Kalad Ja KalapüüK\nKalade KokkuvõTe by MeeliSonn 6286 views\n1. KALAD JA KALAPÜÜK Georg ja Sirje Aher\n2. KALADE TOIT http://www.environment.fi/download.asp?contentid=12962\n3. AHVEN PERCA FLUVIATILIS\n4. AHVEN Ahvenat peetakse suhteliselt paigalise eluviisiga  kalaks, kes on vajadus korral võimeline ette võtma ka suhteliselt pikki ja kiireid rändeid. Tänu laiale ökoloogilisele amplituudile asustab ahven vee- kogudes peaaegu kõiki biotoope: merest kuini rabajärvedeni välja. Nooremad ahvenad hoiduvad tavaliselt parvedesse, eelistades esimesel elusuvel avavett.\n5. AHVEN Ühe- ja kaheaastased hoiduvad juba rohkem  taimede ja muude varjepaikade lähedusse. Mida suuremaks muutub röövtoidu osakaal, seda üksiklasemaks muutub ahvenate eluviis. Viie- kuueaastased ja vanemad ahvenad on juba põhimõtteliselt erakliku eluviisiga ning kogunevad parvedesse veel üksnes kudeperioodil. Vanemad ja suuremad ahvenad hoiduvad enamasti sügavamatesse veekogu osa-desse\n6. AHVEN  Ahven saab suguküpseks suhteliselt varakult: meres pisut varem, magevetes hiljem. Reeglina on suguküpsuse saabumine seotud rohkem kasvu kui vanusega. Nii on riimvees ligi 60% kaheaastastest isastest ahvenatest juba suguküpsed ja kolmeaastastest praktiliselt 99%.. Emaste suguküpsus saabub isastest keskmiselt 1-2 aastat hiljem. Sugupoolte vahekord on summa summarum 1:1.\n7. AHEVEN Ahvenate kudeaeg jõuab kätte kui vesi on  soojenenud 8º-10ºC. Esimesena tulevad kudema suuremad/vanemad kalad, väiksemad/nooremad koevad hiljem. Koelmutele saabuvad isased pisut varem ning viibivad koelmutel ka kauem kui emased, kes lahkuvad koelmult kohe pärast kudemist. Tegemist ei ole aga mitte mingil määral lõimetishooldega, vaid sellega tagatakse maksimaalne marjaterade viljastamise tõenäosus. Samuti võtavad niimoodi ühe emase marja viljastamisest osa mõnikord mitukümmend isast.\n8. AHVEN Rahvapärimuses on ahvena kudemist seosesse  viidud linakülvi ajaga - see on üks linakülvi orientiire. Omakorda on optimaalseks linakülviajaks peetud toominga õitsemise aega. Maikuu teise poolde jäävate kudemisaja tähiste kõrval võib kohata sootuks erinevaid, näiteks Ahune kueve, kui järve valla hakkas sulame (Karksi).  Tegelikult algabki ahvena kudemisaeg pärast jääminekut ja kestab kirjanduse andmetel keskeltläbi aprilli teisest poolest mai teise pooleni\n9. AHVEN KUI ÕNNEKALA Kui esimesel püügil püünisesse tuli havi, siis visati  see kohe merre, sest havi on näljane kala, ja see rikuks kogu saagi. Kui aga oli esimesel püügil ahvenas, siis oli rõõmu küllalt, sest ahvenas oli õnnekala ja saak pidi tulema hää. E 84456/7 < Saarde khk, Kilingi v, Rae k - A. Petermann (1933). Õnnekala ei tähenda siin midagi  üleloomulikku, ahvena kui tavalise püügikala kättesaamine kinnitas lootust, et saak ei jää tulemata\n10. AHVEN http://www.eestitoit.ee/wp- content/themes/ETbyBB_01/ima ges/kala.jpg\n12. HAUG Madalaveelistesse kudemispaikadesse ilmuvad  haugid vastavalt vee temperatuuri tõusule ja suurvee seisule. Optimaalne aeg on aprilli esimene pool - mai algus  Haugi rahvapärased nimetused näitavad selle kalaliigi kudemisaega, kusjuures orientiiriks on mingi fenoloogilise nähtuse samaaegsus. Sellised nimetused on jäähaug, jääpurikas, jääalusehaug, hangehaug, keltsahaug, keltsanolk, kirrehaug (kirs on kelts), külmahaug, kevadhaug, konnahaug (konnade kudemise aegu kudev haug), rohuhaug, lillehaug, toomingahaug ehk toomehaug, tammehaug (tamme lehtimise aegu kudev haug), soojaveehaug\n13. HAUG Haugi tavaline suurus on 50–100 cm, harvem kuni 150  cm ja kaal kuni 25 kg. Vangistuses võib elada kuni 30 aasta vanuseks. Haug on suhteliselt paikne kala, kes eelistab aeglase  vooluga jõgesid, järvesid ja riimveelist rannikumerd, hoidudes enamasti kalda lähedale taimestikku või teistesse varju pakkuvatesse paikadesse. Samas esineb ka hauge, kes elavad avavees ja jällitavad pisemaid parvkalu. Haug on röövkala, kes toitub teistest kalades, ka oma  liigikaaslastest. Suuremate haugide puhul võib esineda menüüs konnasid, pardipoegi ja pisiimetajaid. Eestis on haug tavaline ja teda püütakse ka  töönduslikult. Esineb enamikes järvedes, jõgedes ja rannikumeres.\n14. LOITSUD Kuidas saab palju kala. Maarjapäeval peab sööma  kuiva haugi, siis peab olema hea kalasaak. Haugid kuivatati ära ja pead jäetigi otsa ja pandi maarjapäevaks kõrvale. See komme oli laialt tuntud. ERA II 122, 293 (9) < Iisaku khk, Tudulinna v, Pärniku k -  H. Neumann (1936).\n15. ENNUSTUSED SEOSES HAUGIGA Kui haugid juba enne jäälagunemist kudema tulid,  arvati, et tuleb varane kevad (Tartu-Maarja); keskmisest varasema kudemisrände puhul peeti otstarbekaks külvitöödegagi varem alustada (Saarde);  kui haug eelistas kudeda madalas vees, oli oodata kehva vilja-aastat (Põlva).  Esimesest kevadisest püügist loodeti esimesena saada haug (Türi, Pärnu, Tarvastu), igatahes on haug ahvenast, särjest või latikast eelistatavam. Olgu unna või noodaga, arvati neid parem püüda olevat noorelkuul ja vanakuu põhjas (Iisaku).\n16. SUUR HAUG Kooraste haug 7,5kg Autor: Margarita http://www.kalale.ee/sisu/Nyw1MjY3NTMsMSw1MjYz NDUsMQ/\n17. HAUG Pisikest risti või kaldristi, kirvetera, mõõka või oda  meenutavaid luid on nii haugi kui teiste kalade peas. Haugi loperguse, pardinokataoliselt eenduva ninaga pea ülaosas leidub üsna suur ristikujuline luu.  Havi pealuu sees on rist. Vaata, juut ei söö sellepärast haviliha, et rist on sees. See teadmine oli meil, et juut ei söö haviliha. RKM II 395, 322 (55) < Võnnu khk, Võnnu al - M. Hiiemäe  (1986).\n18. HAUG Haugi peas olevat risti (või: riste) on kasutatud  maagilise vahendina võrkude suitsutamisel hea kalaõnne saamiseks, samal otstarbel on kasutatud haugi pead.  Haugi lõualuud on soovitatud hoida seinaprao vahel, et püsiks hea kalaõnn (Türi); hambaid on kasutatud hambavalu puhul valutava koha torkimiseks; täidest lahtisaamiseks soovitati täi haugi hammaste vahele panna ja haug vette lasta; kariloomade puhutiste raviks kraabiti nende hammastega loomal ristluude päält, see pidi aitama (Rakvere)\n19. HAUG Kevadel püütud esimesele haugile tuli  västravarrega kolm korda pähe lüüa, siss saavad hää õnn kõik kevväi hauge püüdä (Setu)  Esimesena püütud havi peast imbuva verega määriti kalavõrku, öeldes: «Siin oled sa ja su vendade veri, mis teid kõiki kokku toob» (Järva-Madise).  Soovitati esimesena püütud kevadise haugi silma kogu suve taskus hoida, et siis kala pime ja püünisesse satub (M. J. Eiseni kirjapanek, koht märkimata).\n20. HAUGI TEKE Ühes variandis on haug hundist saadud, ent jutustajale  pole teadmata, et hundi loob kurat, Haug ei ole olnud enne kala. Ta on olnud metsas hunt.  Aga kui kurat teinud hundi, siis haug on vihastand ja läind vette. Ei puudu näide haugi otseseosest kuradiga. Avi on  vanapagana sorti, on öeldud Tarvastus. Iga ebaloomulik loom on tont. Kord löödud suure 10-  jalasele aavile ahingas sisse. Pärast leitud ahingas vanalinna (maalinn) pealt. Siis arvati, et aug vanalinna sisse läin ja ahinga välja jättis. Seda augi arvati vanalinna tondiks. ERA II 4, 63 ja 77 < Hanila khk, Rõuste k - V. Noot (1928). \n21. HAUG Ilmselt märgib nimetus maarjahaug  paastumaarjapäeva 25. märtsi aegu kudevat haugi.  Selle päevaga dateeritakse rahvakalendris kevade algust, keskmise õhutemperatuuri jõudmisega  0 °C piirile jõuab kätte sulavete aeg, omakorda sõltub sellest haugi kudemisränne.  Üksikuid teateid on kalapüügiõnne taotlemisest imitatsioonimaagilise puuhalgude tuppatoomisega: Maarjapääva hommiku enne päävatõusu tuuvasse puualga väljast tuppa, see saab palju avisid see aasta (Kursi).\n23. SÄRG RUTILUS RUTILUS Rahvapärane süstemaatika peab nende liikide  eristamisel särje tunnusteks punaseid silmi ja hõbejat värvust.  Vestringi sõnaraamatus on särg Walge Kalla. Liigispetsiifilistele omadustele viitavad rahvasuust kogutud nimetused, nagu valge särg, harilik särg, päris särg, punasilm-särg särje kohta ja kuldsärg, punahänd, punaperse, punatiib roosärje kohta (vrd saksa k Rotfeder - punasulg, ingl k red-eye - punasilm jts).\n24. SÄRG Särg on olemuslikult paikse eluviisiga kala.  Ulatuslikke rändeid särjel täheldatud ei ole. Üksnes sigimiseks püüavad riimvees elavad särjed liikuda sissevooludesse, kus leidub sobivate tingimustega koelmuid. Nimelt kasutab särg koelmutena madalaveelisi alasid, kus leidub ohtralt eelmise aasta taimestikku, millele kleepuv mari kinnitatakse. Meie rannikumeres koeb särg suhteliselt harva. Üksnes häda sunnil, kui pääs merest magevette on madala veeseisu tõttu taksistatud, koeb särg riim- vette ja ka siis otsib ta selleks võimalikult magedamaid laheosi\n25. SÄRG Emaste ja isaste särgede käitumine koemutel on  mõneti erinev teiste karplaste omast. Nimelt moodustavad isased särjed koelmutel ühtse kudemisvööndi. See tähendab seda, et isassärjed hoiduvad kokku ja sebivad, üksteist sõbralikult müksides, tervel koelmualal ringi. Isaste vahel ei ole täheldatud omavahelisi suuri võitlusi. Kui nügimine ja tagaajamine kipub suuremaid mõõtmeid võtma, siis sekkuvad asjade käiku teised isased. Ega nad jagelejaid lahutama ei kipu, pigem peetakse tagaaetavat hoopis kudemisvööndisse sattunud emaseks ja nii laheneb tekkinud tüli iseenesest.\n26. SÄRG Kudemistsoonis võib isassärgi olla ligi poolsada  ruutmeetri kohta. Emased hoiduvad isastest, s.t. ka kudemistsoonist, rangelt eemale. Nad koonduvad üksteise lähedusse ja peidavad end häbelikult sügavamas vees taimede vahele. Aegajalt tuleb mõni neist, justkui juhuslikult, isaste tsooni. Kui emane ei ole veel kudemiseks valmis, siis põgeneb ta, isaste liigsest tähelepanust ja lähenemiskatsetest ehmununa, tagasi sügavasse vette ja peidab end taas taimede vahele. Austajad loobuvad ruttu tema jälitami-sest sügavas vees ja pöörduvad kiiresti kude-tsooni tagasi, et mitte uut ja sobivamat hetke maha magada\n27. SÄRG Mari koetud, lahkub emane kudetsoo-nist ja asub  kohe oma igapäevaste toimetuste juurde. Isassärjed jäävad kudetsooni pikemaks paigale. Valdavalt nooremad isased passivad, oma juhust oodates, veel pikka aega pärast emaste lõplikku lahkumist koelmutel ja mõnikord tasub see ootamine ennast ära. Tavaliselt aga peavad nad ootama järgmise kevadeni, et siis uuesti õnne proovida. Väljutamata niisk adsorbeerub (imendub organismi tagasi) suhteliselt lühikese ajaga.\n28. SÄRG Särjehakatis alustab iseseisva toitumisega  kolmandal päeval pärast koorumist. Kuigi tema esimeseks toiduks on väikesemõõtmeline plankon (eeskätt keriloomad), ei leidu meie mage- ja merevetes teist nii taimtoidulist kalaliiki kui seda on särg. Särje toidus on esikohal mändvetikad. Magevees eelistatakse, kui seda veekogus leidub, vesikatku. Loomulikult sööb ta ka kõike muud: vetikaid, epifüütonit (taimset pealiskasvu), taimset kõdu jm.\n29. SÄRG Särje toidusedel muutub koos tema vanuskasvuga.  Vanemad särjed toituvad olulisel määral bentosest (põhjaloomadest). Magevees eelistatult puruvanadest, surusääse vastsetest, vesikakanditest ja veetigudest. Riimvees elutseva põhjatoidulise särje menüüs on tähtsamateks objektideks karbid: ranna-, uurik- , süda-, lamekarbid.  Särjed, kes on üldiselt tuntud lepiskaladena, rikastavad vanemast peast oma toidulauda sageli röövtoiduga. Toiduobjektideks on tint, kiisk ja viidikas, ning väiksemates suletud veekogudes, teiste kalade mari.\n30. SÄRG Õngepüügiks oluline kudemisaeg kajastub  nimetustes, mis fikseerivad mingi samaaegse orientiiri fenoloogiliste nähtuste seast.  Kuna särg koeb kohe pärast jääminekut, peaksid jääsärg ja keltsasärg olema kasutatud särje kohta.  Nimetused lehesärg, lepasärg viitavad vististi optimaalsele püügiajale.\n31. SÄRG Särjekalad olla siis kudemas, kui lepad hiirekõrvul  on (pakatama hakkavad), ja olla neid siis kõige parem püüda (Tori).  Jälgitud on kaseurbade pakatamist: Kui kõourb lahki, sis särje kõtt ka lahki (Vastseliina). Ütlus särjed koevad jüripäeva aeg peaks kehtima vana jüripäeva kohta (vkj 6. mai).  Veel on silmas peetud rohukonnade krooksumahakkamist (Tartumaa), kanakoolme õitsemist (Halliste)\n32. SÄRG Suhteliselt luise toidukalana pole särjed kuigi kõrgelt hinnatud (särg on sulasekala). Kui kevadel esimesest püügist saadi esimeseks kätte särg, peeti seda halva kalaõnne märgiks (Türi, Tarvastu). Et head saaki pole loota ka talvel, seda järeldati siis, kui viimase sügisese püügi aegu saadi palju särjepuru (Saaremaa).\n33. RÄIM CLUPEA HARENGUS MEMBRAS Räim on püügikalana märksa olulisem kui temaga  samasse heeringlaste sugukonda kuuluv kilu. Eestlase toidulaual on värskel ja silguks soolatud räimel läbi aegade olnud püsikoht Piirkonniti on räime nimetatudki silguks (sarnaselt räime nimetustega naaberrahvastel (läti k silke, rootsi k sill, soome k silakka, silli,).  Silk võib märkida veel mistahes soolakala (Võru- ja Setumaal jm), või püügikala mõõtu, suurust, nt väheldase havi kohta öeldakse silk, nolk, pulk, heeringas, pannikala. Samuti võib üldnimetus kala tähendada nimelt räime.\n34. RÄIM Räim on olnud tööinimese igapäevane  toit, suhteliselt odav leivakõrvane aasta läbi nii rannas kui sisemaal, seega vaeste kala, nagu on öeldud Saaremaal: Miks rikkad räimi ei söö? Rikkal on paremat toitu küllalt, mistarvis sööb ta räimest, see on vaeste kala.  Öeldud on ka vaese mehe heeringas või heeringa poeg  ERA II 187, 502 (25) < Kaarma khk, Loona v, Hakjala k - E. Ennist (1938).\n35. RÄIM KUI RAHVUSKALA 22.veebruaril 2007 aastal kuulutati räim rahavuskalaks  Tegelikult on meil nüüd korraga kaks rahvuskala. Nimelt  tuleb bioloogiliselt eristada kevadräime ja sügisräime – need pole ühe liigi eri rassid, vaid omaette kalaliigid, kes omavahel normaalseid järglasi ei anna. Umbes 5000 aastat tagasi ilmusid Läänemere vetesse  nii kevadkudu-heeringas kui ka sügiskudu-heeringas. Meile tuntud kevadräim Clupea harengus membras ja sügisräim Clupea sp. (autumnalis) on nende geneetilised sugulased. Läänemeres on valdavaks kevadräim, kuid mida kaugemale lõunasse, seda enam on räimede seas sügisräimi.\n36. RÄIM http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/4/4d/Heringsschwa rm.gif\n37. RÄIM Püügiaja märkimine on motiveerinud u 30% räime  rahvapärastest nimetustest: jääräim, jääkala, jää harv räim, kirskala (kirs on kelts), hallakala, hallaräim, kevademereräim, rohurä im, leheräim, õitseräim, õunapuuõieräim, koerputke räim, kesaräim, rukkiõieräim, rukkiõitseräim, rukkilo omiseräim, suveräim, suvine räim, mareträim (maretapäeva, 13. juuli aegne räim), lauritsakuderäim (lauritsapäeva, 10. augusti aegne räim), rukkiküliräim, sügismereräim, sügiskuderäim (Mikelsaar 1984: 63 ja 64; Mäger 1973: 13).\n38. RÄIME KUDEMINE Kevadräime keskmine kudemisaeg on mai  keskpaigast juuli keskpaigani, sügisräimel augusti lõpust oktoobri alguseni Avamere-räimed alustavad kudemist varem kui laheräimed, kusjuures suuremad kalad tulevad kudema varem Selle kohta öeldakse: Kui maamesilane välles, siis on suur räim meres (Vändra). Rahvasuu konstateerib: «Mereulgus» on suured silgud, mis kevade peale jääminekut saab, muul alal neid ei ole (Reigi). Teadetest nimetabu kohta selgub, et räime on nimetatud valge kala, hõbenool (mõlemad Pöide khk).\n39. RÄIM Veel aastat 20 ja 30 tagasi oli Pärnu lahes  kalapüüdjatel, niisama ka räimepüüdjatel pruugiks teravaste järele kuulatada ja järele vaadata, et keegi rannalistest, ka kalapüüdjatest ise hunti ega karu ei nimetaks. Karu ja hundi nime nimetamisest kardeti räimepüügile suurt kahju ja sai kohe see inimene, kes karu ehk hunti nimetas, merde kastetud. Selle läbi loodeti tema sõna võimetumaks jäävat. Näitus: Üks Tori kihelkonna mees, kelm ja vallatu, ehk küll elupäevade poolest pääle 50 aastat vana, hüüdnud rannal: «Karu Peeter, kus sa oled?» Silmapilgul asunud kalapüüdjad kallale ja tahtnud merde kasta. Mees rabelenud vastu ja ütelnud, et tema oma sõpra hüüdnud, ja niiviisi jäetud ta veel rahule. H III 5, 582/3 (5) < Tori khk - M. Lindebaum (1888). \n40. ENNUSTUSED SAAGIÕNNE KOHTA Kui räimevõrgu vettelaskmisel võrgukivid laksuvad, tuleb  hea saak (Häädemeeste). Esimese räimepüügi aegu ei või keegi võõrast võrgust  kala võtta - kaob kogu ranna saagiõnn (Tõstamaa). Esimesi kevadel püütud räimi tuleb külarahvale  jagada, siis on kogu suve hea kalaõnn (Häädemeeste). Võrku jäänud üksikuid suuri räimi loendati. Paaritu arv  tähendas, et saab veel kalu (Reigi). Püüste või paadi peale pandi kolm räime: kui vares  need ära viib, siis on teada, et püügivahendid pole nõiutud - saab veel räimi (Hiiu- ja Pärnumaa).\n41. KALAPÜÜK Mõistuütlemisel on kalapüügi puhul halbatoovaid  mõjureid «segav» funktsioon.  «Üks suur ja kaks väikkäst.» - Vana kalurite ütelus. (Kunagi ei üteldud oma vääriskala saagi suurust, angerja- ja lõhesaaki, teisele. Valitses ebausk: kui täpselt saaki teistele ütled, kaob kalaõnn käest.) RKM II 212, 294 (220) < Kuusalu khk, Tammistu k - Õ. Aasmaa (1966).\n42. ESIMENE KEVADINE KALASÖÖMINE Esimest värskekala söömist tähendatakse siis vana  karva ajamisega - näit.: tahab teine teada saada, «kas oled juba uut värsket kala söönud», siis ei küsita mitte igakord, kas oled uut kala söönud, vaid «kas vana karv maas?» Sellele vastatakse samuti vanarahva tähendustega: «vanakarv ikka maas», «ammu maas», «hädapärast vanakarva maha sai»; mittesöömise korral: «vanakarv pääl», «kinni alles» [- - -]. ERM, KV 13, 810 (130) < Noarootsi khk - J. Adman (1937).\n43. KALÕNNE LOITSMINE Põhiliselt läänesaartelt on teateid kalaõnne  urbimisest (maagilise vitsaga löömisest), komme liitub peale palmipuudepüha ka teiste liikuvate pühadega - suure neljapäeva ja suure reedega, vastla- ja tuhkapäevaga.  Kui kalapüügi aegu kehtis kala nimetamise keeld, siis nüüd pidi kalaliikide loendamine just tagama häid saake: Urvepäeval lüüakse magajaid pajuokstega. Seletatakse, et niisugune löömine tervist toob. Muhus lüüakse magajaid ka suure reede hommikul ja öeldakse lüües: «Häid kalu, palju kalu, palju siigu, palju säinaid, palju tursse, palju lesti!» Kes hästi peksa saab, sellele tuleb sel kevadel hea kalaõnn!\n44. KALÕNNE LOITSMINE Eraldi ühele kalaliigile suunatud loitsud olid tuntud  Saaremaal, seda nimelt tursapüügi õnnestumiseks. Tursad tulgu meie merde! hüüti ka vastlapäeval, et suvel palju turski saada (Jämaja)  Kalastuseteemalistes regivärssides loendatakse värss-värsilt kalaliike http://www.folklore.ee/tagused/nr11/snd/03.mp3 \n45. KALADE “TEKKIMINE” On rahvapärane veendumus, et vähid on tekkinud  kirpudest (vanapagana kirpudest).». Silmas pidades uskumusi, et kirbud tekivad (ja neid saab teha) liivast või saepurust, et täid tekivad murest (neidki saab teha ja teisele inimesele peale panna), siis miks ei võiks vette poetatud täidest kalad saada.  Osade regivärsside alusel on rahvausundi järgi kalad (s.o kogu kalariik) täidest saadud.\n46. KALADE “TEKKIMINE” Mina mies merimihe poiga  ja kaunis mies kalamehe poiga, istun mina paadi parda pääle, nopin täida(ja) vammuksista, pisimad(e) pillutan meresse. Seal nemad kasvavad kalaksi, lagunevad latikaksi, tulevad sääl turskadeksi, arenevad angerjaksi. Meriärjal kirjud vatsad, kammilal suud kõverad. RKM, Mgn. II 741a < Kuusalu khk, Loksa v, Tapurla k -  H. Tampere ja H. Kokamägi (1962).\n47. SÄGA SILURUS GLANIS\n48. SÄGA SILURUS GLANIS\n49. TÕUGJAS ASPIUS ASPIUS\n51. KAITSEALUSED KALAD Harjus Thymallus thymallus L\n53. VIITEID http://www.kalale.ee/sisu/OSw1NDcyMDMsMSwwLDE/  http://www.kalale.ee/sisu/OSw0OTQ1MzcsMSwwLDE/  http://www.kalale.ee/sisu/OSwxNzkyNzIsMSwwLDE/ \n54. PILTIDE ALLIKAD http://www.fischbottich.de/Flussbarsch.222.0.html?&tx_gooffotoboek  _pi1[fid]=3&cHash=8ff7905f8c /ahven/ http://www.jagdhof.ee/user_files/image/fishing/img_kalad/haug.jpg  /haug/ http://commons.wikimedia.org/wiki/File:Rotauge_roach_Rutilus_rutilu  s.jpg /särg/ http://www.nic.fi/%7Eniny/kasivarsi05/harjus2.jpg/harjus/  http://tbn1.google.com/images?q=tbn:0oZ1tR53E9arkM:http://www.k  alakerho.net/tiedostot/harjus25.jpg /harjus/ http://news.nationalgeographic.com/news/2007/07/photogalleries/gia  nt-fishes/images/primary/4_461.jpg /säga/ http://xvella.free.fr/fiction/photos/0713_nuclear_plant.jpg /säga/  http://www.jjphoto.dk/fish_archive/freshwater/aspius_aspius.jpg  /tõugjas/ http://i49.photobucket.com/albums/f298/Victor-Kruit/Maurik8.jpg /tõugjas/\nVäljasõit kaarma maalinna


Uskumatu nimekiri! Kõik need mehed kandideerivad Vene koondise peatreeneriks - Jalgpall\nUskumatu nimekiri! Kõik need mehed kandideerivad Vene koondise peatreeneriks\n10.juuli 2012 18:55\nLõppenud Euroopa meistrivõistlustelt pole Venemaa jalgpallikoondisel palju head mäletada. Peale avakohtumise võitu Tšehhi üle tehti viik Poolaga ja kaotati Kreekale. Ühtlasi veerandfinaali ei pääsetud. Nüüd on jalgpalliliit uue treeneri otsinguil.\n2010. aastal Guus Hiddinki asemel Vene koondist juhendama asunud Dick Advocaat on uuest hooajast Hollandi klubi PSV peatreener. Samuti lahkus oma kohalt peale ebaõnnestunud EM-ii Venemaa jalgpalliliidu president Sergei Fursenko. Täna avaldati nimekiri meestest, kes kandideerivad Venemaa koondise uueks juhendajaks.\nTeiste seas kandideerivad peatreeneriks Barcelonaga mitu korda Meistrite liiga võitnud Josep Guardiola, Bilbao Athleticoga üllatuslikult Euroopa liiga finaali sel kevadel jõudnud Marcelo Bielsa, 2006. aastal itaallastega MM-i võitnud Marcello Lippi ja mitmed Vene tipptreenerid eesotsas Juri Krasnožani, Valeri Gazzajevi ja Juri Sjominiga.\nJosep Guardiola (Hispaania)\nRafael Benitez (Hispaania)\nMarcelo Bielsa (Argentiina)\nFabio Capello (Itaalia)\nMarcello Lippi (Itaalia)\nHarry Redknapp (Inglismaa)\nAndrei Kobeljev (Venemaa)\nJuri Krasnožan (Venemaa)\nAnatoli Bõšovets (Venemaa)\nValeri Nepomnjaštši (Venemaa)\nValeri Gazzajev (Venemaa)\nJuri Sjomin (Venemaa)\nNikolai Pisarev (Venemaa)\nVenemaa jalgpallikoondis tegi Manchester City peatreenerile hullumeelse pakkumise (17) 08.07.2012\nQPR hankis Manchester Unitedilt kogenud poolkaitsja (24) 07.07.2012\nVenemaa tippklubi Anži ei tohi pidada euromänge kodustaadionil (6) 04.07.2012\nVenemaa jalgpalliliidu president lahkus ametist peale ebaõnnestunud EM-i (6) 26.06.2012


Hotellid Knauermühle - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nLinna Knauermühle hotellid\nKui soovid uusi elamusi, vali sihtkohaks Knauermühle. Knauermühle on magnet omaette. Seetõttu leidub ka ümberkaudu hulk igale maitsele vastavaid majutuskohti, kus võib veeta öö või terve puhkuse. Kui sind huvitab Knauermühle, saad hotelli valida ka Hotels.com kodulehel olevalt kaardilt. Meie kaardil on kogu Knauermühle oma hotellidega, kaarti vähendades näed valitud hotelli kaugust vaatamisväärsustest ja orientiiridest, suurendades aga saad täpsemat aimu majutuskoha lähiümbrusest. Knauermühle ootab! Siit leiad hotellide parimad pakkumised meie hinnagarantiiga.


Hiina Touch Sensor kerge tarnijad & tootjad - tehase otsene hulgi - Carolx\n1. Sissejuhatus touch sensor valgust selles valguses on valmistatud PC + alumiiniumist, soe valge lauavalgusti puuteandur kerge 256 täisvärvides atmosfääri lamp. Sisseehitatud Liitium aku: 3600mAh, töötanud 10 tundi madala heledus, 5 tundi keskmise heleduse 2,5 tundi suure heleduse 10 tundi...\n1. Sissejuhatus Touch Sensor Light\nSelles valguses on tehtud PC + alumiiniumist, soe valge tabeli lamp, touch sensor light 256 täisvärvides atmosfääri lamp. Sisseehitatud Liitium aku: 3600mAh, tööaeg 10 tundi madala heledus, 5 keskel heledus, 2,5 tundi suure heleduse 10 tundi värviline valgus. Seda kasutatakse õppimise, töö, valgustus, lugemine jne.\nLihtsa kujuga saada õige, mõistlik suurus - 100 mm * 160 mm, valmistatud - 400g. 256 täisvärvides atmosfääri lam, pehme ja mugav valgust teile suurepärane tunne.\n3 seatav puutetundlik andur, et seadistada valgus, pikk vajutage lülitit automaatne värv Muuda re¾iimi, endiselt pikk vajutus Lülita light.\n100 mm * 160 mm\nSisseehitatud Liitium aku\n2. rohkem üksikasjuTouch Sensor Light\nSelles valguses on 3 seatav, puuteandur reguleerida valgust, kaua lülitit automaatne värv Muuda re¾iimi jätkuvalt pikk vajutus Lülita light, touch sensor light 256 täisvärvides atmosfääri lamp. Seda kasutada õppimiseks, töö, valgustus, lugemine ja nii on.256 täisvärvides atmosfääri lamp, pehme ja mugav valgust teile suurepärane tunne. Kui Otsid valgust, kasutatakse nii töö-/ õppekohta või ülejäänud, see oleks parim valik.\nMõeldud noortele, lapsed, õpilased, valgekraed, ärimehed.\nKasutamine kodu, kooli, haigla, office jne.\n3. ettevõtte teavet & toote kvalifikatsiooniTouch Sensor Light\n4.Pakendamine ja tarne\nKaup kätte: esmalt tellida 21 päeva, korda tellimuse 15 päeva.\nK: kas tootja?\nJah, oleme spetsialiseerunud projekteerimine, tootmine ja müük bluetooth Kõlar 10 aastat.\nK: ma tahan Bluetooth kõlar mõeldud minu mõte, kas on võimalik?\nJah, meil on OEM teenust, disain, suhteline, värv, paketi saab kohandada.\nK: Kas tasuta proovi?\nProovi tasu saab toetust deposiidi oma esimese massilise tellimusele üle 1000pcs.\nK: Millised on tasumise tingimused?\nProovi, et:PayPal, Western Union, MoneyGram.\nMasstoodangu: Kaubanduse tagamine, L/C, T/T, Western Union, raha Gram jne.\nK: mis on aega?\n2-5 tööpäeva jooksul proovi, tellimuse alla 10000 tk 15 25 massi tootmise üle 10000 arvutites.\nK: mis on garantii?\nÜheaastane garantii tõeline kvaliteet puudusega.\nHot Tags: Touch Sensor Light, Hiina, tarnijate, tootjate, tehase, hulgimüük\nRGB öövalgustusega LED laualamp


Mõistmisest ja vääritimõistmisest looduses\nVihma sajab. Lugematutes veepiiskades peegelduvad lugematud maailmad. Piisad langevad – purunevad kividel, puulehtedel, maapinnal. Üksikute vihmapisarate tilksatused liituvad ülevaks helide vooks. See on otsekui muusika – hümn olemisele.\nLOODUSES on kõigel tähendus. Tihaste ülemeelik laul tähendab meile peatset kevadesooja. Sügisesed uduvihmad aga riisikate ilmumist lodumetsadesse. Kuusk seostub aastavahetuse ja süngete laantega silmapiiril. Kask koduõue ning kevadpühadega.\nKuid samas tähendab seesama kask metsvindile võimalikku pesapaika, on toiduks kasekedriku röövikutele ja toidulauaks urvalinnule. Koerale tähendab kask teabetulpa ning mutile ebameeldivat takistust. Vanale ahvenale jõekäärus ei tähenda kask aga üldse midagi.\nNii on looduses peaaegu igal asjal mingi tähendus – ja ikka kellegi jaoks. Kui kõik nähtused, elusolendid ja seosed, mis ühele isendile midagi tähendavad, kokku panna, saame selle olendi poolt tajutava osa maailmast ehk omailma . Kõikide elusolendite omailmad moodustavad kokku kõiksuse ehk maailma. Sest seda, mis on väljaspool elusa poolt tajutavat, ei tea ju päris täpselt keegi, seda võib ainult oletada.\nTähendus tuleneb elusolendi välimusest, välimus omadustest ning omadused eluviisist. Nii ei vali välimust keegi endale ise. See tuleneb paratamatusena organismi kujunemisloost ja olemise viisist. Tähendused aga on nagu nimed, mida organismile annavad teised.\nLooduses on elusolendeid peaaegu alati olnud veidi rohkem kui ruumi nende jaoks. Seepärast õppisid mõned loomad teistest toituma, arenesid konkurents ja parasitism.\nEt nõrgemaid väljasuremisest säästa, andis Loodus evolutsiooni abiga mõnele liigile omaduse näida kellegi teisena, kui see tema olemise viisist tulenema peaks.\nSeda suurepärast võimet, mida inimühiskonnas halvustavalt pettuseks nimetatakse, tähistavad bioloogid sõnaga mimikri. Lisaks mimikrile, kus elusolend mõne teise organismiga sarnaneda püüab, räägitakse veel mimeesist ehk sarnasusest elutu maailma objektiga ja varjevärvusest ehk värvisarnasusest ümbritseva taustaga.\nSellised mimikrinähtused on väga laialt levinud: neid on teada kõigis suuremates loomarühmades ja kõigis kliimavöötmetes. Tõsi, rohkem tuntakse neid troopikas, kus elu tihedus on suurem, kuid ka meil parasvöötmes on piisavalt huvitavaid näiteid.\nHEINAMAAVÄLU juulikuisel Saaremaal katavad eriilmelised õied. Siin on tulikate päikesekollast ja härjasilmade valget, sekka kellukate violetti. Teiste seas küünib laotuse poole roosakaspunaste õitega kaunitar – punane tolmpea (Cephalanthera rubra) – üks kaunimaid ning haruldasemaid Eesti orhideesid. Kus on õisi, seal on tavaliselt ka tiivulisi. Taimede ja putukate liit, mis kunagi elu arengu hämaratel algusaegadel sõlmitud sai, on elanud üle kliima kõikumised ja mandrite rännu. Ka tolmpead külastavad putukad – üksikmesilased perekonnast Chelostoma. Ometi on see liit ebatavaline, sest tolmpea lühtrikujulistes õites pole nektarit – seda suhkruterikast nestet, mille järele mesilased siia tulevad. Miks nad siis ometi taimest huvitatud on?\nUuringutest on selgunud, et putukad ei erista punaseid toone ning seepärast paistab tolmpea neile äravahetamiseni sarnane samas kõrval kasvavate kellukatega. Korjates harilikult nektarit kellukatelt, eksivad nad aeg-ajalt. Ja kuigi mesilased ja teised kõrgemad putukad suudavad lisaks toidutaime välimusele pikapeale meelde jätta ka tema asukoha, saavad tolmpead siiski tolmeldatud.\nSellisel paljunemisviisil on omad eelised ja puudused: ühest küljest hoiab taim energiat kokku nektari tootmise arvelt, kuid teisest küljest seab punase tolmpea arvukusele piiri ümbruskonnas õitsevate kellukate arv – tolmpea saab kasvada vaid seal, kus on juba ees kellukas, keda ta jäljendab, ning lendamas mesilased, kelle omailmas pole erinevust kahe liigi vahel.\nOrhideede paljunemisökoloogiat on põhjalikult uurinud rootsi teadlane L. A. Nilsson. Selgub, et mimikri on selles taimerühmas väga levinud: nii ei tooda nektarit ükski käpp ega sõrmkäpp. Neid paljundavad putukad, kes kohale meelitatuna eredast värvusest ja paljulubavast lõhnast, üritavad asjatult tühjadest huulõitest toitu leida. Näiteks hall käpp (Orhis militaris) ning jumalakäpp (Orhis mascula) puhkevad õitsele kevadel, kui teisi toidutaimi on veel vähe, nende peamised tolmeldajad on näljased emakimalased.\nEi oleks maa peal pettust ilma aususeta ja nii ei saaks ka looduses kujuneda mimikri abil paljunemist, kui putukate süvateadvuses poleks seost õievärvi ning ootava toidu vahel.\nKa kauni kuldkinga (Cypripedium calceolus) mahekollane õiepaun pole putukate jaoks eriti meeliülendav nähtus. Kuldkinga lõhn sisaldab atsetaate, mis on olulised keemilised ühendid feromoonides. Ilmselt stimuleerib selline lõhn isaste putukate seksuaalset aktiivsust. Õiele partnerit otsima laskudes kukub erakmesilane kotjasse huulde ning püüab seejärel tagajärjetult siledat seina mööda üles ronida. Viimaks leiab vangilangenu teise väljapääsu tolmukate all, kus ta rindmikule aga kleebitakse tolmupakk teisele õiele kandmiseks. Huvitav, et kuldkinga õis on selektiivne: ta varustab tolmupakkidega vaid keskmise suurusega erakmesilasi. Suuremad ja väiksemad putukad pääsevad õielõksust hõlpsasti välja.\nSarnast tolmlemisviisi kasutab ka Lääne-Eesti loopealsetele iseloomulik orhidee – kärbesõis (Ophyrus insectifera), kelle õis meenutab väliskujult putukat. Kärbesõis õitseb kiletiivaliste perekonna Gorytes paarumisaja algul, kui isased on juba aktiivsed, kuid emasputukaid veel vähe. Meelitatuna kohale kärbesõie lõhnast, mis sarnaneb emasputuka lõhnasignaalidega, püüavad isased putukad taimega paaruda, määrides end nii kokku õietolmuga.\nPUTUKATE maailm on kirev. Siin leidub kauneid vorme pääsusaba silmiköitvast tiivamustrist sitasitikate täiusliku sümmeetriani. Vahest liigagi harjumatult värviküllased on nad meie muidu nii tagasihoidlikus parasvöötme metsavööndis. Hoolimata oma ilust, on paljudel putukatel tõhusaid ja ohtlikke kaitsevahendeid: mürgi- ja haisunäärmeid, astlaid ja eritisi, mis kõik kallalekippujaid taanduma sunnivad.\nTegelikult ongi just kaitsevahendid üks kirevate kitiinkatetega uhkeldamise põhjus. Sest kui Sul on relv, millega kallaletungija ei soovi teist korda kokku puutuda, on ju ülimalt kasulik omada ka silmatorkavat välimust ja nii kauaks meelde jääda. Ja kuigi lepatriinu kontrastsed kattetiivad ei päästa teda alati noore ja kogenematu musträsta nokast, jääb ebameeldiv maik rästahakatise suus kauaks püsima. Ning seos välimuse ja tähenduse vahel on jälle ühe kogemuse võrra tugevamaks muutunud. Tõenäoliselt lõikab sellest hiljem kasu mõni väljasülitatud lepatriinu lapselastest.\nEt on ohtrasti mürgiseid putukaid, kes tahavad teada anda oma toidukõlbmatusest, kuid lindude ja pisikiskjate mälu pole nii mahukas kui inimesel, siis arenes erisuguste ohtlike putukaliikide välimus sarnase hoiatusvärvuse suunas. Lindudel ja pisikiskjatel oli vähem meeles pidada, nad õppisid kiiremini söödavat mittesöödavast eristama ning kokkuvõttes püüti eksikombel kinni vähem hoiatusvärvusega putukaid.\nTeaduskeeles nimetatakse sellist hoiatusvärvuste sarnanemist Mülleri konvergentsiks.\nEestis elavatel putukatel on tuntuim ühine hoiatusvärvus musta ja kollase või ruuge värvuse triibustus – selline kombinatsiooni tuleb ette ühiselulistel kiletiivalistel (herilastel ja mesilastel).\nJa muidugi ilmusid eluareenile peagi ka petturid – putukad, kellel polnud küll kaitsevahendeid, kuid nad sarnanesid röövloomade meeltes kinnistunud pildiga toiduks kõlbmatust ja kindlustasid endale sellega puutumatuse. Sellised putukad on näiteks Eestis sirelased (Syphidae), kes hilissuvel hulgakesi putkede sarikatel maiustavad (aeg-ajalt õhku tõustes ja peaaegu liikumatult õite kohal püsides). Säärast jäljendamist nimetatakse Bates’i mimikriks.\nKollaste, valgete või oran'zide vöötide vaheldumine mustaga on laialt levinud hoiatusvärvus. Tabelis on loetletud sellise mustriga liike Eestis; lisatud on selts, kuhu liik kuulub, ning märge, kas liik on enamikule püüdjatest mürgine või mitte. Juhul, kui mimikri on ühiselt omane suuremale süstemaatilisele üksusele, on liigi lahtris toodud selle üksuse nimetus.\nPUIDUVAABLANE, kes raielangil kumedalt jorisedes munemiskohta otsib, sarnaneb vapsikuga nii välimuselt kui ka lennuhääle poolest. Mimikri, kus mitme meeleelundi saadud signaalid pettust kinnitavad, on eriti mõjuv. Et vaenlased, keda eksitada püütakse, võivad kuuluda eri loomarühmadesse ja seega juhinduda eri meeleelunditest, on kasulik omada tervet kompleksi üksteist täiendavaid signaale, millest iga olend saab leida endale mõistetava. Selliseid eri tajukanalite ja eri raskusastmega signaalide komplekse teatakse näiteks madudel.\nKäesolevas kirjatükis on peamiselt juttu varje- ja hoiatusvärvustest ning silmale tajutavast mimikrist. Selle põhjuseks pole niivõrd nähtavate signaalide üleloomulikult suur osatähtsus looduses, vaid nägemismeele määrav osa inimese omailmas. Meile kui vaatlejatele on hõlpsamini jälgitavad “mõistmised” ja “vääritimõistmised” loomadel, kellega tajume maailma sarnaselt. Sipelgate ja ööliblikate keel, kus sõnadeks on üliväikesed muutused lõhnaainete kogustes, on meile paratamatult hoomamatu, tõlgitav vaid keeruka tehnilise aparatuuri abil. Samas suhtlevad meile omaste visuaalsete signaalide abil vaid linnud ja kõrgemad imetajad, väiksematel maismaaimetajatel domineerib lõhn, vaaladel, nahkhiirtel ja enamikul ööloomadel kuulmine, kaladel maitsmis- ja puutemeel.\nMimikri saab toimida ainult kolme osapoole koosmõjus. Need on jäljendaja e. mimeet, kelle füüsilises struktuuris mimikri avaldub, jäljendatav e. modell, kellega mimeet püüab sarnaneda, ja äratundja e. organism, kelle vastu mimikri on suunatud.\nMimikri olemuse ja tema arenguloo paremaks mõistmiseks võime kujutleda savikuju voolimist. Mimeet ja tema füsioloogia on otsekui savi, mille omadused määravad loomistöö tehnilised piirid. Modell on originaal – keha, millega savikuju sarnanema peab. Ja äratundja on skulptor, kelle arusaamine ja tajumisviis määravad teose lõpliku kuju. Voolimispulgale ja savinoale võiks leida vasteks evolutsiooni ja loodusliku valiku. Valmiv skulptuur on aga nagu mimikri – tervik, kus on eristamatuks liitunud kolm alget, millest ühe puudumine muudaks mõttetuks ka ülejäänud.\nSuur võib olla kevadiselt erkrohelisi kaseoksi näksiva metskitse üllatus, kui üks lehtedest äkki tiivad avab ja sinitaevasse lendab. Sellise kohastumusega on Loodus õnnistanud kõigile tuttavat lapsuliblikat (Gonepteryx rhamni), kelle nägemine pidi rahvapärimuse järgi tooma kuldse suve. Lehtpuudel ja põõsastel lapsuliblikas tavaliselt puhkabki, tema lehtjad tiivad sulavad täielikult võra rohelusse.\nKohastumust, kus mimeedi kehakuju sarnaneb liikumatu ja ümbruses tavalise objektiga, nimetatakse mimeesiks. Jäljendatav objekt võib olla elus- või eluta maailma osa. Mimees on näiteks vaksikuröövikute sarnasus toidutaime oksaga, iga röövikuliik harmoneerub kõige täiuslikumalt just oma toidutaime võrsetega. Maamõõtja sammu astuv vastne tardub liikumatuks kuivanud oksaraoks, kui teda puudutada, tugeva surve korral võib ta isegi taimest lahti lasta, säilitades siiski oma jäiga poosi.\nELLUJÄÄMISE esimene reegel kõlab: ole märkamatu. Nii päästab kesktalvel lumekarva kasukas valgejänese ilvese valvsa pilgu alt ja niisamuti sulab kanakulli hallikirju sulestik puuvõrasse, jäädes märkamatuks saakloomadele ümbruskonnas.\nMetskitse oktoobriluhatoonides kehakate ja lauluritsika leheroheline rüü, jooksiklaste kõdukarva kattetiivad ning muti läikivmust kasukas – varjevärvusi on kõikjal, nad on nii tavalised, et enamasti me neid ei märkagi. Erinevalt silmatorkavast hoiatusvärvusest ongi varjevärvusele omane tagasihoidlikkus. Näiteks putukariigis elavad hoiatusvärvusega liblikaröövikud enamasti kolooniatena, erinevalt varjevärvusega vastsetest, kes toidutaime lopsakate lehtede varjus erakupõlve peavad.\nLisaks lihtsatele ühetoonilistele varjevärvustele leiame ka keerulisemaid mustreid ja värvikombinatsioone. Nii imiteerib paljude ööliblikate tiivamuster puukoore krobelisust – mõne öölase tiivakirjas on isegi tajutav sarnasus kindla puuliigiga (kaseharpia Furcula bicuspis). Enamasti on väga erilised kaitsevärvused kujunenud liikidel, kes on väheliikuvad või seotud kindla elupaigaga, sest kaitsevärvus on mõjus vaid taustal, mida ta jäljendab. Valel taustal aga torkab kaitsevärvus silma nagu haavikuemanda lumevalge talikasukas varakevade koltunud toonides.\nPäevaliblikate, nagu väike-kärbtiiva (Polygonia c-album), koerliblika (Aglais urticae) ning täpiku- ja võrkliblikaliikide tiivad kannavad nn. sõjaväemustrit – katkendlikku laigustust, mis hajutab muljet liblikakeha terviklikkusest. Kaitsemuster näib eriti tõhusalt toimivat liblika tantsiskleval lennul. Ka korrapäratu põikivöödistus sirelisuru kehal hajutab visiooni kogukast röövikust, muutes ta toidutaime lehtede vahel märkamatuks.\nRannikul kajakakoloonias käinu teab, kui keerukas on märgata lindude pesi. Mõni oksaraag, kõrkjajupp risti ja munad, mille laigustus täiuslikult harmoneerub kiviklibuga. Tihti märkad pesa alles jala kõrval. Selliseid hele- ja tumepruuniga kirjatud mune on paljudel rannikul pesitsejatel: kajakatel, tiirudel, meriskil, tüllidel jne.\nLooduses on märke, mida mõistavad paljud olendid. Kui järsud ja kiledad häälitsused tähendavad linnuriigis hädaohtu ja putuka mittesöödavust märgib tema ere, silmatorkav värvus, siis kiskjat tunnevad ohvrid silmade järgi.\nNii vallandab ümarate silmakujuliste laikude ootamatu ilmumine värvulistel põgenemisreaktsiooni, seostudes nende meeltes kaku või pisikiskjaga.\nSäärase arengus juurdunud seose tulemusena on mõnedel liblikatel, aga ka nende vastsetel kujunenud kehapinnale sümmeetrilised silmi meenutavad laigud.\nNii kannab suur-punasuru (Deilephila elpenor) röövik keha esiosas kahte paari kollakaid “silmi”, tugevama puudutuse korral tõstab röövik keha esiotsa üles ning liigutab seda ähvardavalt küljelt küljele. Kui häirida puutüvel päevaund magavat silmiksuru (Smerinthus ocellatus), tõstab ta esitiivad, peletades rahurikkujat kahe suure punasinise silmalaiguga tagatiibadel.\nSamast arengutüvest on arenenud ka väiksemad täpid ja silmakesed päevaliblikate tiivaäärtes. Nende ülesanne on hajutada saaki püüdva linnu tähelepanu lendava liblika kehalt kõrvale ja nii muuta rünnaku sihtmärki. Kohastumuse edukust näitavad suve lõpupoole ringi lendlevad silmikud ja sinitiivad: nende tagatiibadel, täppide kohal on tihti näha iseloomulikud lõhed – lindude nokajäljed, märkimas ebaõnnestunud rünnakuid.\nVÄLETIIVULINE lõopistrik laotuses, laugaste kohale kooldunud rabamänd, hall hunt omasuguste keskel – kõik me oleme elusolendid, oleme sarnased, otsekui vihmapiisad. Oma meele kumeratel külgedel peegeldame kõiksust ja üksteist. Igaüks pisut erinevalt, sõltuvalt oma maailmatajust ja loomusest.\nLambi hämaras valguses laua kohale kummarduv teadlane, käopojale toitu viiv lepalind, kuuseokast pesa suunas tariv sipelgas – igaüks oma mõistmise läbi, otsides ja eksides. Hetkeks kohtume oma lühikestel teekondadel.\n1. U e x k ü l l, J. v., 1996. Rännak läbi loomade ja inimeste omailmade. Vikerkaar, 1–2.\nFotod: Timo Maran, Arne Ader, Timo Maran, Villu Anvelt


2010 Merko Talverajad 1.etapi tutvustus\nEesti Terviserajad kutsuvad Merko Talverajad 1.etapile!\n2010.a. MERKO TALVERAJAD 1. etapp toimub laupäeval, 16.jaanuaril. Toimumiskoht on Pirita Terviserada. Start ja finiš ning vőistluskeskus asuvad Piriat Velodroomi taga suusaradade alguses. Start avatud 11.00-15.00.\nOsaleda saavad kőikide tiimide liikmed ja individuaalvõistlejad, kes on ennast registreerinud 2010 Merko Talveradade sarjale. Ka need, kes ei ole veel jőudnud osalemise eest tasuda, saavad ka 1.etapil kindlasti oma kiibid ja muu osalemisega kaasneva. Samuti saab 1.etapi ajal kohapeal registreerida.\nMööda Pirita teed kesklinna poolt tulles, jääb paremat kätt Pirita Selver, mille juures on suur parkla. Kindlasti EI TOHI jätta oma autot teeserva parkimiseks mitte ettenähtud alale. Sealt on liikluskorraldajatel őigus teie auto teisaldada ja ei tahaks, et sedasi juhtuks. Järgige liikluskorraldajate juhiseid!\nKõikide distantside stardi- ja finišipaik asub Velodroomi taga suusaradade alguses. Start ja finis toimuvad stardi- ja finišikaarte vahelt. Vastasel juhul jääb teie osalemine registreerimata.\nSuusatamine toimub toimub Pirita terviserajal. Infot väga heas korras olevate Pirita suusaradade kohta vaata siit.\nArvesse mineva ringi pikkus on ca 4 km (Lükati silla juures tagasipööre). Kui soovite rohkem ringe suusatada, siis tulge ikkagi finišiväravatest läbi. Kiip fikseerib teie lőpetamise ja te saate aja ning osaluskorra kirja. Aeg ei ole mitte kusagil määrav ja vőetakse ainult teie enda jaoks!\nJooksmine ja kõndimine toimub Lillepi pargi ringil. Enne jooksu- ja kõnniringile minekut tuleb ikkagi minna stardiväravate vahelt läbi ja siis suunduda üle Rummu tee 2,5 km pikkusele valgustatud Lillepi pargi ringile.\nKõigil registreeritud osalejatel on kiibi ette näitamisel riiete vahetus ja pesemisvõimalus Pirita Spordikeskuse (velodroomi) ruumides.\nSuusalaenutus toimub samuti Pirita Spordikeskuses. Kiibi ettenäitamisel on suusakomplekti laenutus 30 krooni (tavahind 50 krooni)\nKõigile sarjaga liitunud osalejatele pakutakse finišis sooja Liptoni teed.\nLoodame, et üheskoos suudame anda 2010.a. Merko Talveradade sarjale väärika avalöögi. Kőigil osavőtjatel kaasa vőtta hea tuju. Igal juhul proovime me kőik anda endast parima!\nUudis lisatud: 14.01.2010


Kasutage Juhtmeta Kruvikeerajat » Juhend - 2019 | Nõuande viisard\nPõhiline Nõuande viisardKasutage juhtmeta kruvikeerajat õigesti\nJuhtmeta kruvikeeraja ettevalmistamine\nKruvige kruvid kinni ja kruvige lahti\nKasutage pöördemomendi piiri\nJuhtmeta kruvikeeraja käsitsemine tundub olevat iseenesestmõistetav, kuid on palju asju, mida peaksite teadma ja pöörama tähelepanu. Kuidas tegeleda juhtmeta kruvikeerajaga nagu pro, õpid selles postituses.\nLaadige aku alati enne seadmesse sisestamist. Vältige ka ülelaadimist - ärge jätke akut laadijast kauem kui vaja. Üksikute akutüüpide puhul võib kahjustada tõsiselt. Te ei pea muretsema aku mälu efekti pärast.\nSeejärel sisestage nõutav kruvikeeraja juhtmevaba kruvikeeraja külge ja pingutage kruvi. Pöörake alati tähelepanu biti turvalisele hoidmisele. See on eriti tihe, kui keerate juhtmeta kruvikeerajat vastupäeva pärast biti sisestamist, hoides külviku külge liikuvat osa.\nSeadke bitt kruviga alati täisnurga all. Samuti saate kruvisid otse bitti külge kinnitada ja selliselt kruvida. Alustage kruvi kontrollimist ja kruvimist aeglaselt.\nMida kaugemale kruvi tungib, seda rohkem peate pidevalt võimsust lisama. See kehtib ainult puidu kohta. Metallide jaoks on kruvimisprotsessi lõpus vaja oluliselt rohkem jõudu (nn kõva kruvikeeramine). Sel juhul peate andma rohkem energiat kui puidu puhul.\nPeas on pöördemomendi reguleerimine. See võimaldab piirata pöördemomenti nii, et kruvid ei oleks liiga kaugele kruvitud või kruvipead ära rebida. Kuid see on tavaliselt vajalik ainult võimsamate seadmete jaoks, kui soovite kruvisid väga kiiresti kruvida. Kui töötate aeglaselt ja kontrollitult, võite pöördemomendi piirväärtuse jätta keskmise või kõrgeimal tasemel.\nKui juhtmeta kruvikeeraja isegi libiseb, on see märk, et peate liikuma kõrgemale tasemele.\nKombineeritud tööriistade puhul peate puurimiseks alati kasutama "puurimise" asendit. Kruvide keeramine ei ole selles seadistuses võimalik, sest puurimine nõuab erinevat seadet kui kruvid.


Ainult siis, kui saame aru, hoolime sellest. Aitame ainult siis, kui see meid huvitab. Ainult siis, kui me aitame, päästetakse kõik. - jane goodall\nSee on muidugi filmimuusika, mitte religioosne sõnum. Ärge muretsege, ma pole veel ühinenud eoa sektantliku usukogukonnaga, kes sellesse asja usub. Kuid laske muusikaga uuesti aur välja. Imeline kirjutada ja sellist filmi kokku panna.


Tallinna Reaalkool - » Blogi arhiiv » Klassidevaheline jalgpalliturniir\nPostitatud: Esmaspäev, 24.11.2008 kell 14:28\tKategooria: Ülevaated. Selle sisestuse RSS-voog: RSS 2.0\n6 kommentaari - “Klassidevaheline jalgpalliturniir”\n24.11.2008 - 15:33\nSul oli vist pääris igav kodus nagu ma vaatan:) Aga muidu suurepärane, hästi detailne, põhjalik ja puha. Ma juba korraks hakkasin kahtlema sinu klassivanema aktiivsuses, kuid õnneks asjata:) Tubli töö!\nVäga viimase peal artikkel. Tänan Mööl 😀 Kui me sellise hooga jätkame ka järgmised kaks aastat, siis meil on küll parim ajaveeb ;D\nmm , igav polnud… ütleme nii ,et ma vist tean sellest valdkonnast klassikohapealt kõige paremini , ma arvan vähemalt nii. ma võtan selle valdkonna siis enda kanda:D\nSander Salurand Ütleb:\nInimestele meeldib, ma teadsin, et sulle sobib see spordinurk ;D!\n26.11.2008 - 11:12\nKarl, kuidas sa saad nii jultunud inimene olla ja jätad mind mainimata. Mina, kes ma mängisin ühes mängus, mina kes olen seal platsi ääres oma hääle ära karjunud. Aiai\nHahaa, tegelikult mul pohh, tubli Mööl, sa oled kohe talendikas spordiajakirjanik.\n26.11.2008 - 14:16\nmm … sa koguaeg rääkisid ,et sa ei taha mängida , maybe läks veits meelest ära , vabandust jah , SA OLID KA 1 mäng abiks , aga pealtvaatajatest ma ei rääkinud nimeliselt… 🙂


9 võimalust oma bassioskuste parandamiseks - Kasulikke näpunäiteid - 2021\nBassimängijad kannatavad oma muusikukarjääri osas palju naeruvääristamist - siis ei saa me seda 6-st keeldusest aru saada, siis on meil kõigil sama heli või midagi muud. Kuid ükskõik kui palju sapi meile peale valatakse, teie ja ma tean, et ükski bänd ei saa ilma bassita hakkama. Ilma kitarrita - hõlpsalt, ilma trummideta - pole ka probleem, aga ilma bassita - ei.\nBasskitarri (ja kontrabassi) ainulaadsus seisneb selles, et see on seos harmoonia ja rütmi vahel ehk teisisõnu meloodia ja soone vahel. Olles muusikalise voolu kuldses keskel, täidab bass kõigi instrumentide kaasfunktsiooni. Näiteks on äärmiselt oluline mängida trummariga koos, kuid ärge hammustage ühte nooti lõpuni, vaid mängige õigel ajal ilusat fraasi, mis rõhutab õigesti kompositsiooni meloodiat. Just see kombinatsioon on meeskonnas hea bassimängija nurgakivi.\nKui olete juba harjunud bassimängija või kavatsete lihtsalt aeru korjata, soovitame teil oma mängu kvaliteedi parandamiseks tutvuda järgmiste võimalustega.\n1. Planeerige õppetund\nÄrge istuge tööriista otsas niisama - ajaraiskamine kulutab asjata. Iga tunni jaoks peab teil olema selge eesmärk. Näiteks täna uurin arpeggiosid erinevatel positsioonidel, homme mängin kahe oktaavkaalusid ja ülehomme mängin saate saatel. Tehke nädalaks plaane, tehke iga päev vaeva ja kuu aja jooksul on teie bändikaaslased teie edusammude üle meeldivalt üllatunud.\n2. Mängige metronoomiga\nMeeldib see või mitte, bassimängija peaks olema „karge ja ühtlane“. Iga õppetund peaks algama ja lõppema metronoomi kõlaga. Alustage harjutuse õppimist või mängige aeglases tempos, kiirenedes järk-järgult. Pidage meeles, et kui saate mängida aeglaselt, saate mängida kiiresti.\n3. Leidke õpetaja\nRegistreeruge muusikakooli või minge õpetaja juurde - see parandab teie töökorraldust koheselt ja jõuate kiiresti täiesti uuele tasemele. Kogenud õpetaja oskab eristada teie tugevusi ja nõrkusi, aitab, kui olete uue materjali valdamisega ummikus. Lisaks toovad sellised tunnid lisamotivatsiooni - ettevalmistamata selleks, et tund häbeneda.\n4. Tehke muusikat tehnoloogiast välja\nMuidugi on kaalud “meie kõik”, kuid õppides veel ühte lahedat trikki, proovige harjutust elustada, muutes selle muusikaks. Kui meisterdate näiteks laksu, kasutage seda hästi tuntud meloodia või osa kontekstis. Seega mitte ainult ei valda teooriat, vaid rakendate seda meetodit ka kohe praktikas.\n5. Õppige kompositsiooni meloodiat\nMuidugi on bassiosa otse omandamine lihtsam, kuid esituse kvaliteedi ja mis kõige tähtsam - mõtlemise parandamiseks peate saama osata laulu meloodiat. Meetod on üsna lihtne - võtke oma lemmikteema ja proovige selle meloodia “eemaldada”. Teie esimestest katsetest ei tasu oodata ideaalset tulemust, algul üsna väikest. Kompositsiooni kõigi aspektide uurimine annab teile täieliku pildi mängitavast muusikast ja võimaldab teil vaadata oma mängu teistsugusest vaatenurgast.\n6. Harjutage raadioga\nBasskitarr annab muusikule ainulaadse võimaluse mängida “ballil”. “Palli peal” mängitakse muidugi halvasti, kuid mõnikord on olukordi, kui see on vajalik. Näiteks lähete kõrtsilavale ja nad tellivad publikult laulu, mida ainult teie meeskonnast ei tea. Pole tähtis, pall tuleb appi. Teile öeldakse akordid, ligikaudne ülesehitus ja jahutatakse. Ja kus on raadio? Hoolimata asjaolust, et vaid mõne tunni järel saate aru, kui sarnased ja homogeensed kaasaegsed rock- ja popmuusikad on nende struktuuris. Tundides “raadio all” õpitakse ette aimama laulu arengut ja tegema lihtsaid, kuid tõhusaid osi liikvel olles.\n7. Puhastage oma heli\nKõik kõrvalised mürad ja ülemtoonid tuleks pungas kõrvaldada. Kui vähemalt mõnes kaelaasendis kuulete, kuidas keelpillid löövad vastu friikartuleid - reguleerige keelpillide kõrgust. Tööriist tuleb sisse ja välja häälestada. Pidage ka meeles, et avatud neljas ja kolmas string tuleb summutada, vastasel juhul ei saa mängu ajal iseloomulikku hummist vältida.\n8. Töö heli produtseerimisega\nTeie mäng peaks olema sujuv, ilma tõmblemata ja “lohakas”. Kui te ei saa mängu ilma prügikastita mängida, siis tehke seda lihtsamaks - see on teie jaoks veel liiga karm, kuid mängida on keeruline. Töötage vasaku käe tehnika parendamisega, tehke koordinatsiooniharjutusi. Kui mängite sõrmedega (parem käsi), veenduge, et teie liigutus oleks sujuv. See kehtib ka vahendaja kohta.\n9. Leidke oma stiil\nTõenäoliselt ei saa te teiseks Wooteniks ega kirbuks. Ja kellele seda on vaja, kui on olemas originaal? Muidugi ei keela keegi nende trikkide kasutamist, kuid palju lahedam on leida oma “mina” pilli mängimisel. Basskitarr on väga noor ning muusikud pole selle kõiki funktsioone ja peensusi veel uurinud. Ees on veel palju avastusi ja võib-olla on teie ülesandeks leida radikaalselt uus lähenemisviis pillile, nagu tegi suur Jaco Pastorius omal ajal.\nSee on kőik. Kauakestvaid keelpille ja armsaid fänne teile! Kohtumiseni varsti!\nÕpime bassi mängima\nKas soovite õppida, kuidas huvitavalt mängida basskitarri ja igas õppetükis õpitakse midagi uut? FMusic on välja töötanud spetsiaalselt teile mõeldud koolituskursuse!\nLiituge tasuta õppetunniga ja saate palju eredaid positiivseid emotsioone!\nBassi õppimine õpetajaga vähendab selle instrumendi omandamiseks kuluvat aega märkimisväärselt. Ja kui sa juba tead mõnda põhitõde, siis vii oma esinemistehnika täiesti teisele tasemele.\nMe teame, mida õpetada teile andma, isegi kui olete juba musitseeriv muusik!\nFmusicil on tänu oma õpetajatele oma kool, kus alustame basskitarri mängimist nullist ja jätkame muusikute mängimist spetsiaalse tehnika abil, mis võimaldab meil seda õpilaste jaoks täiesti keerulist pilli õppida samm-sammult.\nMuusikud õpivad pidevalt üksteiselt, et olla alati trendis ja suutma rakendada erinevaid helide eraldamise tehnikaid erinevates muusikasuundades.\nBassikool algajatele hõlmab bassi põhioskuste omandamist:\npõhilised heli ekstraheerimise tehnikad,\nsõrmede venitamise koolitus,\nnootide ja muusikaliste jadade uurimine, millest muusika koosneb.\nNoodite tundmine on bassimängija jaoks väga oluline, kuna just madalad noodid loovad rütmi, mis auditooriumis publikut raputab.\nMiks peate muusikakoolis FMusic õppima bassi?:\nMuutuge rühmas asendamatuks\nÕppige palju muusikat\nProovige uusi tööriistu\nTehke palju sõpru\nHankige uusi emotsioone!\nKas olete kuulanud väitekirja, et trummikomplekt on bändi süda ja bassipill on veri, mida see pumpab? See on bassimängija rolli täpne tähendus ükskõik millises kaasaegses bändis.\nMis on basskitarr\nBassi mängimine nullist on sisuliselt kontrabassi mängimise õppimine, hoiatusega, et kontrabassil puuduvad vabad helid ja selle mängimine on keerulisem.\nSellel instrumendil on standardina 4 keelpilli, nagu see on ukulele puhul. Kuid sel juhul on tegemist nõrga kõlaga 4 keelpilliga.\nSamuti on erinevaid 5, 6 keelpilli variatsioone ja veelgi eksootilisemaid variatsioone.\nKui ukulele mängimine on fretboardil väiksema keelpillide ja nootide arvu tõttu lihtsam kui kitarri mängimine, pole basskitarri mängimine nullist nii lihtne ülesanne. Vähemalt on õppimise raskusaste sama, mis elektrikitarril.\nMiks peaks sinust saama bassimängija ja mitte tavaline kitarrist\nTavaliselt tahavad kõik meisterdada elektrikitarri, et teha lahedaid soolosid ja olla grupi märgatav juht, määrates selle kõla. See pole moodsa muusikalise kollektiivi jaoks päris õige pilk.\nTegelikult määravad muusikarühma helirida just bassid. mitte kitarririffid (jah, need muudavad teie kõla kahtlemata meeldejäävaks, kuid see on kaunistuseks ja mitmekesisuseks, mitte vundamendiks).\nViis põhjust bassimängijaks saamiseks\nNullist bassimängu õppimine pole keerulisem kui kitarri mängida.\nBasskitarri põhitõed võimaldavad teil soovi korral hiljem hõlpsalt elektrikitarri omandada.\nTeie basskitarri juhendajal on tõenäoliselt rohkem kvalifikatsiooni kui tavalisel kitarriõpetajal, kuna selles nišis puudub suur hulk amatöörmuusikuid.\nKaasaegsed mängutehnikad võimaldavad muuta soolosid keerukamaks kui elektrikitarride puhul.\nLahedatest basskitarristidest on turul puudus. Selle tööriista valdamisel olete oodatud ükskõik millisesse rühma.\nEt basskitarri mängimise tunnid nullist toimuksid võimalikult suurel hulgal algajale, töötab õpetaja iga kord teiega välja tehnika, mida praegu õpetate. Samuti saate iga uue tunni eest kodus uue kodutöö, et oma mängutaset regulaarselt parandada.\nEsimesed bassimängu tunnid algajatele võivad tunduda keerulised, sest sõrmede sirutamine ja suutmatus rütmi alguses hoida kiiret arengut segavad. Raske kodus treenimine ja regulaarne juhendajaga praktika võimaldavad teil aga 2 kuu jooksul saavutada instrumendi omamise kvalitatiivselt uue taseme.\nKuidas õppida bassi mängima nullist\nNiisiis, kuidas õppida basskitarri mängima nullist, et te ei peaks valesid seadmeid parandama ja teil oleks pidevalt motivatsiooni edasiminekuks?\nÕppimise hõlpsaks ja huvitavaks muutmiseks oleme välja töötanud mitu erikursust, mis sobivad erinevate eesmärkidega õpilastele:\nMeie muusikakoolis on järgmised basskitarri kursused:\nNeile, kes soovivad saavutada nähtavat tulemust,\nNeile, kes tahavad rääkida\nÕppetunnid tulevastele muusikutele.\nÜkskõik, mis tasemel teil praegu on, kuna tunnid on individuaalsed, on juhendaja võimeline teie vajadustega kohanema ja andma täpselt seda, mida on vaja teie muusikaliseks arenguks.\nMitu mängutehnikat teate? Oleme kindlad, et neid on veel palju. Ja iga kitarrist saab alati leiutada midagi erilist. Hakka muusikuks, kes lähiajal bassistiilide moodi sätib!\n"Mannekeenide" basskitarri kursused nullist sobivad teile, kui te ikkagi instrumendist midagi ei tea. Kursus sisaldab tellimist 6 klassile.\nProgramm on loodud selleks, et õppida bassi nullist, õppida põhilisi helitehnika tehnikaid, käte seadmist, märkmeid fretboardil, põhilisi skaalasid ja klahve. akordid.\nKursuse lõpus saate mängida lihtsaid meloodiaid ja akorde, õppida mängu põhitehnikat ja hoida pilli enesekindlalt igas olukorras oma kätes.\nKui olete juba algaja, aitab 6-tunnine programm koos kogenud õpetajaga õppida uut helitootmise loendit ja töötada mängu olemasolevate vigadega.\nAlgajatele, kes soovivad tulemusi saavutada\nKursus koosneb 12 õppetunnist. Selle aja jooksul saate põhiteadmisi improvisatsiooni kohta ja õppida täiendavaid efekte ning keerukamaid mängumudeleid kui esimeses versioonis, kui olete algaja või valdate täiendavaid tehnikaid ja puhastate heli, kui juba teate, kuidas bassi mängida.\nHeli puhastamine on õpilaste jaoks oluline õppimise samm. Räpane heli ei lase teil ilusasti kõlada. Räpalt mängiv muusik pole tõenäoliselt kutsutud esinema enam-vähem korralikus bändis.\nKas kõlab hästi? Sellele küsimusele saab vastata ainult hea õpetaja. Tulge kaasa!\nTellimus neile, kes soovivad esineda\n24 tunni liitumine võimaldab pilli omandada nii palju, et saate kontserdil osaleda ka grupi bassistina. Pärast 24 õppetunni läbimist ja kodus tegutsemist saate 3-kuulise tee inimeselt, kes ei teadnud muusikast midagi, amatöörini, kes teab, mida ta teeb ja kuidas edasi liikuda ning mitte sellega peatuda.\nKui alustate seda kursust mõne kogemusega bassimängijana, siis saate pärast 24 tunni läbimist palju tehnilisemaks muusikuks, kes suudab end täiendada hea muusikalise seltskonnaga.\nÕppetunnid tulevastele muusikutele\nKui õpime bassi mängima ja soovime saada professionaalseteks muusikuteks või vähemalt jõuda professionaalsele tasemele lähemale, peate mõistma, et vaba ujumise lubamiseks kulub vähemalt pool aastat ja tegelikult muutute enam-vähem professionaalsete kontsertrühmade jaoks huvitavaks.\nVäärt bassimängijaks saamiseks peate õppima. Algajatele bassi mängimine on keeruline, kuid bassitunnid nullist alates 6 kuuga muudavad teid tõeliselt täieõiguslikuks sõltumatuks esinejaks, kes soovib näha oma kodus muusikarühmi.\nVõi äkki soovite kokku panna oma rühma?\nOlete algaja bassist või kogemustega bassimees - täpselt 48 õppetundi 6 kuu jooksul viib teid täiesti uuele mängutasemele. Kas soovite saada muusikuks suure tähega? Peate tõsiselt tööd tegema, kuid see tasub kindlasti ära, kuna turul pole häid bassimängijaid.\nBassimängu õppimine või, nagu seda rahvapäraselt nimetatakse bassimuusikaks, maksab individuaaltundi 1100 rubla eest.\nMõnikord kogume rühmi ja siis on tunni hind 700 rubla.\nKas sul pole veel kitarri? Soovite saada kingituseks "basuha"? Uurige, kuidas meie mänedžer!\nKuidas õppetundi registreeruda?\nTuleviku muusikaõpetaja tunnis registreerumiseks jätke lihtsalt alloleval kujul olev taotlus. Haldaja võtab teiega ühendust ja registreerub prooviversiooniks tasuta tund teile sobival ajal. Ärge viivitage tundide algusega! Ootame teid Fmusicule!\nÕpetame ka viiulimängu, hääle- ja klaveritunde. Mida rohkem muusikainstrumente õpite, seda rikkamaks muutub teie silmaring ja võimalus muusikat mängida ja komponeerida.\nVaata videot: KULUTA Twende Basi Edited by DJ BOBO DE PARIS (August 2021).\nCopyright 2021 \_ Internetiajakiri, kuidas kõike teha \_ Basskitarri tunnid


1 tervislik sooki paevas kaalulangus Rasva kadu mesi\nEnne SmartFOODi proovimist ei kujutanud ette, et on võimalik saleneda ka nii, et kogu aeg ei ole kõht tühi ja meel kurb. Et ilus ei pea olema vaid cmkg keha nagu ma seda teismelisena olin.\nÕigupoolest nagu ei olegi tegemist mingi tarkusega. Kui hästi lühidalt kokku võtta, siis lihtne soovitus on - sööge vähem! Ehk siis - sporti võib ju teha ja hea ongi.\nAga kui seejuures sama suuri toidukoguseid, nagu varem, endale sisse vitsutada, siis on tolku sellest vähe.\nAga kogustega ei või liiale minna. Kui teil on kasutada 1 tervislik sooki paevas kaalulangus köögikaal, siis sellega saab väga kergelt endale selgeks teha söögikoguse, mis tegelikult kõhu täis teeb, aga ei tekita veel tunnet, et sai üle söödud. 1 tervislik sooki paevas kaalulangus jaoks on see kogus umbes max grammi söögikorra kohta.\nVett võib muidugi larpida nii palju kui kulub - see tuleb nii kui nii teisipidi kohe välja. Ongi hea, kui jääb õige kergelt selline tunne, et natuke tahaks veel. See hoiab meele erksana, ei teki mitte mingit väsimust ja unisust pärast söömist ja tekitab üldse parema enesetunde. Käin vahest selveri sooja toidu letist midagi lõunaks ostmas ja tavaliselt kui ma küsin karpi number 1, siis teenindajad küsivad mitu korda üle, et kas ma ikka olen kindel.\nKokkuvõtteks - sööge mida tahate - šokolaadi, peekonit, halvaad, jäätist, kartulit, hapukoort, sushit, moosi, pannkooki, putru jne. Aga kogus olgu väike g ja toidukordi tk päevas ja võtate alla nagu mühin.\nTegelikult ka - ma olen proovinud. Toidukorrad ei pea kindlasti olema nii, et pärast kella 6-t õhtul ei söö olen ka seda kunagi proovinud, eriti tulemust ei anna! Võib süüa ka kell 9 õhtul, kui tõesti varem ei jõua, aga kogus on tähtis. JA kui läheb ikkagi õhtul kõht tühjaks ja tahaks midagi näksida, siis suru alla see tunne ja ära hakka.\nJa järgneva kuuga veel kg. Kokku 2 kuuga umbes 16 kg ja praegu olen kuskil kandis. Paar kilo võiks veel minna, siis tunneks, et eesmärk on saavutatud. Eks ta algul lähebki kiiremini ja hiljem aeglasemalt.\nPõhiline, et läheb ja minu meelest see asi toimib väga hästi. Kuna ma ei viitsinud tüüpilisi toitumisprogramme järgida, sest need tundusid liiga tüütud ja keerulised, siis minu jaoks on see ideaalne süsteem.\nKui poletada rasva


Kinnisvara, Pargi (Tapa) - Flatfy.ee\nKinnisvara, Pargi (Tapa)\nMüüa äripind, kaubandus, 459 m² - Pargi 2, Tapa linn, Tapa vald, Lääne-Virumaa\nKogupind 459 m², kinnistu, palkmaja Lisainfo: ühistransport, elekter, kanalisatsioon, parkimine tasuta, tööstusvool Sanruum: tsentraalne vesi Ümbrus: kattega teed Tapa linnas Pargi tn müüa hoonestatud kinnistu, suurusega 1113 m² Uue planeeritava hoone ehitusalune pind on 257,7m² ja suletud neto kokku 459,1m² Kehtiv liitumine EE on 3 x20 A. Vee ja kanalisatsiooni trasside liitumised kinnistu piiril\nMüüa maja - Pargi 2, Lehtse, Tapa vald, Lääne-Virumaa\nKogupind 51,7 m² Ümbrus: ümbruses eramud Müüa renoveerimist vajav maja koos kõrvalhoonetega Lääne-Virumaal, Tapa vallas, Lehtse alevikus. Hea asukoht, sest läheduses bussiühendus Aegviidu-Tapa suunal, raudteeühendus Tallinn-Tartu-Narva suunal, kaugus Tallinnast 75 km, Tapale 10 km. Rongipeatus 100m kaugusel. Suurel ja avaral kinnistul asuvad elamu, kuur, saunahoone. Kinnistule on hiljuti rajatud uus puurkaev. Kinnistul on piisavalt ruumi tegeleda aiandusega või kasvatada perele vajalik ökoloogiliselt puhas köögivilja-ja marjasaak. Hea ja rahulik keskkond nii püsivalt elamiseks, kui ka maakodu või suvekodu rajamiseks. Kohapeal on olemas pood, samas läheduses on ka raamatukogu, kultuurimaja, kool, lasteaed, toimub aktiivne kogukonnaelu. Võimalik on vahetus korteri vastu kas Tapa linnas või mujal Eestis või vahetus metsa- või põllumaa vastu. --- Soovid müüa või üürile anda kinnisvara? Võta minuga ühendust!\nMüüa kaubanduspind Pargi 2, Tapa vald, Lääne-Viru maakond\nPargi 2, Tapa vald, Lääne-Viru maakond\nKirjeldus Tapa linnas Pargi tn müüa hoonestatud kinnistu, suurusega 1113 m² Uue planeeritava hoone ehitusalune pind on 257,7m² ja suletud neto kokku 459,1m² Kehtiv liitumine EE on 3 x20 A. Vee ja kanalisatsiooni trasside liitumised kinnistu piiril\nLisainfo Müüa renoveerimist vajav maja koos kõrvalhoonetega Lääne-Virumaal, Tapa vallas, Lehtse alevikus. Hea asukoht, sest läheduses bussiühendus Aegviidu-Tapa suunal, raudteeühendus Tallinn-Tartu-Narva suunal, kaugus Tallinnast 75 km, Tapale 10 km. Rongipeatus 100m kaugusel. Suurel ja avaral kinnistul asuvad elamu, kuur, saunahoone. Kinnistule on hiljuti rajatud uus puurkaev. Kinnistul on piisavalt ruumi tegeleda aiandusega või kasvatada perele vajalik ökoloogiliselt puhas köögivilja-ja marjasaak. Hea ja rahulik keskkond nii püsivalt elamiseks, kui ka maakodu või suvekodu rajamiseks. Kohapeal on olemas pood, samas läheduses on ka raamatukogu, kultuurimaja, kool, lasteaed, toimub aktiivne kogukonnaelu. Võimalik on vahetus korteri vastu kas Tapa linnas või mujal Eestis või vahetus metsa- või põllumaa vastu. --- Soovid müüa või üürile anda kinnisvara? Võta minuga ühendust!Omandivorm: kinnistu Energiamärgis: puudubÜmbruskond Asukoht: Asulas Hoonestus: Eramud


Kommentaarid - Lageraievastased asutavad püsimetsa tuluühistu - Maaleht\nLageraievastased asutavad püsimetsa tuluühistu - kommentaare 1-6\n100 aasta pärast? No jaa, ja siis tulevad lageraiujad võtavad selle kõik lageraiena maha, sest uuele metsale on ruumi vaja. Kui on üldse, mida võtta.\nIgaks juhuks on see tulu saamine lükatud kaugesse tulevikku, sest siis ei saa keegi ju öelda, et kuule te seal, te astusite ämbrisse ja see raha, mille te panustasite, on sõna otseses mõttes maha visatud. Sest pole enam kellele seda öelda. Ma kardan, et sellises metsapidamises jääb kultuure vähemaks. Sest põlislaantes ei kasva tiheda metsa all eriti midagi, marjadest rääkimata. Sest enamuses tahab iga taim saada valgust, mida paksu metsa sees ja all lihtsalt napib.\nAga eks igaüks tea, kui kuri ta oma raha peale on, et seda sellisesse üritusse taguda. Kuna minul pole enam isegi seda neljandikku jäänud elada sellest "tasuvusajast", siis, sorry, aga minu raha kõlbab kõigeks muuks paremini. Mille tulemusi ka mina oma silmaga veel ehk näha võin. Kolhoos on kolhoos, ükskõik, kuidas seda ka ei serveeritaks. Kas need "asutajad" on tõesti nii lihtsameelsed? Muidu igati haritud ja võimekad oma ala spetsid, aga ..., jah.\nKõike rohkem kardaksin ma sellest püsimetsast levivaid nakkusi ja kahjureid, mis võivad ka teiste metsamassiivid raisku ajada.Raha on igaühe enda asi, kuidas seda kasutab või ei kasuta, aga teistele õnnetuse kaela toomist, vaat seda ma pooldada kohe mitte ei saa. Ja kui nad suudavad palju metsamassiive kokku osta, siis hakkame ilmselt elama impordi najal. Kuidas see ütlemine nüüd oligi, et ise ei söö, aga teistele kah ei anna.\nKas te ei ole kuulnud et puu iga saab läbi ka tuleb maha saagia ja sinna saame uue metsa istutada,kui olete suur metsa armastaja siis põlevat metsa kustutamas pole teist kedagi näha?\nVeel ühed juudid hakkavad naiivikute rahade eest Eestimaad kokku ostma?\nKremli-uku, sa pead oma foobiatega võitlema! Okupandid ei maga! Ostavad veel sinu Moskvalt ära ja oledki plindris! :))))))))\nKanalaid ehitada ei tohi, vabrikuid ja tehaseid ehitada ei tohi, raudteid ehitada ei tohi, puid raiuda ei tohi, liha süüa ei tohi, magada ei tohi, üleval olla ei tohi, midagi ei tohi, sina tohid olla ainult sots, orav, kesik, homo, "põgenik" või moslem! :)))))))) Ja ongi käes Eesti, mida kõik tahtsid... palju õnne!\nJuudid pole küll kunagi Eesti metsi kaitsnud. Esimese vabariigi ajal olid juudid põhilised raieleärgitajad, kes käisid talust talusse mesimagusa jutuga, et raiugu aga talumees oma mets maha ja müügu materjal talle. Paljud jäid ilma nii puidust kui rahast. Isegi ajalehed hoiatasid talumehi selliste juutide eest. Mitmed toonased kohtuasjad on ka tunnistajaks.\nMeie geograafiline asend kindlasti ei toeta seda ettevõtmist, samas ka ei välista. Lisaks on oluline ka põlvkondade ülene kokkulepe püsimetsandusega tegeleda, mis kolhoosimetsas võib olla lihtsamini saavutatav kui erametsas. Mine tea, ehk ongi meil 300 aasta pärast Eesti esimene püsimetsaga majandaja. Kui kliima selle ajaga ei muutu on see ka Nobelit väärt. Edu.


10069 Linnus • Mälestiste otsing • Mälestised\nMälestise asukoha kirjeldus (17.01.2008)\nLinnus ja selle ümbrus on kaetud segametsaga. Muistis hõlmab kõrgema keskosa põhja-lõunasuunalisest moreenseljandikust, mille maksimaalne laius on linnuse kohal 30 m. Linnuse platoo on kolmnurkse põhiplaaniga, laiema lõunaosa ning kitsa-terava põhjatipuga. Platoo pikkuseks on NS suunas 45-47 m, laiuseks 30 m. Linnuse idanõlv tõuseb umbes 45 kraadi all, läänenõlv 35 kraadi all. Idast, maantee poolt, on linnuse kõrgus ca 4 m, lääne poolt 6 m (linnusest läänes on sügav org). Linnuse platoo ei ole horisontaaltasapinnas päris tasane vaid langeb veidi lääne suunas. Nii asub idaserv lääneservast ca 1 m kõrgemal. Linnuse platoo põhjapoolne, 5 m läbimõõduga tipp on muust osast 1 m kõrgem (võimalik, et seal asus midagi tornilaadset). Platoo muust osast eraldab teda 2 m laiune ja 0,5 m sügavune kraavilaadne süvend.\nPlatoo lõunaosas (lõunanõlvast kuni 18 m põhja poole ulatuval alal) leidub kunagise liivavõtmise jälgi. Enamasti on nendeks 2-3 m läbimõõduga ja kuni 1 m sügavused kamardunud lohud. Vaid Keedika külla viiva tee äärde, linnuse lõunanõlva, on kunagi sisse lõhutud ida-lääne suunas 7 m pikkune ja põhja-lõuna suunas 5 m laiune süvend.\nLinnusel kasvab 15-20 m kõrgune segamets (kuused, männid, lepad, kased, sarapuud). Linnuseplatoo keskpunktiks veidi lõuna pool asetseb kolmnurkse põhiplaaniga ja lameda pealispinnaga 60 x 60 cm suurune ning 12 cm paksune paekivi. Selle pealispinnale on süvendatud risti kujutis. Risti keskel ja iga haru otsas leidub ümar süvend, kagupoolsel väljal aastaarv 1898. Ilmselt on tegu kohale spetsiaalselt paigaldatud piirikiviga.\nLinnusest edasi põhja poole jätkub metsaga kaetud seljandik juba kitsama ja madalamana. Muistise põhjatipp on sellest osast ära lõigatud 4-5 m laiuse ja 1,5 m sügavuse kraaviga. Ka see sissekaeve pärineb ilmselt juba linnuse rajamise aegadest. Seljandik jätkub ka lõuna pool linnust, Keedika külla viivast teest lõunas.\nKuna linnust on liivavõtmisega kahjustatud, saab seda lugeda muistisena vaid rahuldavalt säilinuks.\nMälestis asub Palivere-Keedika maantee ääres, sellest 15 m lääne pool. Keila-Haapsalu maanteest jääb see 2,1 km Palivere poole. Linnuse kohalt lähtub tee edela suunas Keedika küla poole.\nJ. Jung. Muinasajateadus eestlaste maalt III. Tartu, 1910, lk 227;\nH. Moora. Läänemaa muinasaeg. Tartu, 1942, lk 22 (Selgub, et linnus on asunud Lepa ja Siimu talude karjamaal, Nööri talust ¼ km loode pool);\nA. Veitmann. Lääne-Nigula kihelkonna antikvaar-topograafiline kirjeldus. 1927 (käsikiri Ajalooinstituudi arhiivis), lk 26-27. Selgub, et osa linnusele kaevatud süvenditest kujutavad endast kunagisi kartuliauke. A. Veitmann nimetab linnust „munakujuliseks“, milline nimetus ei vasta küll kuidagi tegelikkusele. Ka on eksitud linnuseplatoo mõõtmetega 54 x 35 m. Kirjeldamise ajal kaevati platoole linnuse lõunaossa paar prooviauku. Selles piirkonnas kultuurkihist selgeid jälgi ei saadud, küll aga tuli 30 cm sügavusel ilmsiks tahmase mulla viirg.\nVäliste tunnuste järgi tuleks linnus dateerida I aastatuhande II poolde.\nKaitse alla kuulub linnus kirjeldatud piirides ning selle lähim ümbrus vähemalt 100 m laiuses vööndis.


Maaeluminister kinnitas põllumajandus-, maamajandus- ja veterinaariavaldkonna praktikatoetuse | NordenBladet.ee\nNordenBladet — Maaeluminister Tarmo Tamm allkirjastas põllumajandus-, maamajandus- ja veterinaariavaldkonna praktikatoetuse määruse. Määruse jõustumine võimaldab alates 2017. aastast taotleda praktikatoetust ka kutsetegevuse loaga veterinaararstil, kes tegeleb veterinaarpraksisega ning on spetsialiseerunud põllumajandusloomadele.\nRiigieelarvest rahastatud põllumajandus-, maamajandus- ja veterinaariavaldkonna praktikatoetust on makstud põllumajandustootja või põllumajandustoodete töötlejale alates 2002. aastast. Võrreldes kehtinud määrusega on suurim muudatus taotlejate ringi laiendamine, kuhu lisandus ka kutsetegevuse loaga veterinaararst, kes on spetsialiseerunud põllumajandusloomadele.\nToetust saab taotleda Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) vahendusel 1. oktoobrist kuni 10. oktoobrini 2017. aastal. Toetust võib taotleda sellise praktika kulude osaliseks hüvitamiseks, mis ei alanud varem kui eelnenud aasta 1. oktoobril ega hiljem kui taotluse esitamise aasta 30. septembril.\nMaaeluministri määrus „Põllumajandus-, maamajandus- ja veterinaariavaldkonna praktikatoetus” avaldatakse Riigi Teatajas.


Eile selgus, et Kärp käis olümpial murtud roietega - Eesti Päevaleht\nEile selgus, et Kärp käis olümpial murtud roietega\nAlgo Kärp olümpia teatesõidusRauno Volmar\nRoidemurrust taastuval Algo Kärbil ei õnnestunud olümpial teha Petra Majdicit.\nKärp käis pärast õnnetust uuringutel, ent toonane röntgenipilt katkisi luid ei tuvastanud ja 24-aastane suusamees jätkas olümpiaks valmistumist. Paraku ei jätnud kord tagasi tõmbunud, aga siis jälle võimendunud valu Kärpi kordagi maha, andes veel tugevasti tunda ka 24. veebruaril olümpia teatesõidus ja neli päeva hiljem 50 km distantsil.\n„Doktor Tein kompis mu rindkeret ja ütles, et esialgne diagnoos ei pea paika,” selgitas Kärp. „Ta saatis mu ultrahelisse, kus tuvastati ülalt teise ja kolmanda parempoolse roide juures imelikud moodustised – tegu oli roiete kinnikasvamisprotsessiga.”\n„Doktor Tein märkis, et nüüd pole aga Algol enam midagi hoida ja ta võib hooaega jätkata, kuigi valud pole siiani taandunud,” tõdes Alaver eile pärastlõunal, olles teel täna-homme peetavale Lahti MK-etapile.\nNiisiis stardib Kärp ka täna Lahtis 15 km + 15 km suusavahetusega sõidus. „Jah, Tein ütles tõesti, et kuna olen juba kõige hullema perioodi üle elanud, siis mis seal ikka, ja lubas võistelda,” selgitas Kärp. „Sain kaasa hunniku valuvaigisteid, mis enne võistlust sisse võtan.”\nKärbi kõrval osalevad eestlastest meeste suusavahetusega sõidus Andrus Veerpalu ja Eeri Vahtra, naistest stardib vaid Kaija Udras. Homses meeste teate-sõidus esindavad Eestit Peeter Kümmel, Veerpalu, Jaak Mae ning Vahtra.


RAHVAKALENDER: Pühapäeval on munapüha - Alkeemia\nRAHVAKALENDER: Pühapäeval on munapüha\nEnamik meist rõõmustab alanud pikal nädalavahetusel vabade päevade ja perega veedetud aja üle. Varasemad küsitlused on näidanud, et suurema osa eestlaste jaoks on algavad pühad muna- ja kevadpüha, mil värvitakse ja koksitakse iidse tava kohaselt mune. Sellel kodusel ja kõigile tuttaval pühal on meie rahva juures sügav ja vägev tagapõhi. Miks me peame munapüha? Eks ikka seepärast, et pühitseda kevadet ja elu tärkamist, kirjutab Ahto Kaasik oma Facebooki lehel.\nMeie rahvakultuuri põhjal võib seda pidada ka maailma loomise pühaks. Eesti vanades loomislauludes on loojaks ilmalind. Looja tähendab maakeeli munejat ja loomine munemist. Ilmalinnu munadest sünnib maa, tähed, kuu, päike, inimesed, loomad, linnud ja palju muud. Muna on korraga toit, väeallikas, märk elujõust ja maailma loomisest. Elu loob end aina uuesti ja munapüha aitab seda meeles hoida.\nMunapüha tähistades pole põhjust kõnelda lihavõttest ega ülestõusmisest. Munapüha, kiigepüha, suur püha ehk enipäiv on maarahva vana kevadpüha, millega kaasneb hulk muistseid kombeid. Munade värvimine, koksimine ja kinkimine, kiigele minek ja pühade-eelne rõõmus suurpuhastus on paljudele kodust tuttavad.\nOn looduse ja elujõu tärkamise aeg\nTähendus. Muna on elu ja õnne seeme ehk allikas ning ühtlasi märk sellest. Kevadpüha aga on järgneva kevade ja suve seeme ehk muna. Munapüha on üks aastaringi väekohti, mil tehtust või tegemata jäetust sõltub inimese, tema lähedaste ja majapidamise hea käekäik. Kuna põhja poole saabub kevad hiljem, peetakse seal munapüha suvistepühal.\nPestakse nägu puhta veega, millesse on pandud muna, hõberaha või pajuurbi. Pesemine teeb terveks, virgaks, jumekaks, inimene püsib kaua noor, tema silmad aga terved ja teravad. Pesuvett on püütud tuua jõest, ojast või allikast. Pärnu kandis on vesi toodud juba laupäeva õhtul, et majavaimud ööl enne munapüha juua saaksid.\nLõuna- ja Lääne-Maavallas algab munapühal kiigeaeg. Pühade ajal kiikumine puhastab inimest sisemiselt, teeb keha ja vaimu kergeks ning loob hea käekäigu. Otepääl on seepärast isegi raskelt haigeid kiigele viidud. Maarahvas teadis, et kiikumine edendab ka linakasvu ja loob viljaõnne, samuti hoiab suvel sääskede ja kihulaste eest.\nKülmade ilmade puhul tehti kiik rehe alla, sest kiikuda pidi munapühal tingimata saama. Päevgi kiigub munapüha hommikul. Kiikujad peavad kiigevalmistajatele andma muna. Kiikumise juurde kuuluvad erilised kiigelaulud, mille viis sobib kiige aeglase käiguga. Lõuna-Maavalla kiigeaeg on lühike, kohati kestab see vaid munapüha, teisal kuni suvisteni.\nTööd. Kuigi munapühal ei tehtud nagunii muid töid peale hädapäraste, rõhutati siiski kolinaga tööde keeldu. Vastasel korral müristaks Uku suvel liiga palju (Hargla). Sarnaselt teiste tähtsamate pühadega ei lubatud tuba pühkida, et õnne koos sodiga ära ei pühitaks.\nToit. Peale munade on tavaliseks munapüha toiduks munavõi ja munapuder. Maavalla ida- ja lõunaservas on valmistatud lisaks tavapäraseid hingedele mõeldud toite - näiteks keedetud ube ja herneid. Urvastes jm on munapühadel jäetud söök ja õlu koos põleva küünlaga lauale nagu jõulude ajal. Iisakus on aga keedetud mune ja vähke viidud ka hauale. Kraasna maarahvas kostitas munapühal esivanemate hingi tangupudruga.\nMuna on korraga toit, väeallikas ning märk elujõust ja maailma loomisest. Elu loob end aina uuesti ja munapüha aitab seda meeles hoida. Varem on paljud põhjarahvad korjanud kevadel linnumune toiduks. Napib ju looduses sel ajal muud toitu ja lindude munad on aidanud inimesel hinge sees hoida. Veel sadakonna aasta eest kasutati vee- jt lindude mune söögiks suuremas osas Eestis.\nMunapüha hommikul tuuakse õuest linnulaaste. Selleks haaratakse puuriida juurest sületäis laaste või puid ning tuuakse jooksujalu tuppa. Kevadpühade aegne linnulaastude toomine annab toojale edaspidiseks linnupesade leiuõnne. Seda õnne sooviti isegi siis, kui mune toiduks ei vajatud. Linnulaastude toomine ja linnupesade leidmine annab ka üldise leiuõnne või lihtsalt õnne.\nMunaveeretusmäng on lihtne ja haarab nii väikseid kui suuri. Munaveeretus ehk munaloomka on mäng, kus laudadest rennis või liivast kaldrajal veeretatakse mune. Mängu hakatuseks veeretatakse või pannakse väljakule üks või mitu algusemuna. Edasi veeretavad mängijad kordamööda ühe muna korraga. Kui veerev muna puutub üht või mitut maas olevat muna, saab veeretaja need endale ning võtab üles ka enda veerema pandud muna. Seejärel tuleb veeretama järgmine mängija. Kui veerev muna mänguväljal olevaid mune ei puuduta, jääb see maha ning veeretama tuleb järgmine mängija.\nMunapüha ja kristlus. Kuigi munapüha ise on põline loodususuline püha on ta ajaloos liikunud samale ajale kirikliku ülestõusmispühaga. Ühelt poolt soovisid kirikuvõimud hõivata põlisrahvaste rõõmsat kevadpüha. Teisalt said meie esivanemad möödunud okupatsioonisajandeil oma pühadekombeid järgida eeksätt siis, kui võõrvõimud puhkamiseks loa andsid. Nii arvestatakse igal kevadel Jeesuse ristilöömist ning ülestõusmist, aga ka munapüha aega ühtemoodi loodusjõudude liikumise järgi - see on esimesel täiskuulähedasel pühapäeval peale kevadist pööripäeva ja jääb ajavahemikku 21.03.- 26.04.\nMunapüha on iidne kevadpüha, millele kirik lisas oma tähenduse. Kirikukalendris on munapüha paasa-, ülestõusmis- ehk lihavõttepüha ja sellega tähistatakse Jeesus Kristuse ristipuul hukkamist, surnuist ülestõusmist ja kehalikul kujul taevasse lendamist. Praegusele pööripäevast ja täiskuust sõltuvale liikuvale päevale otsustati selline tähtpäev määrata kirikukogu poliitilise otsusega.\nMunapüha hõimurahvastel.Vadjas vaadati enipäivä varahommikul päikesetõusu. Munad värviti tavaliselt punaseks. Neid anti poisikestele, kes olid urbepäeval urbimas käinud ning tervitamisel vastutulijale. Kui veeretamismängus läks muna katki, söödi see ühiselt. Samuti kui mujal Maavallas, said kiige ehitajad Vadjas tüdrukutelt tasuks mune.\nMunapühal hakati kiikuma. Kiigel lauldi erilisi laule, mis sarnanevad muu maarahva, isuri ja soome kiigelauludele. Kiikumas käidi suvistepühani, kohati kauemgi. üksteist kasteti veega, sest see puhastab ja toob tervist.\nLiivis on tähelepanuväärseimaks munapüha tavaks varahommikune lindude äratamine. Võetakse kaasa häid sööke ja minnakse mere äärde künkale, kus püstitatakse ja ehitakse nn lindude kuusk. Seal süüakse ja lauldakse loitsulaule, et peletada eeloleval ajal eemale kõik halb ning manada aina head. Enne lindude tervitamist valati mereemale vette viina ja visati suhkrut ja saia. Seejuures sõnuti: "Võta nüüd, mereema, kui sulle antakse, ära võta siis, kui sulle ei anta!"."Lihavõtte hommikul minu vanaema võttis mind ja oma muud lapselapsed käekõrva üteldes: "Tulge nüüd, lapsed, tulge nüüd, läheme kevadele vastu!" Vanaema viis meid rannakünkale, kus oli ehitud kuusk maa sisse pistetud. Sääl vanaema ise laulis ja laskis meid lapsi kah laulda: "Tši-tšo, linnukesed, tši-tšo, linnukesed, nüüd teie aeg on üles tõusta! Suured lestad meie merre, väikesed lestad mujale merre! Hääd ilmad meie poole, tormid-rahed mujale poole!" Kui olime lõpetanud laulu, igaüks sai pala saia ja suure kakutüki ja muid maiusasju. Me pidime ise sööma ja linnukeste toiduks ("lihaks") panema kuuse okstele."\nLoorits 2000, 241.Varahommikul on toodud ka linnulaaste ja pestud allikaveega nägu, et saada valget jumet. Kuuse- või kadaokstega (nn linnupõõsad) kaunistatakse maju, põlde ja paate. Selleks päevaks tehakse kiik ja kiigutakse.\nSoomes on ööl vastu munapüha tehtud mõnes piirkonnas viljapõllul lõkketuld, mille ümber hulgakesi mängiti ja lõbutseti. Seega õnnistati karja ja viljakasvu. Soomeski on tavaks minna vaatama, kuidas päike tõustes tantsib. Seejuures on vahel tehtud pikki matku, et pääseda võimalikult kõrgele. Tõusva päikese ilme järgi ennustatakse eelolevat suve ja saaki. Näiteks sombune hommik ennustab külma, kirgas hommik taas head marjasaaki. Et eeloleval kevadel leiaks linnupesi, on lapsed varahommikul toonud sülega tuppa laaste. Samal eesmärgil on katsutud pullide mune. Varahommikul enne varese kraaksumist toodi ojast vett ja pesti sellega juukseid, et saada suveks terved juuksed ja valge jume. Pesuvett nimetati vareseveeks. Vee võtmisel on manatud: "varese vett varastan". Kui vesi õnnestus tuua koju ilma varese kraaksumist kuulmata, arvati, et linnud õnnestus ära petta. Et saada suveks haavamatud ja tugevad jalad, astuti tõustes raudesemele või pühiti terariistaga jalapõhju. Lõuna-Soomes valmistati munapühakshaoaiad, kuhu ehitati kiik või pandi hüppelaud. Munapüha esmaspäeval toimusid varem suured tantsupeod, kuhu noori kogunes mitmest külast.\nErsa ja mokša keeles nimetatakse munapüha suureks päevaks nagu Marimaal suurt neljapäeva. Varem on toimunud sel päeval rikkaliku toiduvalikuga palvus. Kodusel palvusel pöörduti "suure päeva jumala" poole, ning pandi koldesse leiva- ja lihatükke. Palvusel kummardatakse põhja, kolde ja läve suunas. Mehed kogunevad hiljem kusagil talus meejoogi ehk mõdu-peole. Kodud on hoolikalt puhastatud ja ehitud roo- või õlekroonidega. Munapühaks ehitatakse kiik. Suurem kiikumine algab 3. päeval peale munapüha. Kiige juures veeretatakse pühademune. Mune värvitakse sibulakoortega. Neiu, kes kehastab suurt püha või taevajumala tütart, võtavad teised neiud küla idaväraval vastu lauluga, talle pakutakse õlut ja saadetakse ühiselt külla. Pühade ärasaatmisel saadetakse taevajumala tütar kostitamise ja laulmise järel külast lääne suunas. Selle toimingu juurde kuulus kohati kase ehtimine riideribade ja munakoortega.\nKokkuvõtvalt, kui keegi tahab pidada munapühi meie rahva põlisel kombel, siis enne püha tuleks koristada eluruumid, käia saunas ja värvida munad. Pühadehommikul urbida oma peret, tervitada tõusvat päikest, olla heledas puhtas riides, puhata ja koksida mune. Lõuna ja lääne pool tasub pühapäeval kiikuma minna, Virumaal ja Harjumaal võiks aga võimaluse korral proovida lauahüppamist.


2009-32 (3265) / Väljaanded / Arhiiv — Sirp | Leht 3\nÜks seitsmest tuhandest saarest\nOn muidugi raske öelda lühidalt midagi haaravat Walcotti luule kohta – eriti Mathura tehtud valiku põhjal. Selge on Walcotti kirjutuslaadi tugev sümboolsus ja võrdpildilisus ning …\nDekadents nooruslikes õites\nTeede on sihikindlalt pürginud edasi, kirjutanud ja avaldanud üpris palju, siin-seal „pildile” püüdnud (seda ka kriitikuna) ning samas olnud ka ise korraldajaks või kaaskorraldajaks mõnele …\nUlst on aktiivselt tegev nii tantsija kui koreograafina. Hollandi kooli 2008. aastal lõpetamise järel on ta tantsinud Hollandis Project Sally lavastuses „Vreemde eend”. Möödunud kevadel …\nSuveteater kui nišitoode\nNii resoluutne enam olema ei pea, paljuski seetõttu, et kaks viimast suve on pakkunud tegelikult loomuliku täienduse suvel tehtavasse teatrisse: professionaalide ja harrastajate koostöö, olgu …\nMiks julgesid ettepanekule kirjutada Irdist raamat jah öelda? Jaak Viller: Eks ma rumalast peast andsin nõusoleku. Oleks teadnud, et see nii keeruliseks kujuneb, oleks kindlasti …\nGreenaway Kaana pulmas\n50minutilise etenduse vältel täiendatakse eelnevalt kloostri söögisaali seinale digitaalselt ülekantud faksiimile maali (mõõtkavas 1:1, seega ca 6,7 x 10 meetrit, mis lisaks kõigele asub sealsamas …\nAraabia Ühendemiraatide jaoks on seekordne rahvuspaviljon esimene ning ilmselgelt mängiti sümboolselt – vähemalt avapäevade ajal – väga muljetavaldavalt biennaali maailmanäitusliku iseloomuga, tekitades muigvel suunurgaga lühise …\nMida teeb Cattelani koer Taani paviljonis?\n„Kogujad” on äärmiselt tugeva stsenaariumiga ja väga kindlalt lavastatud näitus. Sisuliselt on tegemist lausa naeruväärselt lihtsa looga: paviljonid on nagu kaks naabermaja jõukas eramajade rajoonis. …\nÄmbliku jäljed kivimüüril\nMcQueeni filmid „Giardini” (2009) kui ka täispikk mängufilm „Nälg” („Hunger”, 2008), mis võitis mullu sügisel PÖFFi kriitikapreemia, on vabad valgele euroopalikule kunstile omasest soo- või …\nEi jõua nemadki. Suur osa võitleb ähvardava kuumarabandusega, paljud kannatavad art overdose’i all ning marsivad pead pööramata mööda sissejuhatavast tekstist seinal, mis jutustab Lugu. Lugude …\nKunst Kristina Norman\n1947. aastast pärit monument, mis tähistas Punaarmee sõdurite hauda, muutus iseseisvunud Eestis lakkamatute konfliktide allikaks. Enamuse eestlaste jaoks on see Nõukogude okupatsiooni, repressioonide, massiküüditamiste jms …\nJulgen väita, et kuraatorinäitusel oli mitmeid häid töid. Maailmade loomise mania grandiosa’le vaatamata oli ekspositsioonisaalides huvitav olla: esimesena meenuv Hiina päritolu kunstniku Chu Yuni töö …


1.1 isiklikke andmeid nagu nimi, isikukood, sünniaeg, isikut tõendava dokumendi andmed, pangakonto andmed jms domeeni registreerija ning registreerija haldus- ja tehnilise kontakti isikusamasuse ja esindusõiguse kontrollimiseks;\n1.2 registreerija, haldus- ja tehnilise kontakti nime ja kontaktandmeid (telefoninumber, e-posti aadress) informatsiooni edastamiseks ja domeeniregistri toimimise võimaldamiseks;\n1.3 füüsilisest isikust domeeni registreerija, tema haldus- ja tehnilise kontakti nime ja e-posti aadresside Internetis avaldamiseks WHOIS-teenuse päringutele vastamise kaudu üksnes domeeni registreerija eraldiseisva nõusoleku alusel;\n1.4 juriidilisest isikust domeeni registreerija haldus- ja tehnilise kontakti nime ja e-posti aadresside Internetis avaldamiseks WHOIS-teenuse päringutele vastamise kaudu. Selle kohta loe lähemalt siit;\n1.5 füüsilisest isikust registreerija domeeninime nimeservereid tsooni lisamiseks ja avalikuks kasutamiseks kättesaadavaks tegemiseks;\n1.6 kõiki isikuandmeid domeeninime registreerimise või muu EIS-i pädevusse kuuluva toimingu otsustamiseks või teostamiseks;\n1.7 kõiki isikuandmeid domeenivaidluste menetlemise võimaldamiseks Domeenivaidluste Komisjonis ja kohtus;\n1.8 kõiki isikuandmeid õigusakti või muu EIS-i suhtes kohustuslikku mõjuga normi, juhise või tava järgimiseks, samuti oma rikutud või vaidlustatud õiguste kaitsmiseks kohtus või kohtuväliselt;\n1.9 kui Te kirjutate EIS-le, saates nt e-kirja, siis saame selles sõnumis üheks suhtluse osapooleks ning kasutame ja salvestame selliste e-kirjade sisuks olnud andmeid eesmärgipäraselt (nt asjaolude tõendamiseks, probleemi lahendamiseks jms). Andmete töötlemise põhjus ongi juhtum, kui need EIS-le oma pöördumises esitate;\n1.10 Registreerija portaali sisselogimise andmed, kui tuvastame Teie isikusamasuse, nt andmed isiku IP-aadressi, isikukoodi (sisse saab logida üksnes ID-kaardi või mobiil-ID alusel), tehtud toimingud, toimingute õnnestumise või ebaõnnestumise ja tehtud päringu aja kohta;\n1.11 EIS võib eelnimetatud eesmärkidel koostada erinevatel alustel analüüsitud isikuandmetest nimekirju (nt. domeeni registreerijate nimekiri).\n3.1 Leipingu alusel\nSelleks, et taotleda .ee domeeni registreerimist, tuleb Teil esitada sooviavaldus Teie poolt valitud .ee registripidajale, kes sõlmib Teiega teenuse osutamise jaoks teenuselepingu. Selle teenuselepingu tüüptingimuseks ja osaks on .ee domeenireeglid (vaata siit: https://www.internet.ee/domeenid/ee-domeenireeglid).\n3.2 Seadusest tulenevate kohustuste täitmine\n3.3 Nõusoleku alusel\n3.3 Õigustatud huvi\n7.1 Õigus taotleda juurdepääsu enda kohta käivatele andmetele\n7.2 Õigus parandada andmeid\n7.3 Õigus olla unustatud\n7.4 Õigus esitada vastuväiteid\n7.5 Õigus piirata isikuandmete töötlemist\n7.7 Õigus esitada kaebus\nDokumendi saate soovi korral alla laadida vasakult failide menüüst lehe ülaosas.


Juuksuris öö või kui tõusta hommikul "sama jalad"\nJuuksuris öö või kui tõusta hommikul “sama jalad”\nKuidas panna juuksed ööseks. Juuksuris öö – kõige. Tänu sellele viisile, juuksed on suurepärane maht, salvestamiseks, millega piisab natuke pead kammida crema ja vahusta need juured sõrmede ja moodne soeng valmis.\n1 Kuidas soengut öö\n2 Millega on lokitangide\n3 Paigaldamine ilma abi-ja hõlbustusvahendite\n4 Lihtne paigaldamine juuksed keskmise pikkusega öö\nKuidas soengut öö\nJuuksuris öö – kõige lihtsam viis on mitte raisata hommikused minutid luua virnastamine ja modelleerimine soengud. Aga selleks, et juuksed panna ja seejuures rahulikult magada terve öö seal on palju võimalusi, alates rasketes kuni lihtsamaid. Huvitav on see, et on lihtne stiil öösel aitab luua tõeliselt huvitav ja originaal pilt ja meelitab tähelepanu ja tekitada küsimusi, näiteks, kuidas võib olla aega, et teha selline täiuslikkus ( “ Klassikaline juuksuris “).\nEt stiil on tõesti tingitud ainult selliseid emotsioone ei ole vaja kasutada liiga palju raha, et millega või isegi kõige parem on üldse ilma nendeta. Mugavuse luua millega enne magamaminekut on see, et ei ole vaja jälgida aega ja hommikul saab kohe imetleda tulemusi öösel ümberkujundamise.\nKuid kui soovite luua tõeliselt keerukas ja erakordne pilt saab kasutada spetsiaalsete lokitangide, kes kasutavad öösel või sama rakendada vahend millega põhineb silikoon komponendid, mis annab erakordne hulk. Oluline on meeles pidada, et mis tahes stiili (seda enam, mis on tehtud enne magamaminekut) on vaja teha ainult hästi pestud ja kuivatatud juuksed (selle kohta on üks kõrvalepõige loomisel millega ilma spetsiaalseid vahendeid).\nMillega on lokitangide\nIlmselt lihtsaim viis saada hommikul kaunid ja elastsed lokid – see on hea tuul nende lokitangide ja jäta ööseks. Kõige sagedamini sellist tööd teevad eriline ilusalongis, kuid saab proovida ja kodus esita sellist protseduuri, seda enam, et selles pole midagi keerulist. Juuksuris öö kasutatakse erinevaid lokitangide (välja arvatud Thermo lokirullid), saab kasutada plastik, polsterdatud, samet, lokitangide spiraalid või boomerangs (” Kuidas juuksuris on lokitangide “).\nMõte selline öine millega see, et tänu suure puutuda juuksed on tõesti saavad vajalik kogus isegi ilma vahud või musse jaoks elastsuse ja sileduse otsteni. Enne protseduuri on juuksed tuleb pesta ja kasutada mis tahes vahend, pärast naha puhastamist pea. Seejärel juuksed kamm ja saab kohe alustada mähis juuksed, on parem alustada otsmikul ja järk-järgult liikuda oma templid.\nSeega võib lüüa kõik juuksed ja natuke lihtsustada juuksuris öösel. Pärast seda, kui kõik juuksed on keeratud saab magama minna, eelnevalt valides endale mugav asend.\nHommikul tuleb hoolikalt eemaldada lokitangide ja vahusta soeng kätega, lukud peavad olema elastne ja sile, on võimalik täpsemalt kasutada juukselakk.\nPaigaldamine ilma abi-ja hõlbustusvahendite\nLisaks lokitangide on mõned tavalised võimalusi juuksuris öösel. Selleks ei pea kasutama mingeid erilisi vahendeid, piisab vaid lihtsalt pese ja kuivata juuksed on mõni tuttav viisil. Näiteks saamiseks suurepärase hommikul maht saab lihtsalt teha kõrge kimp või koguda juuksed on pikk saba.\nTänu sellele viisile, juuksed on suurepärane maht, salvestamiseks, millega piisab natuke pead kammida crema ja vahusta need juured sõrmede ja moodne soeng valmis. Võite kasutada ka lihtsa soengu ööseks tüdrukuid, kes on lõigatud “cascade”.\nEt luua kauneid lokkide saavutamiseks erineva pikkusega vaja keerake suunda nii, et tekivad puhas punutised, mis omakorda on vaja kinnitada mugav bobby tuima või nähtamatu. Pärast seda saab magama minna ja hommikul lihtsalt kiiresti kamm lokid ja peksid neid sõrmedega pealaele. Tüdrukud lühikeste allahindlused, et vältida kaotatud aeg hommikul, võite kasutada tavalisi võrk juustele, mis annab juustele paisuma ja hoiab juukseid.\nLihtne paigaldamine juuksed keskmise pikkusega öö\nKui abi on selline, millega saate luua ilus soeng ja seejuures ei kasuta mingeid erilisi vahendeid, millega. Alustamiseks on vaja ette valmistada mugav nähtamatu või väikesed kummi juuksed. Juuksuris öösel toimub mitmes etapis, esmalt juuksed tuleb pesta ja niisutada, seejärel juuksed märjal võimalik jagunevad suunda ja hästi kamm.\nPärast sellise manipuleerimise vaja tressid elastne ja sülitada üle kogu pea. Arv ja paksus võib reguleerida sõltuvalt soovitud tulemust. Näiteks suuremaid laineid saab teha vaid kaks sülitada, kuid väike lained saab teha sülitada paks sõrme. Pärast seda, kui kõik paelad põimitud võib kinnitada nende nähtamatu pealaele ja magama minna.\nHommikul tuleb hoolikalt untwine sülitada ja pead kammida, kui vaja on suurepärane laine moodi mõju saab vaid kergelt untwine sülitada sõrmede ja kinnita soeng lakiga (” Kuidas hoolitseda laineline juuksed “). Valgus lained on vaja hästi pead kammida ja kasutada lakk keskmise või täiesti kaalutu toime.\nJuuksuris öö või kui tõusta hommikul “sama jalad” – 4.2 out of 5 based on 10 votes


Alumniportal Deutschland – Vikipeedia\nAlumniportal Deutschlandi logo\nAlumniportal Deutschland on veebileht Saksamaa vilistlaste privaatsete ja tööalaste võrgustike loomiseks. Saksamaa vilistlasteks on kõik, kes on Saksamaal või mõnes välisriigis asuvas Saksa asutuses teinud õppetööd, teadustööd, saanud täiendõpet, läbinud keelekursuse või lihtsalt reisinud. Alumniportal Deutschlandi kasutamine on tasuta. Alumniportal Deutschland on Saksamaa viie rahvusvahelise koostööga tegeleva organisatsiooni koostööprojekt. Portaali rahastab Majandusliku koostöö ja arenduse ministeerium (BMZ).\nÜlesanded ja eesmärgid[muuda | muuda lähteteksti]\nAlumniportal Deutschlandi kaudu saavad Saksamaa vilistlased sidet pidada. Saab luua ja süvendada suhteid teiste vilistlastega ning lisaks ka rahvusvaheliste ettevõtete, kõrgkoolide ja vilistlaste võrgustikega. Portaali pakkumiste hulka kuulub rahvusvaheline tööbörs, informatsioon edasiõppimisvõimaluste ja ürituste kohta, erinevad alateemad kultuurist kuni majanduseni, eraldi rubriik, kus on võimalik õppida saksa keelt, ning lisaks suhtlusvõrgustiku osa. Alumniportal Deutschland on avatud kõigile vilistlastele, olenemata sellest, kas Saksamaal oldud perioodi eest tasus mõni Saksamaa organisatsioon või inimene ise.\nLaia kontaktvõrgustikuga on osalevatel organisatsioonidel võimalik oma vilistlasi puudutavat tööd lihtsam koordineerida. Peale selle tahetakse näidata Saksamaa vilistlaste tähtsust majandusliku koostöö kontekstis. Portaalis leiavad koostööpartnereid ja eksperte nii vilistlased kui ka ettevõtted.\nTöö vilistlastega toimub enamasti ainult vastavate organisatsioonide siseselt. Umbes 80% välismaistest lõpetajatest on oma õppe- või tööaja ise finantseerinud. Nende vilistlastega ühenduse saavutamine nõudis uurimistööd, mistõttu loodigi Alumniportal Deutschland. Seisuga juuli 2011 on registreerituid rohkem kui 32 000 kasutajat 184 riigist.\nAlumniportal Deutschlandi tuumaks on suhtlusvõrgustik. Kasutamiseks on vajalik registreerimine. Selles suhtlusvõrgustikus saavad vilistlased luua ja hoida kontakte vilistlaste, organisatsioonide või ettevõtetega. Lisaks on vilistlastel võimalik pidada blogi. Alapunktis "Infothek" pakutakse vilistlastele välja teemasid, mida suhtlusvõrgus käsitleda. "Infotheki" alla kuuluvad ka rahvusvaheline tööbörs, üritustekalender, pakkumised, mis puudutavad saksa keelt, erinevaid erialasid puudutavad temaatilised alapunktid ja väliste toimetuste poolt täidetud alapunktid, nagu näiteks majandus, teadus ja kultuur. Ettevõtetel on tööbörsil võimalik avaldada vabu töökohti, lisaks on võimalik informeerida üritustest või otsida kontaktisikuid ja eksperte. Alumniportal Deutschlandi saab kasutada nii saksa kui ka inglise keeles. Suhtlusvõrgustikusisene keel on aga vabalt valitav.\nAlumniportal Deutschland on viie organisatsiooni koostöö.\nAlexander von Humboldti Sihtasutus (AvH)\nSaksamaa Akadeemiline Vahetusteenistus (DAAD)\nEttevõtmist toetavad mitmed asutused, sealhulgas Saksamaa välisministeerium, haridusministeerium ja mitmesugused poliitikainstitutsioonid, näiteks Friedrich Eberti, Konrad Adenaueri ja Heinrich Bölli sihtasutused.\nAlumniportal Deutschland Alumniportal Deutschland – saksakeelne koduleht\nAlumniportal Deutschland Alumniportal Deutschland – ingliskeelne koduleht\nAuftakt des Alumniportals Deutschland 11. September 2008 – Pressiteade Alumniportal Deutschlandi avamise kohta\nAlumniportal Deutschland geht an den Start Entwicklungspolitik Online (epo) vom 11. September 2008 zum Launch des Alumniportals\nAlumniportal Deutschland mit neuem Gesicht 21. Juli 2009 – DAAD pressiteade Alumniportal Deutschland Alpha versiooni avalikustamisest\nAlumniportal Deutschland: 20.000 registrierte Nutzer September 2010 – Goethe Instituudi teadaanne 20 000. registreerunu kohta\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Alumniportal_Deutschland&oldid=5439572"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 17:44, 30. august 2019.


Pangalinkeri kasutamine Nginx virtuaalhostina – Pangalinker\nTihti ei ole võimalik iga rakenduse jaoks eraldi serverit hankida ja sellisel juhul on mugav võimalus käivitada kõik rakendused samas serveris, aga eri domeeninimedega. Seda saab teha nii Apache, Nginxi kui ka muude veebiserveritega, mis toetavad nn. virtuaalhoste. Sellisel juhul võtab veebiserveri rakendus päringu kliendilt vastu, vaatab Host: päisekirjest soovitud domeeni ning suunab päringu edasi siis juba tegelikule rakendusele.\nKa Pangalinkerit saab jooksutada sarnaselt. Virtuaalhosti loomiseks tuleks Nginx puhul luua /etc/sites-available kausta uue virtuaalhosti konfiguratsioonifail. Faili näidise leiab Pangalinkeri kaustast setup/virtual-hosts/nginx. Kui fail on olemas, siis tuleks selles muuta ära esiteks virtuaalhosti domeeninime (nginx puhul saab põhidomeenile lisaks määrata samal real ka aliasdomeenid). Näide määrab rakenduse domeenideks pangalink.net ja www.pangalink.net, nii et kui serveri poole sellise domeeninimega pöörduda, sunab Nginx kõik need päringu edasi Pangalinkeri rakendusele.\nserver_name pangalink.net www.pangalink.net;\nJärgmiseks tuleks kontrollida, et virtuaalhosti konfiguratsioonis olev pordi number klapiks Pangalinkeri konfiguratsioonis olevaga. Nginx saadab kõik sisenevad päringud sellele pordile, aga kui Pangalinker kuulab mõnd muud porti, siis ei jõua need päringud kunagi kohale.\nKui konfiguratsioon on paigas, tuleks teha virtuaalhosti failist kas sümboolne link või koopia kausta /etc/nginx/sites-enabled ning taaskäivitada Nginx.\n$ cd /etc/nginx/sites-enabled\n$ ln -s ../sites-available/pangalink.conf\nPostitatud 19. juuni 2017 Autor andris\nEelmine Eelmine postitus: MongoDB konfiguratsiooni seadistamine\nJärgmised Järgmine postitus: Pangalinkeri kasutamine DigitalOcean serveris