutusi, vahemikus 3 kuni 15. Maandage 2 ratast funktsiooni ajal Jumala ratta käivitamiseks, kus üks sümbol maandub suurte rullidena rullides, koos tasuta tasuta keerutustega.\nHugo on kaubamärgiga Play'n Go pesa, mis on inspireeritud samanimelisest populaarsest animeeritud kangelasest. Maa 3 aardekirstid rullidel, et minna sügavale koobastesse seiklema ja võita kogu aeg rahalisi auhindu. Maa 3 Scylla sümbolid tasuta keerutuste boonuse käivitamiseks 5–15 tasuta keerutuse eest.\nLeppsaar läheb põrgusse\nLeprechaun Goes to Hell on üks väheseid jackpoti teenindusaegu, mis pärineb Play'n Go-st. Aktiveerige tasuta keerutuste funktsioon, et saada kuni 50 tasuta keerutust ja massilised kordajad kuni x10. Sisestage Infernal boonus, kus saate kuni 50 tasuta keerutust, kusjuures Leprechaun on Wild. Land võidab termomeetri keema ja võidab ühe neljast lisatud jackpotist.\nKaasaegne 243 mänguautomaadi võitmise viis, mis põhineb 7 surmaval patul. Uimastavate visuaalsete detailide, kaasaegsete animatsioonide ja suurepäraste boonusfunktsioonidega 7 pattu on teie jaoks okupeeritud. Aktiveerige tasuta keerutuste boonus, kus saate 7 tasuta keerutust ja suureneva võimendaja kuni x7. Funktsioonis kleepuvate sümbolitega saab 7 pattu teenida suuri väljamakseid.\nGrim Muerto on elav videolõik, mis on inspireeritud Mehhiko puhkusest, surnute päevast. Laske esiletõstetud rullil metsik loodus ja see muutub metsikuks. Käivitage tasuta keerutuste boonus, kus saate piiramatu arvu tasuta keerutusi ja Extra Wildi sümboli. Maandage täisekraan Wildsile ja kõndige ära 2500-kordse panusega väljamaksega.\nFantaasia teemaline pesa, kus peate võitlema kurja võluriga ja peksma ohtlikke orke ja draakoneid kogu tee peal. Väga huvitav pesa, kuid valmistage ette suurem bankroll, et koguda sinised / punased kolvid ja käivitada tasuta keerutuste boonus. Veeretage täringut õigesti ja võite võita kogu panuse kuni 500-kordselt.\nPlay'n GO-l õnnestus teenusepakkujate suhteliselt tundmatust nimest pakkujate edetabelisse palju tõusta. Nad on elav tõestus sellest, et raske töö ja selge visiooni abil saate selles valdkonnas kaugele jõuda. Täna võib nende teenindusaegu leida paljudest online kasiinodest ja nad on mängijate seas väga soositud. Peamised põhjused, miks mängijad armastavad Play'n Go teenindusaegu, on järgmised:\n🎰Huvitav mäng, mis hoiab teid keerutamas\n🎰Ilusad visuaalsed detailid ja animatsioonid\n🎰Kõige enamiku teenindusaegade jaoks on kõrge väljamakse võimalus


Ameerika eestlased keskenduvad Eesti julgeolekule ehk teateid globaalsest Eestist Eesti Elu - Estonian World Review\nAmeerika eestlased keskenduvad Eesti julgeolekule ehk teateid globaalsest Eestist Eesti Elu (4)\nEestlased USAs 31 Mar 2017 EL (Estonian Life)Eesti Elu\nMärtsi lõpus lehvis Eesti lipp kõrgel mitmel pool Lõuna-Ameerikas – Haitil, Jamaicas ning Mehhikos, maiade iidsete templite juures. Nimelt toimusid teispool maakera Põhja-Ameerika eestlaste kultuuripäevad ehk KLENK- IEP 2017. KLENK tähendab Kesk-Lääne Eesti Noorte Koondis ja IEP – Idaranniku Eesti Päevad, vabatahtlikud organisatsioonid, mis on aastakümneid USAs alal hoidnud eesti keelt ja kultuuri. Teist korda korraldati kultuuripäevad nädalase laevareisi vormis, kusjuures laevaks oli üks maailma suurimaid ja ilusamaid kruiisilaevu Allure of the Sea, mis on valminud Eesti naabruses Turu laevatehases ning mille ventilatsioonisüsteemid on ehitatud mulgi meeste ehk Osaühing Viljandi Õhumeister abiga. 400 meetri pikkusse laeva mahtus 6100 reisijat ja meeskonnaliiget. Reisijate hulgas oli ca 450 eestlast USAst ja Kanadast, sh üle saja inimese Eestist - Eesti Meestelaulu Seltsi Meeskoor, Märt Agu tantsurühm ja noorte viiuldajate ansambel Võlukeeled, kes andsid ameerika eestlastele kaks vägevat galakontserti, mõjudes kuulajaile otsekui minilaulupidu. „Julgeoleku“ mõttes sõitis kruiisil kaasa ka üks laevaehitajaist ehk Viljandi Õhumeister.\nRiho Kuppart tutvustas ameerika eestlastele vene kindrali Valeri Gerasimovi mittesõjaliste meetodite kasutamist rahvusvahelistes konfliktides ning muutusi Venemaa sõjalise konflikti iseloomus, näiteks sõjaline tegevus rahu ajal, ilma et ametlikult sõda välja kuulutataks, relvastatud tsivilistide kasutamine, asümmeetriliste ja kaudsete meetodite ning taktikate kasutamine jne. Arutleti psühholoogilise sõja, kontaktitu sõja, kübersõja olukordi kuni permanentse sõjaolukorra seadmiseni riigi loomulikuks seisundiks. Vene nägemus moodsast sõjast põhineb ideel, et peamine lahinguväli on inimeste teadvuses, peamine sihtmärk on vastase sõjaväe ning elanikkonna võitlustahte ning moraali mõjutamine: „Peamiseks eesmärgiks on vähendada miinimumini vajadust konventsionaalsete jõudude rakendamiseks, pannes vastase sõjaväe ja elanikkonna toetama ründajat või vähemalt eelistama teda rohkem kui enda valitsust ja/või riiki.“


Laupäev, 04 Jaanuar 2020 09:54\nAlles see oli, kui meie tööperega liitus kutsikas Ärni – pisike pambuke, kes vaevu püsti püsis. Aga täna, olles vaevu kaheaastane, päästis ta juba esimese elu, 92-aastase Võrus kadunuks jäänud proua, kirjutab Lõuna prefektuur Facebookis.\nKui hommikul Võrus linnapeale läinud memmeke õhtuks koju ei naasnud ja kadunuks jäi, kutsuti appi politsei. Kammisime linnatänavad läbi, püüdsime naist leida lagedamatelt aladelt droonilennul ning samas tuli appi ka nooruke teenistuskoer Ärni ühes oma koerajuhi Kerstiga. Tundide kaupa piirkonna läbinuuskimist juhatas Ärni peagi Võru linnaserva padrikusse. Ja kuigi näis, et tihedas võserikus küll ühtki inimhinge olla saa, siis just seal samas oksavõsas proua kõigi kõrvaliste pilkude eest peidus oligi – juukseidpidi okstesse takerdunud, nähtavalt meeltesegaduses ega teadnud, kas ja kuidas edasi. Ärni teejuhatusel päästeti proua padrikust ja ta viidi haiglasse.\nSedapuhku läks hästi – proua elu sai päästetud, lähedastel on südamerahu ning Ärnil ja ka tema perenaisel oli NII hea meel, et kutsikas sai juba kirja oma esimese suurema heateo. Ikka head haistmist ja kiirust käppadesse, Ärni.\n03.01.2020 - Politsei leidis Võrus kadunud 92-aastase Helgi\n30-07-2020 2 kommentaari\n30-07-2020 EESTI ELU\n30-07-2020 2 kommentaari ELU JA KULTUUR\n04.08.2020 EESTI ELU\nEesti Kontsert toob sügisel lavale kevadel ära jäänud sündmused ja palju uut\nJupiter soovitab inglise huumorikulda "Fry ja Laurie"\nMarko Adamson: kuidas õpetajana sügisel algavaks kaugõppeks valmistuda?\nJim Ashilevi: videomängu lavastamine on veel kollektiivsem looming kui teater\nDELFI> Kõik uudised | Aug 4, 2020\nKümnest Euroopa riigist Eestisse tulijad peavad karantiini jääma


5. veebruar. Saab veel kaugemale – Jaanus\n5. veebruar. Saab veel kaugemale\nÕhtusöögiks olnud kala otsustas, et talle mu kõhus ikka ei meeldi, ja tuli poole öö ajal sisenetud teed pidi tagasi välja, nii et magada ma sel ööl eriti ei saanud. Järgmise päeva plaane arvestades oli see niru, sest meid ootas ees nii umbes 20-kilomeetrine matk üsna tundmatutes oludes. Hommikul suutsin end siiski kokku võtta ja matkaks valmis panna. Ärgata aitasid ka kuked, kes reipalt kell 6 hommikul kirema hakkasid.\nAmetlik äratus oli 6:40. Hommiku-buffee järel pidi igaüks endale ise teises buffee-lauas lõunaks võileivad kaasa tegema. Materjaliks pakuti muu hulgas lahkesti ka jälle kala, aga meie piirdusime sel päeval igaks juhuks juustusaiadega. Kui asjad koos, laadisime end jälle juba tuttavasse buss-veoautosse ja sõit läks lahti selle päeva põhiatraktsiooni, Sierra Negra vulkaani poole.\n“Miks te nii palju asju kaasa võtate?” imestas giid meie üsna keskmise suurusega seljakotti vaadates. “See on ju lihtne matk.” Ega meil liiga palju kola olnudki, lihtsalt kott nägi välja suurem kui asjadest eeldada võinuks. Paar liitrit joogivett, võileivad, vihmajoped ja oligi enam-vähem kõik. Caroline oli meile eelmisel õhtul küll ka kummikuid pakkunud, et oleks parem võimaliku sopa sees mütata, aga meie lootsime hakkama saada kergete matkajalanõudega, mis meil ka kenasti õnnestus, nii et kummikud oleks olnud mõttetu lisakoorem.\nPeale kolmveerandtunnist sõitu jõudsime kella 9 paiku hommikul oma umbes kümneliikmelise grupiga matkaraja algusesse. Peale meie hakkas sinna saabuma sarnaste buss-veoautodega teisigi sama suuri gruppe. Giidi sõnul pidi rada kulgema esmalt mööda lauget võsast nõlva üles kraatriservale ja siis serva mööda edasi järgmise kraatrini, kokku ühes suunas 8 km. Loeti sõnad peale, et grupp võiks enam-vähem ühes tempos püsida, kuid mahajääjaid oodatakse järgi, pilte tuleks üldiselt teha aja kokkuhoiu mõttes kohtades, kus tehakse ühine peatus. Nii asusimegi teele.\nMatkarada kujutas endast laugelt tõusvat metsateed, kus oleks saanud vist isegi autoga sõita. Autosid me ei näinud, küll aga hobuseid, millega samuti oleks olnud võimalik seda rada läbida. Enamik matkajatest eelistas siiski oma kondimootorit. Kuna eelmisel päevadel oli sadanud ja suur hulk matkajaid seda rada tallunud, siis lauge tõus oli omajagu porine ja lige. Kuna matkajate vilumus ebatasasel pinnal liikuda osutus väga erinevaks, siis erinevate gruppide inimesed segunesid kiiresti, osadest mindi mööda, teised jälle kihutasid omakorda meist mööda.\nVarsti jõudsimegi kraatriservale, kust avanes muljetavaldav vaatepilt meist mõnisada meetrit allpool olevale kümnekilomeetrise diameetriga laavaväljale. Giid rõhutas, et kuigi bukletid kirjutavad sellest vulkaanist kui suuruselt maailma teisest, siis tegelikult on see oma diameetriga ikkagi maailma kõige suurem tegevvulkaan, mis oli viimati aktiivne ainult paar aastat tagasi.\n“Igav liiv ja tühi väli” on sealse laavavälja kohta veel palju öeldud, sest laavakivi tundus meile liivast vaenulikum materjal, krobeline ja täiesti elutu. Giid pidas meile ka loengu vulkaanide toimimisest, kust jäi meelde see, et erinevalt filmides nähtud purskavatest tulejugadest on Galapagose vulkaanid rohkem vaikselt podiseva ja immitseva iseloomuga ja protsessid toimuvad üsna aeglaselt. Seetõttu saare elanikke reeglina ei evakueerita vulkaani aktiviseerumise korral ja ka kraatriserval seistes ei maksa karta, et tulejuga ootamatult ähvardada võiks, sest ohtlikest vulkaanilistest protsessidest annavad vaatlusjaamad piisava ajavaruga teada.\nHeakene küll. Jätkasime matka mööda kraatriserva, kui varsti sai meile ka selgeks, miks päevaga nii vara alustama pidi. Nimelt asendusid päeva alguse pilvealune ilm ja üksikud päikesekiired kiiresti tibutava vihmaga. Kuigi vihm ise oli talutav, siis sellega kaasnesid ka pilved (õigemini vastupidi, pilved tõid vihma), nii et vulkaanide ja laavaväljade kohale kerkis paks udu ja nähtavus halvenes. Kui oleksime kraatri juurde koos vihma ja pilvedega jõudnud, oleks meil muljetavaldav pilt lihtsalt nägemata jäänud. Kuna nüüd oli aga põhiatraktsioon nähtud, tui ülejäänud teekond lihtsalt lõpuni ja tagasi kõndida ning loota, et teel lubab ilm veel uusigi atraktsioone märgata.\nTibutava vihmaga jõudsime kraatrinõlvalt allpool asuvatele laavaväljadele, mis pidid viima edasi järgmiste, väiksemate kraatriteni. Teel oli väiksemaid atraktsioone, näiteks suure puu all olevad piknikupingid ja kummalise kujuga kaktusepuud. Elevust tekitas ka vulkaanilises pinnases olev auk, mille kohale käe asetades sai tunda, kuidas sealt tuleb vulkaani sügavusest pärinevat kuuma õhku. Keegi arvas, et sellised kuumaõhuaugud sobivad ka pahaaimamatute turistide grillimiseks, aga seda meie peal õnneks ei katsetatud.\nÜhel hetkel jõudsime otsustuspunkti, kus giid teatas, et soovijatel on võimalik sealt veel edasi minna, teised aga võivad sama teed mööda tagasi pöörduda. Umbes pool tundi edasi minnes võis ilma paranemise korral näha veel kraatreid, aga kuna taevas täiesti pilvine, ei saavat seda garanteerida. Teine valik oli niisiis rahulikus tempos alguspunkti tagasi minna. Hargnesimegi abikaasaga, nii et tema, giid ja veel üks vapper abielupaar siirdusid edasi maailma lõpu kõige tagumisse otsa, et veel kuumaastikku vaadata. Mina aga rahuldusin juba nähtuga, võtsin kogu meie kraami endale selga ja hakkasin rahulikus tempos alguspunkti tagasi kõmpima.\nPiknikukohas tegin peatuse, sõin mõned kaasatehtud võileivad ja ronisin tagasi üles kraatriservale, et sealt alguspunkti jõuda. Giidil oli õigus olnud—hommikuse uhke panoraamvaate asemel laiutas kraatris paks udu ja näha polnud midagi. Vahelduvaid vihmahooge ja mudamülkaks muutunud, aga siiski küllalt läbitavat teed trotsides jõudsingi alguspunkti tagasi.\nKokkuvõttes oli matk 5 tundi ja 16 km pikk, sealhulgas umbes 300 m vertikaalset tõusu. Rada oli läbitav täitsa tavaliste matkajalanõudedega, arvestada tuli vaid seda, et need võivad pisut sopaseks saada. Ei midagi keerulist, vaid julgelt soovitatav.\nKui kogu grupp oli alguspunkti jõutud, võeti siht eelmisel õhtul väljareklaamitud flamingolaguuni poole, mis jättis endast küllalt armetu mulje. Üsna mittemidagiütlevas suures tiigis nägime vaid kolme või nelja üksikut flamingot, kuigi giidi jutu järgi pidid nad suure parvena iga päev seal tiigis solberdamas käima, mis pidavat väga ilusa elamuse andma.\nPärast lühikest hotellipeatust oli võimalik minna snorgeldama paadisadamasse, kus me eile randusime, aga kuna meie seda ala ei harrasta ja see rand ei olnud atraktiivne, siis loobusime sellest ja veetsime pärastlõunal tunnikese hoopis hotelli võrkkiikedes. Seejärel otsustasime minna otsima randa, mida me eelmisel päeval ei leidnud. Teekonnal tekitas suurt elevust triibuline põrsas, keda kohalikud tundusid maja juures ketis koera asemel pidavat.\nRannas nägime lõbusat kohalikku tegelast, rokkarisoenguga iguaani, kellesarnaseid järgmisel päeval veel rohkesti kohtasime, kuid vaieldamatult oli see nähtutest suurim (ninaotsast sabatipuni 1,5 meetrit). Rannaäärsele külateele olid veetud ristipidi jämedad köied, mis täitsid “lamava politseiniku” ülesannet ja mille eesmärk oli panna sõitjaid kiirust vähendama, et nad teed ületavatest iguaanidest üle ei sõidaks.\nRand ise oli väga kaunis, puhta liiva ja selge veega, mis oli mõnusalt soe ja parajate supluslainetega. Sel päeval meil küll vetteminekuks enam jaksu ei jätkunud, aga võtsime nõuks järgmisel päeval end siiski ookeani ära kasta, et linnuke kirja saada. Kui juba tulla maailma lõppu, siis peab seal ka vees ära käima. Iseküsimus on muidugi, kas lihtsalt rannaelamuse nimel tasub kogu seda reisivaeva ette võtta (ja vastus, et ilmselt mitte, sarnaseid paradiisirandu leiab ka mujal, kuhu saab minna tunduvalt kergema vaevaga).\nSee postitus on osa seeriast, mis räägib meie pulmareisist Wisconsinisse ja Ecuadori. Loe ka teisi osasid:\n29. jaanuar. Teekond Wisconsinisse\n30. jaanuar. Päev Milwaukee’is\n31. jaanuar. Milwaukee’ist Madisoni\n1. veebruar. Hõissa pulmad\n2. veebruar. 12 tunniga talvest ekvaatorile\n3. veebruar. Päev Quitos\n4. veebruar. Reis maailma lõppu\n6. veebruar. Sünge ajalugu, kilpkonnad ja põnevad mereloomad\n7.-8. veebruar. Merereis, veel kilpkonni, õhtusöömaaeg ja Quitosse tagasi\n9. veebruar. Ekvaatorimuuseum ja TelefériQo\n10. veebruar. Üle kivide ja kändude tagasi Euroopasse