Kaasaegse Kunsti Eesti Keskus / Artists / Texts / KRIITIKA - Andreas Trossek, 19.03.2010. – KUNST.EE 2010, nr 1-2\nKRIITIKA - Andreas Trossek, 19.03.2010. – KUNST.EE 2010, nr 1-2\n“21.05.09 ja 14.06.09” on ennekõike kahe erineva projekti üllatavalt hästi kokkukõlav koosmäng. Pilt galeriiruumides on “liikuv”, atmosfäär kinolik. Jutustusetahet ja narratsioonilaenguid saab vaataja ammutada samuti kaasavõetavast tekstivoldikust, mida kirjeldatakse kui kahe kunstniku ühise näituseprojekti kolmandat koostisosa. Ka näituse pressiteksti läbitöötamine enne galeriisse tulekut paistab külastaja jaoks obligatoorne olevat, sest alles seejärel saavad omavahel tihedalt kokku sõlmuda märksõnad nagu näiteks “inimtühi”, “Tallinn”, “valged ööd” ja “valged hobused”, aga ka “küüditamine”.\nKasearu esitleb galerii efektselt hämardatud twinpeaks’ilike kardinavoltidega vooderdatud tagasaalis oma 13-minutilist videot “21.05.09”, kus näeme varasuvises ööhämaruses Tallinna kesklinna majaseintel kappavat valget hobust – tegelikult siis liikuvast sõiduautost tänavaäärsetele objektidele projitseeritud loop’ivat arvutianimatsiooni. Video rullub lahti nagu põnevusfilm, projektoriga autot jälitab teinegi sõiduk, kust on enamik ekraanitegevust üles filmitud. Helitaust on tugev, kostes galerii avasaali. Aasta enne selle videomaterjali filmimise kuupäeva 21.05.2009 oli kunstnik koolitöö raames teostanud video proovivariandi, lugedes järgmisel päeval uudistest üllatavat tõika, et samal ööl olla Tallinnas ringi kapanud ka lihast ja luust hobuseid, hipodroomilt kuidagimoodi põgenema pääsenud loomi.\nOma tehniliselt lahenduselt meenutab Kasearu töö üht varase saksa videokunsti näidet 1970. aastate algusest, ent ilmselt on sarnasus juhuslik, sest Kasearu on varemgi tundnud huvi valgusprojektsiooni kasutusvõimaluste vastu avalikus linnaruumis ja vaevalt on tegemist ka sihiliku tsitaadiga. Siiski, teostuslik paralleel kahe töö vahel, mida lahutab teineteisest ligi nelikümmend aastat, on peaaegu müstiline: ka Imi Knoebeli “Projektion X” (1972) on video, milles projitseeritakse liikuvalt autolt öise Darmstadti unistele majaseintele valgusvoogu – võbelevat X-tähe kujutist. Samamoodi nagu Knoebelil on ka Kasearu peamine taust maalikunstis.\nMaalikunstniku taust on niisamuti Tõnis Saadojal, kelle “nimi ei vaja Eesti kunstipublikule küll lähemat tutvustamist”, nagu tõdetakse lapidaarselt galeriipoolses pressitekstis. Tõsi, tagasihoidlik uudisväärtus peaks peituma vähemasti selles, et tegemist on Saadoja esimese märkimisväärse väljaastumisega fotoinstallatsiooni formaadis. Galerii pimendatud esisaalis eksponeeritakse üheksat valguskasti fotodega tühjadest öistest Tallinna ristmikest, mis on tehtud trajektooril Nõmme–Lasnamäe. Valguskastid süttivad ja kustuvad sarnaselt plinkivate puhkerežiimil valgusfooridega pildistatud linnaristmikel. Ristmikel ei ole sõidukeid ega inimesi, linn on surnud. Näiliselt neutraalne ja justkui vaid fotode tegemise aega markeeriv-dokumenteeriv pealkiri “14.06.09” on samas tugevalt mälupoliitiliselt laetud, viidates riiklikule leinapäevale ja ühele valusamale kollektiivsele traumale taasiseseisvunud Eesti rahvuslikus ajaloonarratiivis – küüditamiskogemusele.\nMõlemad tööd on siiski väga kindlalt “jalgadega maas”, eksisteerides ennekõike siin ja praegu ning regressiooni sõjaaegsete minevikuvarjude või perutavate Pegasuste irreaalsesse maailma ei toimu. Kasearu mäng kappava valge hobuse kitšiliku kujundiga ega ka Saadoja vihjeline küüditamistemaatika ei suuda panna unustama, et mingis mõttes saab kõnealust ühisnäitust vaadelda ka ainult ühe foto- ja videodokumentatsioonina inimtühjast suvisest Tallinnast. Nii oleks see justkui Saadoja enda Tallinna teemalisi fotorealistlikke akvarellimaale demonstreerinud 2008. aasta korterinäituse üks edasiarendusi. Või ehk vastukommentaar arhitektitaustaga Paco Ulmani mullusele fotonäitusele “Tallinnas”, mis mängis ideega mitte siis inimtühjast, vaid täpselt vastupidisest, s.o ülerahvastatud Tallinnast?\nKummalisel kombel kipuvad kaks projekti galeriisaalides teineteist ka konnotatiivselt täiendama: seal, kus Saadoja “ristmikuinstallatsioon” võiks jääda üksinda veidi kiretuks ja steriilseks, lisab värvi Kasearu visuaalselt paeluv “hobusevideo”, ning seal, kus viimane eraldiseisvalt oma tõsiseltvõetavust mõttevabale silmakõdile juba kaotama kipuks, tuleb omakorda appi Saadoja liigset poeetikat tasandav kontseptualistipositsioon. Tõtt-öelda hakkavadki tema plinkivad valguskastid eraldi installatsioonina tõeliselt tööle alles galerii sulgemisajal – siis, kui aknakatted on üles tõstetud ja pildistatud valgusfoorid vilguvad läbi akende ümbritseva linnaga samas rütmis.\nSaadojale ja Kasearule on see näitus teine kord duona esineda. Ka ühisnäituse funktsionaalne pool (loe: eelarve) tundub olevat hulga parem kui Tallinna Linnagaleriis 2008. aasta lõpul avatud Kasearu ja Saadoja ühisväljapanekul. Eesti Kunstiakadeemia kolm maaliõppejõudu (Kaido Ole, Lauri Sillak ehk Laurentsius ning Tõnis Saadoja) otsustasid tollel silmanähtavalt “keel põses” huumoriga tehtud näitusel vastu võtta oma õpilase Kasearu duelliväljakutse maalida lausakadeemilises padurealismi võtmes üht eesmärgitut eset, mille Kasearu oli kokku klopsinud. Et pildid tuleksid ikka nagu päris ja meeldiksid rahvale. Näiliselt provokatiivsest rünnakust terve õppesüsteemi aadressil ja raevukast isatapust oli asi muidugi kaugel – toona üheskoos esinenud õpilaste-õpetajate bande üksmeelt annaks eeskujuks seada igas õppeasutuses. Vaenlasekuju leiti pigem kunstikauge reakodaniku sotsiaalses koondportrees ja n-ö lollis ajalehekriitikus, kes ausalt öeldes küll milleski muus süüdi ei olnud kui selles, et julges näitust ebahuvitavaks pidades oma isiklikule kriitikumaitsele kindlaks jääd


AVP aktsiate tehingud - Investeerimine\nAvon Products Inc (AVP) Q3 Kasumikonverentsi kõne ülekanne - Tulu\nJa kui me vaatame Teie mugavuse huvides leiate tabeli, milles on toodud sarnased, korrigeeritud mitte-üldtunnustatud raamatupidamispõhimõtted ja teatatud teave pressiteates ning selle esitluse lisas ja Avoni veebilehel. We have moved to sell underutilized assets, right-size our organization and cost structure, all while moving key functions closer to the markets. Sa tead, mis koolitust?\nHindamine langeb rahavoogude või võimalike rahavoogude alla, kus teie aktsiad ostavad juurdepääsu. AVP aktsiate tehingud soovivad mõned investorid otsida madala aktsiahinnaga varusid, sest nende puhul võib olla mõnevõrra lihtsam positsioonide loomine kui mega-cap tech stock kauplemine sadades. Täna vaatan lähemalt käputäis aktsiaid, mis müüvad vähem kui 5 dollarit.\nKas nad on kasulikud? Lõppkokkuvõttes on see teie otsustada.\nAU Optronics Meie esimene samm tänapäeva otsingus on midagi hubast, sest me läheme Taiwanisse, vedelkristallkuvarite spetsialisti AU Optronics koju. AU Optronics aktsia hind ei ole palju, kuid ärge laske end petta - see ei lendu öösel pennivaru, millest me siin räägime.\nJa veel, isegi nendel suurematel numbritel näib AU Optronics'i varu olevat hea tehing. Isegi kui võlga korrigeeritakse, müüb ettevõte ettevõtte jaoks vaid 5, 9 korda kasumit.\nEttevalmistatud märkused: Operaator Tervitused ja Tere tulemast Avoni neljanda kvartali ja kogu aasta tulukonverentsikõne.\nMiks Zillow oma aktsia jagas? - Finantsid -\nGameStopi aktsiad NYSE: GME peatati esmaspäeval lühiajaliselt, ainult siis, kui Reuters teatas, et videomängude jaemüüja on palganud finantsnõustaja, et aidata aruteludel, et tegemist on erakapitalifirmadega, kes on huvitatud potentsiaalsest väljaostmisest.\nAU Optronics on tulnud välja Kuid juba Arvestades, et ettevõte on viimase viie aasta jooksul teatanud tugevatest rahalistest kasumist, on mul vähe kahtlust, et AU Optronics jätkab pikas perspektiivis tugevat tegevust. Tänapäeva madalate hindade tõttu muudab varu väga paljutõotavaks tehinguks. Ameerika kosmeetikaturu turule rohkem kui sajandit pole Avoni äritegevust siin vaja tutvustada, seega lähme paremale rahale.\nTraditsioonilised finantsarvestusmeetodid muudavad Avoni aktsiaid kohutavalt atraktiivseks - see võib pakkuda investoritele, kes näevad sügavamalt võimalust kasumit teenida. Näete, GAAP-i raamatupidamisarvestuse kohaselt on Avon teatanud negatiivsest kasumist viimase AVP aktsiate tehingud aasta jooksul.\nSee on alles nüüd, Viimase 12 kuu jooksul on Avon teatanud positiivsest vabadest rahavoogudest ligi miljonit dollarit ja ettevõte on viimase nelja aasta jooksul teeninud positiivset rahalist kasumit Isegi võlakohustuse pildistamisel on aktsiate ettevõtte vaba-rahavoogude suhe ainult 24, 6 - kallis, kuid võib-olla mitte ebamõistlik, kui analüütik prognoosib, et ettevõtete kasum kolmekordistub sel aastal ja kasvab Avon toodete jaoks näen ma palju kasvu.\nKuid teise meetme järgi on see kõige kallim - suur Tipi di aktsiaoptsioonid. Intelsat on väga eriline olukord. Esiteks, see on varu, mille laekumaks on võlg - 14, 5 miljardi dollari väärtuses võlga oma bilansis, vaevalt miljoni dollari eest.\nSee protsess loob hübriidkujulise süsteemi, mis koosneb suurtest satelliitidest Intelsatist ja arvukatest väikestest satelliitidest OneWebist. Samuti muudab see Intelsati SoftBanki vähemusosalusele kuuluvaks tütarettevõtteks - üks, kellel on märkimisväärselt rohkem tasumata aktsiaid täna umbes miljonit ja oluliselt vähem võlga sest SoftBank maksab Intelsatile 1, 7 miljardit dollarit äriühingu osaluse eest ja aidata ettevõtte võlausaldajate läbirääkimisi Intelsati võla mahakandmiseks 3, 6 miljardi dollari ulatuses.\nMida tähendab võlts?\nNagu näete, on see keeruline olukord, kus on palju liikuvaid osi - ja ühinemine ei pruugi isegi toimuda. Kui see nii on, siis võiksime peagi vaadata ettevõtet, mille aastane kasum on ligikaudu miljonit dollarit, ja ühinemisjärgse ettevõtte väärtusega umbes 13, 5 miljardit dollarit. Populaarsed Kategooriad.


«Downton Abbey» fännid saavad elada Highclere’i lossis nagu lord ja leedi - Kirev elu - Elu24\n«Downton Abbey» fännid saavad elada Highclere’i lossis nagu lord ja leedi\nSeriaali ja filmi «Downton Abbey» võttepaigaks olnud Highclere'i loss\nÜhendkuningriigis Hampshire’is asuvat Highclere'i lossi kasutati menusarja ja filmi «Downton Abbey» võttepaigana ning nüüd saavad sarja ja filmi fännid end selles lossis lordi ja leedina tunda.\nHighclere’i omanikud krahv Carnarvon ja ta abikaasa leedi Fiona panid oma lossi Airbnb broneeringute leheküljele, avades oma kodu uksed väljavalitud külalistele, teatab theguardian.com.\nCarnarvonide teatel saavad kaks soovijat nende lossi 300 toast ühte 26. novembril üürida ning neid koheldakse seal, nagu nad oleksid kuningliku pere liikmed. Kui esimene kord kujuneb edukaks, siis nad jätkavad selliste broneeringutega.\nÜhe ööpäeva hind on 150 naela (168 eurot) ning hinna sees on ka krahvi ja krahvinnaga koos õhtukokteili joomine, millele järgneb rikkalik õhtusöök söögisaalis. Neid teenindavad lossi teenijad.\nPärast õhtusööki pakutakse raamatukogutoas kohvi.\nHighclere'i lossi raamatukogu\nKülalised saavad puhkama heita ühes põhimagamistoas, mille juurde kuulub ka vannituba. Toa akendest avaneb suurepärane vaade pargile.\nÜüritavas toas on olemas kõik vajalik, kuid ei ole wifit ega televiisorit, et külalised saaksid puhata ja sealse kultuuripärandiga tutvuda.\n«Krahv Carnarvon ja ta abikaasa räägivad külalistele samuti Highclere'i lossi ajaloost ja pärandist, tehes neile nii lossis kui pargis ekskursiooni. Jutuks tulevad ka seriaali ja filmi «Downton Abbey» võtted selles lossis,» on üürimiskuulutuses.\nSeriaali «Downton Abbey» võtted Highclere'i lossis. Pildil keskel Maggie Smith leskhertsoginna Violetina\nToa üürimine Highclere’i lossis algab 1. oktoobril. Soovijad peavad kirjutama, kes nad on ja millega nad tegelevad ning miks neile Highclere’i loss huvi pakub. Pluss on see, kui nad on varem Airbnb kaudu midagi üürinud ja nende kohta on antud positiivne tagasiside.\nSoovijatel tuleb näidata ka seda, et nad on suured «Downton Abbey» fännid.\n«Mul on hea meel ja au nimetada Highclere’i lossi oma koduks. Tahan seda jagada Airbnb abil ka teistega,» teatas leedi Fiona.\nLeedi Fiona Carnarvon\nTa lisas, et Highclere’i loss on alates 1679. aastast kuulunud Carnarvoni krahvidele ja seal on palju huvitavat ajalugu.\nPraegune loss ehitati arhitekt Charles Barry plaanide järgi 1840. aastatel.\nSeriaal «Downton Abbey» oli algselt eetris 2010–2015, sellel on kuus hooaega ja 52 osa.\nFilm «Downton Abbey» jõudis kinodesse sel kuul.


Sisekaitseakadeemia Narva õppekeskuse ehitus läheb lahti - Uudised - Põhjarannik\nSisekaitseakadeemia Narva õppekeskuse ehitus läheb lahti\n2. märts 2019, 9:00\n28. veebruaril toimunud ehitusplatsi sümboolse avamise tseremoonial märgiti, et tegemist on üsnagi keerulise projektiga: nii suuri puitmaju − isegi tulevase hoone karkass tuleb puidust − pole Eestis varem rajatud. Sisekaitseakadeemia tulevane õppe- ja eluhoone tuleb mahult umbes kaks korda suurem kui olemasolev Taru ülikooli Narva kolledž. Ka Narva kolledžit tahtis 2010. aastal ehitama asuda seesama Nordecon, kuid ei tulnud toona ootamatult keeruliseks osutunud projektiga toime ning loobus sellest tööst. Seda nende ebaõnnestunud Narva-kogemust püütakse praegu enam mitte meenutada.\nNeljapäeval allkirjastati otse tulevasel ehitusplatsil keset Narva linna digitaalselt sisekaitseakadeemia Narva õppe- ja majutushoone ehitusleping. Õppe-, treeningu- ja majutushoonet hakkavad peale kadettide kasutama ka politsei- ja piirivalveameti teenistujad ning Tartu ülikooli Narva kolledži tudengid. Peale selle tuleb hoone juurde spordikompleks koos ujulaga, mis on avatud ka linnarahvale.\nNarva Kerese tänavale püstitatud ajutises telgis kirjutasid kolmepoolsele lepingule alla sisekaitseakadeemia rektor Marek Link, Tartu ülikooli rektor Toomas Asser ning hoone ehitaja, ASi Nordecon juhatuse esimees Gerd Müller.\nLeping sõlmiti kohas, kus praegu paiknevad Tartu ülikooli Narva kolledži endine hoone ja ühiselamu ning sealne mahajäetud staadion. Mõlemad majad on praeguseks tühjaks jäänud ning neis haigutavad tühjad aknaavad. Mõlemad hooned lammutatakse alles pärast uue hoone püstitamist endise staadioni kohale.\nNüüd ma naljatan, et neli ujumisrada hakkavad kandma Jüri Ratase ja neli Jevgeni Ossinovski nime. Katri Raik\nSisekaitseakadeemia Narva õppekeskust hakkavad haldama sisekaitseakadeemia koos politsei- ja piirivalveametiga ning Tartu ülikool. Hoonesse on kavandatud majutusruumid ja ühiskasutuses puhkeruumid kadettidele ning politsei- ja piirivalveameti teenistujatele, õppeklassid, lasketiir ning ujula.\nHoone ehitaja, ASi Nordecon juhatuse esimees Gerd Müller sõnas, et ehitus tuleb kindlasti väga huvitav, sest sarnaselt sisekaitseakadeemia Tallinna uue majaga mahub ka Narva majja palju eri otstarbega osi.\nVeel üks põhjus Narva sõita\nTartu ülikooli rektor Toomas Asser ütles, et uue hoone ehitamist Narva on nende ülikool oodanud juba mitu aastat.\n"Uue üliõpilaskodu rajamisega kindlustame veelgi oma kohalolekut piirilinnas. Loomulikult arendame edasi ka Narva kolledžis õppimise võimalusi, et siia tuleks üha rohkem noori nii Narvast, mujalt Eestist kui ka välismaalt," sõnas Asser.\nValmib 18 kuuga\nKerese tänavale kerkiv 11 952 ruutmeetri suurune õppe- ja majutushoone valmib 2020. aasta septembris ning läheb maksma 18,5 miljonit eurot (käibemaksuga).\nSisekaitseakadeemiale ehitatavat osa rahastatakse riigieelarvest, Tartu ülikool lisab majutuskompleksi ehituseks 4,4 miljonit eurot.\nÕppekompleksi arhitektuurilahenduse autor on arhitektuuribüroo Kolm Pluss Üks. Kõik avalikud ja poolavalikud ruumid koondasid nad oma idee kohaselt esimesele korrusele, majutusruumid aga paigutasid tänavapinnast kõrgemale. Tervet hoonet läbiv aatrium on alumisel tasandil liigendatud tegevus- ja puhkealadeks. Välisvaates domineerivad mitmesugused avatud ja suletud astmestikud.\nPlaani kohaselt hakkab Narva rajatavas keskuses aasta jooksul õppima ligikaudu nelisada sisekaitseakadeemia kadetti, ühel ajal on neid seal kohapeal umbes poolsada.\n"See annab veel ühe põhjuse Narva tulla − see on praegu moes," sõnas siseminister Katri Raik, rõhutades, et sisekaitseakadeemia vast avatud maja Tallinnas ning uue õppehoone rajamine Narva on riigi viimaste ja lähiaastate suuremaid kinnisvarainvesteeringuid. "Riik väärtustab haridust ning Ida-Virumaad ja Narvat," rõhutas Raik. "Spordikeskus ja kaheksa rajaga bassein avatakse ka linnarahvale."\nOlles ise narvalanna ja töötanud veel hiljuti sisekaitseakadeemia rektorina, märkis Raik, et Narva on parim koht Eestis, õppimaks vene keelt, mille oskus on oluline nii politseinikele kui ka päästjatele.\nMitme ministri projekt\nPraegune siseminister Raik peab akadeemia Narva-projekti endiselt emotsionaalselt enda omaks ning meenutab kõige eredamat hetke: 2017. aasta septembris teavitas tervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski teda, toonast rektorit, et valitsus on otsustanud eraldada lisaraha, et rajada Narva neljarealise ujula asemel kaheksarealine. Toona arvestati Narva omavalitsuselt saadava paari miljoni euroga, ent kohalikud võimud otsustasid projektis mitte osaleda.\n"Nüüd ma naljatan, et neli ujumisrada hakkavad kandma Jüri Ratase ja neli Jevgeni Ossinovski nime," on Raik rahul.\nPõnev on fakt, et hoone kerkib Kerese tänavale, mis möödunud sajandil kandis eelmise siseministri Andres Anveldi vanaisa Jaan Anveldi nime. Just Andres Anveldi siseministriks olemise ajal võeti vastu otsus rajada Narva sisekaitseakadeemia õppekeskus.


Travel IN: segaduse põhjustas meie India partner - Kasulik - Reisile\nTravel IN: segaduse põhjustas meie India partner\n10. veebruar 2010, 13:42\nPraegu Goa lennujaamas Tallinnast tulevaid puhkusereisijaid vastu võttev Travel INi tegevjuht Märt Mäe ütles, et lennu mitmepäevase hilinemise põhjustas firma kohalik partner, kellega on nüüd kavas suhted lõpetada.\nMäe ütles, et paneb praegu kohapeal paika uut hooaega ja Travel IN kavatseb populaarseid Goa reise kindlasti jätkata. Küll aga tegeleb tegevjuht praegu Eesti reisifirmat alt vedanud kohaliku partneriga lepingu lõpetamisega.\nHotellidele ja reisifirmadele jäi Mäe väitele võlgu seesama partner, kes küll võttis Travel INilt raha, kuid jättis selle edasi maksmata. Sel põhjusel keeldus puhkajaid sõidutamast ka esialgne lennufirma, mis tuli teise vastu välja vahetada. Kõik see tingiski viivituse.\nMäe sõnul ei vasta tõele kuuldused, et reisijad pidid Indias mitu päeva lennujaamas kompsude otsas ootama - kõik nad said ööbida ja süüa hotellis, kus olid puhkuse veetsid. Mõned, kel oli probleeme tööle hilinemisega, said asja telefoni teel ära klaaritud.\nReisijate põhjendatud nõuete kogumisega tegeleb Mäe sõnul reisifirma jurist. Travel INil on selleks vajalik tagatisraha tema väitel olemas.\nKolm päeva plaanitust kauem Indias veetnud reisiseltskond asub Tallinna poole teele homme varahommikul, sest lennuki meeskond peab vahepeal puhkama. Täna Goasse saabunute kohalolekut on kavas kahe päeva võrra pikendada, nii et nad lendaksid varasema 22. veebruari asemel tagasi 24. kuupäeval.


Teisenda ng mõõtühikuks Ton (short/US) (Nanogramm mõõtühikuks Ton (short/US))\nNanogramm to Ton (short/US)\nKui palju on Ton (short/US) ühes Nanogramm?\n1 Nanogramm [ng] = 0,000 000 000 000 001 102 311 310 924 4 Ton (short/US) - Mõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Nanogramm mõõtühikuks Ton (short/US) teisendamiseks.\nTeisenda Nanogramm mõõtühikuks Ton (short/US) (ng mõõtühikuks Ton (short/US)):\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '44 Nanogramm'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Nanogramm' või 'ng'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Mass / kaal'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '22 ng na Ton (short/US)' või '70 ng to Ton (short/US)' või '16 Nanogramm -> Ton (short/US)' või '94 ng = Ton (short/US)' või '47 Nanogramm na Ton (short/US)' või '88 Nanogramm to Ton (short/US)'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(1 * 94) ng'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '44 Nanogramm + 132 Ton (short/US)' või '97mm x 30cm x 98dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.


Toitumine Archives – GoodNews\nKiire elutempo ja sellega kaasnev ajanappus paigutavad tervisliku ja tasakaalustatud toitumise paljude jaoks tagaplaanile. Toitumisnõustaja annab nõu, kuidas ka kiiret toidukorda valides paremaid valikuid teha. Sageli on inimesed olukorras, kus tööl on väga kiire, ollakse teel ühest kohast teise ning eineks tuleb midagi kiiresti tee pealt kaasa haarata. Kiirtoit on sellistel puhkudel üks esimesi valikuid, […]\nTänasest algab koolisööklates ja lasteaedades üle-eestiline projekt Tähed taldrikus\nTänasest algab Daily koolisööklates ja lasteaedades üle-eestiline projekt Tähed taldrikus, mis toob kuu jooksul enam kui 45 000 kooli- ja lasteaialapse lõunalauale muusikute Stefani ja Shira, kahekordse olümpiakulla Kristina Šmigun-Vähi, ujuja Kregor Zirki ning DJ ja saatejuht Jürgen Pärnsalu lemmikretseptide järgi valmistatud road. „Tähed taldrikus toiduprojekt toimub meie sööklates juba neljandat aastat ning pakub põnevust […]\nKoolitoitlustaja annab õpilastele võimaluse tuua puhvetisse müüki enda tooteid\nKoolitoitlustaja Daily pakub sel kevadel õpilasfirmadele ainulaadset võimalust koolipuhveti tootevaliku osas kaasa mõelda: tuua müügile oma loodud toit- või mõni muu puhvetisse sobiv toode. “Puhvetite toiduvalik on teema, mis annab alati põhjust elavaks vestluseks nii lapsevanemate kui ka koolis käivate laste seas. Nagu kogemus näitab, siis oskavad tänased noored tegelikult teha väga teadlikke valikuid ning […]\nMaaeluministeerium ootab 2022. aasta toidupiirkonna kandidaate\nMaaeluministeerium ootab tänasest Eestimaa erinevate piirkondade esindajate sooviavaldusi 2022. aastatoidupiirkonna tiitlile kandideerimiseks. Ettepanekute esitamise tähtaeg on 28. veebruar. Maaeluminister Urmas Kruuse sõnul annab toidupiirkonna tiitel hea võimaluse oma piirkonda uuest küljest avada ja toidu kaudu tutvustada nii lähemalt kui ka kaugemalt tulnud huvilistele. „Kohalik toit ja toidutraditsioonid on üks osa meie vaimsest kultuuripärandist. Seitsmendat korda toimuv konkurss aitab […]


Apostillidest | Vandetõlk Andrea Bochese\nKui ühe riigi asutuste poolt väljaantud dokumente kasutatakse teises riigis, on vaja tõendada nende ehtsust. Selleks tuleb dokument kas legaliseerida või apostilliga kinnitada. Legaliseerimine on keerulisem protseduur. Dokument esitatakse oma riigi pädevale ametiasutusele (meil välisministeeriumile), kes kontrollib dokumendi õigsust ja edastab selle siis teise riigi pädevale ametiasutusele (välisesindusele). Legaliseerimismärked dokumendi ehtsuse kinnitamiseks tehakse mõlema riigi poolt.\nKiirendamaks dokumentide tunnustamist, sõlmiti Haagi Rahvusvahelise Eraõiguse Konverentsi kaudu 1961. aastal välisriigi avaliku dokumendi legaliseerimise nõude tühistamise konventsioon (apostillikonventsioon). Selle kohaselt võeti kasutusele lihtsam protseduur – dokumendi apostilliga kinnitamine. Konventsioonis nähakse ette kindlate andmetega blankett (apostill), millega kinnitatakse dokumendi ehtsust. Konventsiooniosalised riigid määravad kindlaks asutused, kellel on dokumentide apostilliga kinnitamise õigus. Need tehakse teatavaks teistele riikidele. Kui dokument on apostilliga kinnitatud, siis tunnustatakse selle ehtsust kõigis teistes konventsiooniosalistes riikides ilma muude lisaformaalsusteta.\nEI APOSTILLITA AVALIKKU DOKUMENTI mis on väljastatud perekonnaseisuaktide mitmekeelsete väljavõtete väljastamise Viini konventsiooni alusel, mille järgi aktsepteeritakse perekonnaseisuaktide mitmekeelseid väljavõtteid ilma apostillita. Konventsiooniga on peale Eesti ühinenud veel Austria, Belgia, Bosnia, Horvaatia, Prantsusmaa, Saksamaa, Itaalia, Leedu, Luxembourg, Makedoonia, Moldova, Montenegro, Holland (Euroopa territoorium), Poola, Portugal, Serbia, Sloveenia, Hispaania, Šveits ja Türgi.\nEestis kinnitavad alates 2010. aasta 1. jaanuarist avalikke dokumente apostilliga kõik notarid. Apostilliga kinnitamise korrast lugege täpsemalt Notarite koja kodulehelt.\nRadisson BLU ärimaja 5. korruse notaribüroo | Rävala pst 3 / Kuke tn 2, 10143 Tallinn, Eesti


Rahvaliitlased vallutavad ministeeriume - Äripäev\nRahvaliitlased vallutavad ministeeriume\nKristina Traks 31. jaanuar 2006, 00:00\nSkeem on lihtne: kui nende ministeeriumide haldusalas vabaneb või vabastatakse mõni kõrgem ametikoht, siis sinna leitakse "õigesse erakonda" kuuluv inimene. Nii näiteks sai paar kuud tagasi taimetoodangu inspektsiooni etteotsa pärast selle kauaaegse direktori Roland Nymanni pensionile siirdumist rahvaliitlane Mart Mäeker. Ida-Viru keskkonnateenistuses, mida pikka aega juhtis Reformierakonda kuuluv Tiiu Sizova, tehti eelmisel suvel juhtidega vangerdus, mille tulemusena sai teenistuse juhiks kümme aastat Ida-Viru asemaavanemana töötanud Rahvaliidu taustaga Agu Värimäe ning Sizova jäi tema asetäitjaks. Samalaadseid paari viimase aasta jooksul toimunud vahetusi leiab nende ministeeriumide haldusaladest veel vähemalt kümmekond.\nLisaks ministrite poliitilistele nõunikele leidub eriti palju erakondlastest või poliitiliselt aktiivseid, kuid veel mitte erakonda astunud osakonnajuhte just nendes kahes ministeeriumis. Tõsi, keskkonnaministeerium on läbi aegade paistnud silma oma politiseeritusega - Villu Reiljani eelkäija, reformierakondlase Heikki Kranichi ministriks oleku ajal oli kombeks, et positsioonikad inimesed keskkonna alal peavad kuuluma Reformierakonda.\nKeskkonnaminister ja Rahvaliidu juht Villu Reiljan ütleb, et Rahvaliidu mõjusfääri valdkondades parteistamisest rääkida on vildakas. "Näiteks on rahandusministeeriumis ametis kordades rohkem reformierakondlasi kui rahvaliitlasi," sõnab Reiljan. "Lisaks on nii rahandus- kui ka keskkonnaministeeriumis vastavalt tugevate parteiliste sidemetega või parteisse kuulunud kantsler vahetunud parteitu, erialase magistrikraadiga inimese vastu."\nReiljan kinnitab ka, et keskkonnaministeeriumisse ametnike valimisel on tema juhtimisel alati lähtutud inimeste asjatundlikkusest. "Parteipilet ei puutu üldse asjasse," lisab ta.\nRahvaliitlasest põllumajandusminister Ester Tuiksoo ütleb samuti, et partei ei puutu töötajate valikul üldse asjasse. "See, et suur osa põllumajandusspetsialistidest on juba ammu Rahvaliidu liikmed, on paratamatus," sõnab Tuiksoo. "Põllumajandusministeeriumis on ainsad poliitiliselt ametisse nimetatud inimesed mina ja minu nõunikud."\nParteistamise tulemus on juba näha keskkonnaraha jagamisel. Nimelt läks Keskkonnainvesteeringute Keskuse jagatavast enam kui 300 miljonist kroonist eelmisel aastal kõige enam raha neisse maakondadesse, mille keskkonnateenistusi juhtisid Rahvaliidu taustaga inimesed. Vaid aasta varem said rohkem keskkonnatoetusi need maakonnad, mille juht kuulus Reformierakonda.\nTiina Mitt, Keskkonnaministeeriumi siseauditi osakonna juhataja\nOli Rahvaliidu liige aastatel 2001-2005. Kui Mitt valiti Keskkonnainvesteeringute Keskuse nõukogusse, astus erakonnast välja, et asi näeks poliitiliselt korrektne välja.\nJossif Eidelkind, Keskkonnaministeeriumi info- ja tehnokeskuse direktori asetäitja\nEidelkind oli korruptiivsete rahapööritustega tuntuks saanud Keskkonnafondi viimane direktor. Fond likvideeriti 1999. aastal, järgmisel aastal astus Eidelkind Rahvaliitu. Keskkonnafondi järglasena loodud Keskkonnainvesteeringute Keskuses Eidelkindile tööd ei jätkunud. Uuesti asus Eidelkind keskkonnaministeeriumis tööle 2003. aasta mais, kui värskelt ministriks saanud Villu Reiljan talle info- ja tehnokeskuse direktori asetäitja kohta pakkus.\nAgu Värimäe, Ida-Viru keskkonnateenistuse juhataja\nVärimäe töötas 10 aastat Ida-Viru asemaavanemana, lahkus sellest ametist eelmise aasta kevadel. Umbes samal ajal sai Värimäest Ida-Viru keskkonnateenistuse asejuht. Eelmise aasta suvest alates sai Värimäe keskkonnateenistuse juhatajaks, kusjuures teenistuse senine kauaaegne, kuid Reformierakonna taustaga juhataja Tiiu Sizova jäi juhtima Värimäe asetäitjana teenistuse Narva kontorit. Ida-Viru keskkonnateenistuse peakontor aga koliti ümber Jõhvi.\n"Mind edutati," ütleb Värimäe vastuseks, kuidas ta juhatajaks sai. "Mingeid erakondlikke lubadusi või survestamist küll ei olnud, ma ei allu mingisugusele survele."\nVärimäe kinnitusel pole ta üldse Rahvaliidu liige, kuigi äriregister nii väidab. "Kandideerisin Riigikogusse Rahvaliidu nimekirjas, võib-olla siis sattusin äriregistrisse kui erakonna liige," arvab ta ise. Viimastel kohalikel valimistel kandideeris Värimäe Rahvaliidu nimekirjas edukalt Jõhvi vallas ning nüüd on ta ka Jõhvi vallavolikogu aseesimees. "Kui on hea seltskond, pole partei nimi nii olulinegi ja pealegi on Eesti erakonnad ju tegelikult väga sarnased," lisab ta.\nRainis Uiga, Jõgevamaa keskkonnateenistuse juhataja\nRahvaliitlasest Rainis Uiga vahetas 2004. aasta lõpus välja reformierakondlasest Mart Joosepi. Viimasest lahtisaamisega läks Jõgeva keskkonnateenistuses nii kiireks, et paar nädalat töötas asutus üldse ilma juhita. Avalikku konkurssi uue juhi leidmiseks ei korraldatud.\nUiga astus Rahvaliitu 2001. aastal ning mõistagi kandideeris ka viimasel kohalikel valimistel samas Jõgeva vallas.\nUiga ütleb, et talle tehti lihtsalt ettepanek asuda keskkonnateenistuse juhiks. "Paar nädalat anti mõtlemisaega ja nii ma otsustasingi, et miks mitte," räägib Uiga, kes varem töötas RMK Laiuse metskonnas. "Ma ei usu, et Rahvaliidus olemine minu puhul erilist rolli mängis, sest paljud ei teadnudki minu liikmelisusest."\nOma kandideerimise kohta viimastel valimistel ütleb Uiga, et aktiivsed inimesed on aktiivsed igal pool. Õhtused istumised Jõgeva vallavolikogus tööd kohaliku keskkonnateenistuse juhina ei segavat.\nKaido Kansi, Viljandimaa keskkonnateenistuse juht\nKansi juhib Viljandimaa keskkonnateenistust alates eelmise aasta märtsist. Rahvaliidu liige Kansi ei ole, küll aga kandideeris viimastel kohalikel valimistel Rahvaliidu nimekirjas, olles Rahvaliidu linnapeakandidaat. Linnapeaks Kansi siiski ei saanud, Viljandi linnavalitsuse liikmeks aga küll.\nJaan Pikka, Harjumaa keskkonnateenistuse juhataja\nHarjumaa keskkonnateenistust juhib Pikka 2000. aastast. Pikka ei kuulu küll ühtegi erakonda, kuid kandideeris viimastel kohalikel valimistel edukalt Rahvaliidu nimekirja esinumbrina Aegviidu vallas, saades vallavolikogu esimeheks.\nJohannes Järv, Valgamaa keskkonnateenistuse juht\nJärv on selles ametis 2000. aastast ning ei kuulu samuti ametlikult ühtegi erakonda. Viimastel valimistel kandideeris Järv Rahvaliidu Valga nimekirjas, kuid linnavolikogusse valituks ei osutunud.\nToivo Nõvandi, Põllumajandusministeeriumi asekantsler\nNõvandi sai põllumajandusministeeriumi toiduohutuse asekantsleriks eelmise aasta juulis. Enne seda töötas Nõvandi taimetoodangu inspektsioonis osakonnajuhatajana. Ametlikult pole Nõvandi erakondlane, kuid kandideeris möödunud valimistel Rahvaliidu nimekirjas Kaiu vallas, kus 13 valijat talle oma hääle andis.\nEnn Sokk, Põllumajandusministeeriumi osakonnajuhataja\nSokk juhib põllumajandusministeeriumi kaubanduse ja põllumajandussaadusi töötleva tööstuse osakonda eelmise aasta novembrist, enne seda oli aasta sama osakonna juhataja kohusetäitja. Enne ministeeriumi palgale asumist juhtis Sokk mitmeid ettevõtteid, sh pankrotti läinud Lacto ja Ühinenud Meiereide nõukogu. Sokk pole samuti erakondlane, kuid kandideeris viimastel kohalikel valimistel Rahvaliidu nimekirjas, saadud 25 häälega ta Põlva linnavolikokku ei pääsenud.\n2003. aastal kandideeris Sokk Riigikokku Reformierakonna nimekirjas.\nAnts Käärma, Põllumajandus-kaubanduskoja juhatuse esimees\nKäärma liitus Rahvaliiduga 1991. aastal. Põllumajandus-kaubanduskoja juhatuse esimeheks sai 2004. aasta aprillis, kui koja eelmine juht Ester Tuiksoo põllumajandusministriks sai.\nArvi Tupits, Eesti Viljasalve juht\nOli varem Kesko Agro Eesti ASi tootejuht. Alates märtsist 2004. Eesti Viljasalve juht. Et viljaskandaalis kadus ka Kesko Agro vili ja et firma oma mees Eesti riigi viljasalve pandi juhtima, olevat kokkusattumus. Tupits on Rahvaliidu liige juba 1994. aastast saadik.\nMart Mäeker, Taimetoodangu inspektsiooni peadirektor\nAsus taimetoodangu inspektsiooni juhtima eelmise aasta novembris, kui inspektsiooni eelmine juht Roland Nymann pensionile läks. Taimetoodangu inspektsiooni saabus rahvaliitlane Mäeker Saaremaalt Leisi vallast, mida ta oli juhtinud juba kümme viimast aastat.\nViimastel valimistel kandideeris Mäeker taas Leisi vallas ning kogus vallaelanikelt 84 häält. Taimetoodangu inspektsiooni peadirektori töö kõrvalt jõuab Mäeker jätkuvalt juhtida ka Leisi vallavolikogu.\nMäekeri sõnul näeb tema töönädal välja nii, et pühapäeva õhtul sõidab ta Tallinna, kus juhib nädala taimetoodangu inspektsiooni, ning reede õhtul sõidab Saaremaale tagasi. Leisi vallavolikogu koosolekud toimuvad Mäekeri sõnul kord kuus ning see töö ei sega sugugi inspektsiooni juhi tööd.\nSuvel toimunud konkurss taimetoodangu inspektsiooni juhi kohale oli Mäekeri sõnul küllalt pingeline. "12 kandidaati oli, meile tehti psühholoogiline ja inglise keele test ning ministrile esitati otsustamiseks kaks kandidaati," räägib Mäeker. "Võib-olla tõesti poleks mind valitud, kui ma poleks olnud Rahvaliidu liige, samas ma tõesti ei usu, et see oli põhiline tegur."\nMerry Aart-Jüriado, Põllumajandusministeeriumi osakonnajuhataja\nAart-Jüriado juhib ministeeriumi teadus- ja arendusosakonda eelmise aasta algusest, enne seda oli ta ametis põllumajandus-kaubanduskojas projektijuhina. Rahvaliiduga liitus Aart-Jüriado 2003. aastal ning kandideeris oma erakonna eest ka viimastel kohalikel valimistel, saades Nõo vallas 22 häält.\nRobert Närska, Werol Tehaste juhatuse liige\nNärska on tegelikult hoopis Keskerakonna liige, kuid viimastel valimistel kandideeris Rahvaliidu eest, olles Rahvaliidu linnavolikogu kandidaat Tartus. Keerulises majanduslikus olukorras riigi õlivabrikut Werol Tehased asus Närska juhtima eelmise aasta juulis.\nTartu Ülikooli politoloogiaosakonna juhataja Rein Toomla sõnul pole riigiametnike erakonnastumises otseselt midagi valesti seni, kuni erakonnastumine ei too kaasa näiteks erakondlikke eelistusi raha jagamisel. "Keeldu ju pole, et riigiametnik ei tohiks olla mõne erakonna liige," ütleb Toomla ja toob näiteks USA riigiaparaadi, mis on nii erakonnastunud, et kui vahetub võim, vahetuvad tuhandete kaupa ka riigiasutuste töötajad.\n"Kuni ei hakata inimeste ametisse määramisel tegema otsuseid vaid erakondliku kuuluvuse järgi, on kõik korras," ütleb Toomla. "Ma ei keelustaks kellegi erakondlikkust, ka mitte presidendi puhul. Erandiks võiks olla vaid sõjaväelased, kes tõesti peaksid olema parteitud."\nEesti 15 maavanemast on poliitilised kaheksa. Poliitiliseks kujunevad ka Harju- ja Tartumaa uued maavanemad, kelle kandidatuuri valitsus tõenäoliselt sel neljapäeval arutab.\nHarju maavanema kandidaadina esitab regionaalminister valitsusele keskerakondlase Värner Lootsmani. Tartu maavanema kohale pakub regionaalminister Rahvaliidu liiget Esta Tamme.\nRegionaalminister Jaan Õunapuu sõnul on maavanemate politiseerumine suhteliselt paratamatu nähtus. Ta meenutab, kuidas 2003. aastal mitu maavanemat, sh Õunapuu ise kui Tartu maavanem, kandideeris edukalt Riigikogu valimistel. "Siis nähtigi, et maavanemad on populaarsed inimesed ja erakondadele kindlad häältepüüdjad," räägib Õunapuu. "Vägisi ei saa ju hoida maavanema kohti sõltumatutena."\nSamas lisab Õunapuu, et kindlasti ei tohi maavanem olla mingi erakonna maavanem või teha erakondlikke eelistusi näiteks raha suunamisel. "Kui on mingi selgelt erakondlik rahaeraldus maavanema poolt, siis minu kohus on sekkuda. Seni sellist asja aga pole olnud," ütleb ta.\nKuidas me erakondlasi otsisime See lugu sai alguse ammu mõttes mõlkunud küsimusest, kui erakonnastunud Eesti riigiasutused õigupoolest on. Lõpliku tõuke läbi uurida kõikide ministeeriumide ja riigiametite töötajate nimekirjad andsid viimasel ajal mis tahes kõrge ametniku ametisse määramise eel levivad jutud nn erakondlikust personalivalikust.\nOtsisin erakondlasi ministeeriumide, riigiasutuste ja riigiettevõtete juhtkonnast, samuti kontrollisin üle osakonnajuhtide erakondliku kuuluvuse. Lisaks äriregistri andmebaasile, mis sisaldab infot selle kohta, millal keegi on kuhugi erakonda või sealt välja astunud, vaatasin ka seda, kes neist persoonidest on kandideerinud viimastel valimistel mõne erakonna nimekirjas.\nPoliitametnikke leidsin mõistagi kõikidest ministeeriumidest. Näiteks varem pikalt Isamaaliidu mõjusfääris olnud kaitse- või haridus- ja teadusministeeriumist leiab positsioonikaid inimesi, kes Isamaaliidu ridadesse kuuluvad. Siiski joonistus kogutud info puhul välja selge trend, et Rahvaliit on jõudnud oma ministeeriumide politiseerumisega kõige kaugemale ning Rahvaliidu liikmetest ametnikud on viimastel valimistel olnud kõige agaramad ametnikest kandideerijad.


Viis faktorit - Cattell ja Eysenck / Isiksuse psühholoogia ja diferentsiaal | Psühholoogia, filosoofia ja elu mõtlemine.\nMudeli mudel Suur viis teeb ettepaneku viie peamise isiksuse teguri olemasolu kohta, millel oleks väidetavalt universaalne kehtivus. Osa sellest leksiline hüpotees, mis kaitseb, et erinevates looduslikes keeltes on kodifitseeritud kõige olulisemad ja sotsiaalselt kasulikud isiksuseomadused (mida olulisem on omadus, seda tõenäolisem on, et sellele on üks või mitu sõna).\nSamuti võite olla huvitatud: Cattelli teooriaindeksist\nViis teguri mudel\nSuure viie põhjuslik seisund\nSuurmehe suhtes saavutatud konsensus\nSeega võib keele analüüs aidata välja selgitada, millised on isiksuse aluseks olevad põhielemendid ja seega kogutakse mitmeid erinevaid isiksuseomadustega seotud termineid. Kriteeriumi kasutatakse n vähendamiseksº tingimustest. Ülejäänud tingimusi kasutatakse inimeste rühma enda enesehindamiseks ja / või inimestele, kes tunnevad neid nende samade mõõtmete väärtustamiseks.\nRakendust rakendatakse AF olemasolevatele andmetele, viis tegurit. Mudel on paralleelne, kuna need viis mõõdet hõlmavad terve rida isiksuse tunnuseid või omadusi. Kuid sellel on vähe teoreetilist väljatöötamist (see ei ole osa teooriast selle kohta, milline isiksus on ja millel puudub seletav struktuur).\nNEO-PI-R: Costa ja McCrae ehitasid nende mõõtmete hindamiseks NEO (neurotism, ekstravertsioon ja avatus). Samal ajal töötati välja nende suurte viie mudel, mida need uuringud mõjutasid, otsustasid nad kontrollida, kas muid saadud tegureid võiks seostada küsimustikuga juba hinnatud omadustega. Tulemused näitasid, et kolm tegurit olid samaväärsed NEO poolt hinnatud teguritega, seega töötasid nad välja küsimustiku, milles hinnati viit mõõdet. NEO-PI (NEO-Personality Inventory) sisaldab Affability'i ja Tesoni mõõtmeid.\nSelles esitatakse erinevaid väiteid, millega isik peab 5-punktiliste skaalade abil näitama oma nõusoleku taset. Iga mõõdet hinnatakse 6 skaala, tahkude või omaduste kaudu. Nende vahendite väljatöötamist juhtinud põhimõtted on olnud:\nHierarhiline struktuur: omadused on paigutatud kõige üldisematest kõige konkreetsematele.\nPsühholoogilise kirjanduse alused: nad uurisid kirjandust, et teha kindlaks isiksuse teoreetikutele olulised tunnused (keeleline traditsioon).\nKaalude ratsionaalne ehitus:\nnad mõtlesid konstruktile, mida nad soovisid mõõta, ja siis kirjutasid nad seda hinnanud esemed.\nNad algavad eeldusest, et subjektid saavad ja soovivad siiralt vastata.\nÜksuste lõplik valik põhines psühhomeetriliste põhimõtete laialdasel analüüsil ja rakendamisel. Seega peaksid kunstlikud korrelatsioonid vältimiseks näiteks kaaluma ainult üht kaalust.\nMilliseid väärtusi hindab iga mõõde, samuti nende tahke või omadusi:\nTegur I: ekstravertsioon (E): Inimeste vahelise koostoime, aktiivsuse taseme, stiimulite vajaduse ja võime nautida. See koosneb südamest (võime luua sidemeid teistega), gregariteetsus (eelistus olla ettevõttes), enesekindlus (peab olema hõivatud), emotsioonide otsimine (stimuleerimine ja põnevus) ja positiivsed emotsioonid (optimismi kalduvus). (kalduvus domineerida teised)\nII tegur: sõbralikkus (A): Isiklik suhtlemine nende kvalitatiivses aspektis. Hõlmab: usaldust (kalduvus lugeda teisi ausateks), avatust (siirust), altruismi (teistest muret kalduv kalduvus), leppivat suhtumist (kalduvus olla ühistegevus ja austav inimsuhete konfliktides), tagasihoidlikkust (kalduvus mitte lohutada) ja tundlikkus teistele (kaastunnet ja muret teiste suhtes).\nIII tegur: Teson (C): Eesmärkidele suunatud käitumise korraldus, püsivus, kontroll ja motivatsioon. See koosneb: pädevusest (võimekuse ja tõhususe tunnetest), korraldusest (puhtusest ja puhtusest), kohustusest (kalduvus järgida eetilisi põhimõtteid ja moraalseid kohustusi), saavutamise vajadusest (püüdluste kõrge tase), enesedistsipliinist ( võime täita ülesandeid ja neid igavusest hoolimata läbi viia), arutelu (kalduvus hoolikalt mõelda enne tegutsemist).\nIV faktor: neurotism (N): Emotsionaalne korrigeerimine. Siia kuuluvad: ärevus (kalduvus kogeda pinget, närvilisust, muret ja hirmu), vaenulikkus (kalduvus kogeda viha ja pettumust), depressioon (kalduvus kogeda kurbust, lootusetust, üksindust ja süütunnet), sotsiaalne ärevus (kalduvus tunda häbi, naeruväärne või naeruväärne) alaväärsus), impulsiivsus (võimetus kontrollida impulsse ja vajadusi) ja haavatavus (võimetus toime tulla stressirohkete olukordadega).\nFaktor V: vaimne avatus (O): Vastuvõime uutele kogemustele. See koosneb: fantaasia (kalduvus olla väga aktiivne fantaasia), esteetika (kunsti ja ilu tunnustamine), tunded (tundlikkus), tegevused (tegevuste muutumise kalduvus), ideed (intellektuaalne huvi ja avatus) uusi ideid) ja väärtusi (valmisolek sotsiaalsete, poliitiliste ja religioossete väärtuste \_ t Big Five Questinnaire (BFQ):\nSelle 132 elementi mõõdavad viie mõõtme, millest igaüks koosneb kahest alamkaardist, lisaks moonutustasandile (D), mis hindab kalduvust moonutada enda antud kujutist.\nFaktor I: Ekstraversioon:\nDünaamilisus (dünaamiline käitumine, sõnavabadus ja entusiasm)\nDominantsus (võime valitseda, paista ja mõjutada teisi).\nFaktor II: Sõprus: 1. Koostöö / empaatia (võime mõista teiste inimeste probleeme ja vajadusi ning teha nendega koostööd) ja 2. Cordiality / headus (suhtumine, usaldus ja avatus teistele).\nIII tegur: Tesón: 1. Ausus (töökindlus, hoolsus ja tellimuse maitse),\nPüsivus (püsivus ja ülesannete täitmine).\nFaktor IV: neurotism:\nEmotsioonide kontroll (emotsionaalsete kogemustega seotud pingeseisundite kontroll)\nImpulsside juhtimine (võime juhtida oma käitumist konflikti, ebamugavuse või ohu korral).\nFaktor V: vaimne avatus:\nAvatus kultuurile (huvi informeerimise, lugemise ja teadmiste omandamise vastu)\nAvatus kogemustele (soodne suhtumine uuendustesse, võime kaaluda erinevaid perspektiive, olla avatud väärtustele, eluviisidele ja erinevatele kultuuridele).\nMcCrae ja Costa ei ole täpsustanud põhilisi mehhanisme, millest üldised ja abstraktsed sätted muutuvad konkreetses olukorras konkreetseks käitumiseks. Nende jaoks on tunnused käitumise distaalsed selgitused, mis selgitavad iseloomulikke kohandusi (mis hõlmavad harjumusi, hoiakuid, võimeid, väärtusi, motiive, rolle ja suhteid)..\nNad leiavad, et tunnuste põhjuslik seisund tuleneb nende ajaline stabiilsusest ja nende geneetilisest alusest ning transkultuurilisusest. Need faktid näitavad, et indiviidil on midagi, mis seletab seaduspärasusi, midagi stabiilset, bioloogiliselt põhinevat ja erinevates kultuurides invariantset..\nKultuuridevaheline kokkulepe: Kultuuridevahelised uuringud sisaldavad ka viit tegurit. Tuleb siiski märkida, et need replikatsioonid põhinevad NEO-PI-R tõlgetel ja võib esineda ka teisi isiksuseomadusi, mis on olulised teistes kultuurides ja mis ei kuulu suuresse viie. Uuringud, mis suudavad tõestada mudeli universaalsust, on see, mis kordab algset protseduuri, st nad lähevad sõnastikku ja nende keelte poolest saavad nad samad tegurid. Nendes uuringutes ilmnevad tavaliselt kohalikud või konkreetsed mõõtmed, mis on ka kõige prognoositavamad. Mõõtmete ajaline stabiilsus: Seda küsimust saab käsitleda kahel viisil:\nSuhtelise stabiilsuse suhtes: et subjekt säilitab positsiooni mõõtmete rühmas kahel erineval ajal.\nViidatud absoluutsele stabiilsusele: säilitada mõõtmetega saadud tulemus aja jooksul. Seda tüüpi stabiilsuse uuringud võivad olla.\nTransversaalne: kasutades erineva vanusega proovi ja arvutades korrelatsiooni isiksuse muutujate ja vanuse vahel või võrdleme vahendeid kahes rühmas, mis erinevad vanuse poolest huvipakkuva muutujaga.\nPikisuunaline: sama rühma vahendite võrdlemine erinevatel aegadel. Üldiselt tulemused McCrae ja Costa Nad näitavad, et mõõtmed on aja jooksul suhteliselt stabiilsed, andes mõnevõrra suurenemise Affability'i ja Tesoni puhul ning vähene vähenemine ülejäänud kolmes. Niisiis, nende sõnul näitab isiksus vanuse suhtes kergeid muutusi, olles aja jooksul üsna stabiilne, kuid siiski tuleb märkida, et mõõtmetes leitud keskmine stabiilsustegur on 0,60, mis näitab, et on olemas võimalus isiksuse struktuuri, korralduse või konfiguratsiooni muutumine.\nGeneetiline alus: Strateegiat kasutati, et teada saada geneetika panust, alustades küsimustike arvude korrelatsioonide arvutamisest, mis erinevad nii geneetilise kui ka keskkonna sarnasuse poolest..\nArvutatud korrelatsioonide põhjal pärilikkuse koefitsient (h2), mis viitab pärandiga seletatavale variatsioonile. See indeks ei ole absoluutne, kuid muutub sõltuvalt teguritest, mõned kõige mõjukamad on:\nKasutatud meede (enesearuanded, teiste raportid, käitumise otsene jälgimine).\nNäiteks annavad teiste aruannete suuremad hinnangud kui teised kaks liiki andmeid.\nSubjektide vanus: Vanemate uuringute puhul on hinnangud väiksemad, mis viitab sellele, et keskkonnamõjud suurendavad nende tähtsust vanusega.\nAndmeallikad: kaksikute puhul on rohkem pärilikkust kui lapsendamisega. Kasutatav proov: pärilikkus muutub ühest populatsioonist teise. Sellepärast ei saa te teistesse populatsioonidesse üldistada.\nPärilikkus on umbes 0,5 ja keskkonnamõju samuti (0,5), nii et suurtel viiest on oluline geneetiline alus, kuid ka geenide omaga võrdne keskkonnamõju. Lisaks määrab enamik inimese omadusi paljud geenid, mistõttu nad ei lähe tõenäoliselt järglastele (on vähe tõenäosust, et geenide täpne kombinatsioon on tunnusjoones). Lõpliku tulemuse määrab geenikeskkonna koostoime.\nSee mudel seab konsensuse, millel on mõistmise soodustamine ekspertide vahel ja teadusuuringute edendamine. Siiski puudub täielik kokkulepe tegurite nimiväärtuse ega nendes sisalduvate tunnuste kohta.\nNimiväärtuse osas on üksmeel ekstravertsiooni tegurite osas, Neurotism ja sõbralikkus. Kokkulepe on aga kõige vähem kahele teisele, mida nimetatakse ühelt poolt kultuuriks, intellektiks või avatuseks kogemustele ning teiselt poolt vastutusele, teadvusele, kohusetundlikkusele või Tesonile..\nSee juhtub seetõttu, et on raske anda nime, mis võtab kokku teguris aglutineeritud muutujate arvu ja mis mõnikord erinevad erinevates uuringutes (mõned leiavad mõningaid muutujaid ja teisi). Siiski on leitud mustrid üsna sarnased ja seetõttu ei ole erinevad nimed probleemiks.\nOluline on see, et on olemas kokkulepe iga teguri omaduste kohta. Üldiselt: on kokkulepe dimensioonide Extraversion ja Neuroticism; Tesoni tegur See on väga sarnane ka erinevates ettepanekutes; Avatus on see, mis põhjustab rohkem probleeme, sest mõned mõistavad seda kui intellekti või kujutlusvõimet; Tundlikkus annab mõningaid probleeme, sest mõned selle funktsioonid küllastavad ekstraversioni mõõtme.\nOmaduste kaal näitab tähtsust, mida neil on teguri sees. Soovitav on see, et kui funktsioon küllastab tegurit, siis seda ei tehta üheski teises (sest vastasel juhul ei saanud me iseseisvatest teguritest rääkida). Omadusega on probleeme Enesekindlus see küllastab nii võimet kui ka ekstravertsiooni tegureid. Samuti on küllastatus (neurotismi aspekt) küllastunud Affabilityis. See näitab, et tegurid ei ole täiesti sõltumatud, nagu on kavandatud, mis on suur metodoloogiline probleem.\nKui soovite lugeda rohkem sarnaseid artikleid Viis faktorit - Cattell ja Eysenck, Soovitame sisestada meie isiksuse psühholoogia ja diferentsiaaltüübi kategooria.\n« Jäik ja nõrgendatud filtri mudel Käitumismudel ja klassikaline konditsioneerimine »


Pürksis salvestatakse täna seksiteemalist saadet - Lääne Elu\nAvakülg Tervis Pürksis salvestatakse täna seksiteemalist saadet\nPürksis salvestatakse täna seksiteemalist saadet\n3. september 2011 11:10\nTäna kell kolm pärastlõunal algavad Pürksi kultuurimajas uue TV3 saatesarja “Seks ja küla” võtted, kus läänlased saavad kaamera ees arutada seksiteemadel.\n“Uus eestimaine sari “Seks ja küla” viib vaataja saatejuht Kadri Kõusaare juhtimisel Eesti eri nurkadesse, et arutada koos kohaliku rahvaga seda, mis toimub pimedas ja teki all – või siis hoopis keset heledat päeva ja jõe ääres. Või siis hoopis meie fantaasiates,” tutvustab sarja selle toimetaja Tuuliki Tedre-Orgjõe.\nKaheksaosalise sarja aluseks on uuring, mis kaardistas eestlaste seksuaalelu sagedust ja seda, kui rahul me oma sugueluga oleme. Uuring näitas, milline on Eesti eri regioonides suhtumine armastusse ja truudusetusse, vürtsikatesse seksuaalpraktikatesse ja turvalisse teineteise kaisus magamisse. Millises Eesti nurgas seksitakse kõige sagedamini ning kus algab suguelu kõige varasemal ajal? Kus ollakse voodielu küsimustes kõige konservatiivsemad, kus loodetakse olla seksuaalselt aktiivsed ka veel hilises pensionieas? Maakonnapõhised – ja kohati uskumatult suured erinevused – on põhjuseks, miks mõni teema saab võetud jutuks just Läänemaal, sellal kui teist valdkonda on palju asjakohasem käsitleda Lõuna või hoopis Ida-Eestis.\nMis uuringust Läänemaa kohta selgus, toimetaja ei paljastanud. “Jäägu see kohaletulnute eeliseks,” ütles ta Lääne Elu Online’ile.\nTedre-Orgjõe kinnitusel üritavad seriaali tegijad teemat käsitleda avameelselt, kuid samas hea maitse piiridesse jäädes.\nEsimene saatesalvestus oli eile Raplas. “Õigeks kellaajaks tuli Rapla kultuurimajja kohale üks inimene. Hiljem tuli noori, seitse inimest, kes rääkisid väga huvitavat juttu. Pärast linna peal saime jutule kolme vanema naisterahvaga ja ühe mehega. Kokkuvõttes saime huvitavat materjali,” ütles ta.\nPürksi kultuurimajja ootavad saatetegijad läänlasi, saarlasi ja hiidlasi vanuses 18-99 aastat.\n* kui vanalt hakatakse Eestis seksima – ja kui kauaks loodetakse seksuaalselt aktiivseks jääda?\n* mis saab siis, kui üks partneritest vajab seksi palju rohkem kui teine?\n* kas Läänemaa on Eesti seksiküsimustes Eesti konservatiivseim paik?\nEelmine artikkelHaapsallane sõidab rattaga Inglismaale\nJärgmine artikkelHaapsalus peeti kiirmaleturniir "Valge daam"


Moeloojad paljastavad: kui kallid on presidendivastuvõtu uhked kleidid? - Ilu & mood - sõbranna.ee\nMoeloojad paljastavad: kui kallid on presidendivastuvõtu uhked kleidid?\n21. veebruar 2019, 10:59\nTanel Padar ja Kristel Mardisoo\nPühapäeval istub suur osa Eesti rahvast teleka ees, et jälgida meie vabariigi juubelipidustusi. Paljud ootavad pikisilmi just «kleidiparaadi», et vaadata, kes sel aastal tualetiga üllatab. Uurisime Eesti tuntud moeloojatelt, kelle kliendid on aastast aastasse presidendivastuvõttudel käinud, milliseid töösaladusi nad meiega jagada saavad.\nKõik moeloojad jäävad oma nõuannetes üksmeelseks ning soovitavad kahtlejatel igal juhul pigem kindla peale välja minna. Kleitide osas tasub jälgida, et need oleksid hästi istuvad ning pigem vältida liiga julgeid lõikeid ja materjale, mis välklampide valguses ehk kõige meelitavamad pole.\nMeeldejäävaid kleite on moekunstnike jaoks läbi aastate olnud palju. «Üks meeldejäävamaid hetki oli Aldo Järvsoo must Muhu tikanditega siidkleit Tiina Kaalepile, puhas ja aristokraatlik,» meenutas ehtekunstnik Tanel Veenre, kui temaga möödunud aastal sel teemal vestlesime. «Ning teine sarnane lilla siidrüü tikitud tihastega Luisa Värgile. Loodan, et need imed jõuavad kord ERMi kogudesse.»\nTiina Kaalepi head maitset kiitis ka moelooja Tiina Talumees, tema lemmikute hulka on aastate jooksul kuulnud veel ka Signe Kivi.\nKui palju maksavad aga tähtsa ürituse kleidid? Muidugi saab hakkama ka n-ö lihtsamalt ja odavamalt – rahvariided on alati kindla peale minek. Moelooja Piret Ilves avaldas meile möödunud aastal, et hinna määravad paljud tegurid: disaini keerukus, materjal, töötlusviis jne. «Väga erinevates hinnaklassides on võimalik ühtviisi lummavaid lahendusi leida,» teab disainer, et alati ei peagi panustama sadadele eurodele.\nMoeloojad paljastavad, et aastate jooksul on nii mõnigi hinnaline kleit punast vaipa kaunistanud. Näiteks on Iris Janvieri moemajas valminud täissiidist couture-detailidega teos Kristel Mardisoole, mida Tanel Padari elukaaslane kandis üle-eelmisel aastal – selle hind oli 800 eurot.\nTiina Talumehe stuudio õhtukleitide hinnad on umbes vahemikus 800–2500 eurot. Moelooja Kristina Viirpalu teab oma kogemusest, et kõige kallimate kleitide hind on küündinud umbes kolme keskmise kuupalga ulatusse. «Hinnainfo on konfidentsiaalne, kuid keskmiselt jääb see 1000–3000 euro vahele,» ütleb Viirpalu.\nDisainer Mariliis Soobard, kes juhib brändi Marimo, ütleb, et nende stuudio kleitide hinnad jäävad üldjoontes vahemikku 800–2000 eurot. Hind sõltub paljuski sellest, kas tegemist on kollektsioonimudeli või eritellimusel valminud kleidiga.\nArtikkel ilmus esmakordselt 22.02.2018


Apollo Kino - Ürgne kutse\nŽanr: Draama, Seiklus\nKinodes alates: 28.02.2020\nLavastaja: Chris Sanders\nOsatäitjad: Karen Gillan, Harrison Ford, Omar Sy\nElas kord suure südamega koer nimega Buck, kes rööviti oma kodust Californias ning toimetati kaugele, Alaska lumiste mägede vahele, keset Yukoni kullapalaviku möllu. Sealsetes rasketes oludes saab temast kelgukoer. Seal saab Buckile osaks tema elu suurim seiklus, mille käigus ta leiab oma koha maailmas ning saab iseenda peremeheks.\nHaarava seiklusfilmi "Ürgne kutse" aluseks on Jack Londoni 1903. aastal avaldatud legendaarne klassikateos. Osades Harrison Ford ("Star Wars: Jõud tärkab"), Karen Gillan ("Galaktika valvurid", "Jumanji: Uus tase"), Dan Stevens ("Downton Abbey", "Kaunitar ja koletis"), Bradley Whitford ("Kao välja"), Omar Sy ("1 + 1"), Wes Brown ("True Blood") ja teised. Lavastajana teeb oma mängufilmidebüüdi animatsiooniveteran Chris Sanders ("Kuidas taltsutada lohet", "Kruudid", "Lilo ja Stitch"), stsenaariumi kirjutas Michael Green ("Logan", "Mõrv Idaekspressis").


Kuidas Kirjutada Pensionäre Jätkub | Tööotsing - 2019\nPõhiline Tööotsing Kuidas Kirjutada Pensionäre Jätkub\nInimesed tulevad pensionileminekust erinevatel põhjustel, näiteks selleks, et jääda aktiivseks, teha täiendavaid sissemakseid oma valdkonnas või kalduda pensionile jääva konto juurde. Aga kui olete otsustanud viia tööle pensionile jäämise järel, pidage meeles, et see otsing erineb minevikust. Taaskäivitamise reeglid on muutunud, kui elektrooniline läbivaatus on soositud. Lisaks sellele, kui olete pensionär, kellel on paljude aastate kogemus, peate te oma elukutse ehitama teisiti kui noorem tööotsija.\nOlge selge, mida sa tahad. Arvestades, et olete pensionile jäänud, võib potentsiaalne tööandja küsida, kas te otsite täistööajaga, osalise tööajaga või nõustamisteenust. Selgesõnaliselt oma „objektiivses” sektsioonis märkides valikud, mida olete nõus kaaluma, kõrvaldate segaduse ja sillutate teed, mida tuleb asjakohase avamise jaoks kaaluda.\nLoo digitaalne jätkamine. Vanema kandidaadina võid võidelda arusaamaga, et olete tehnoloogiate taga. Kui te esitate vähem kui kaasaegse jätkamise, kinnitate selle eelduse juhtide meeles. Näita, et olete tehnoloogias, viies oma CV kõikidesse laialdaselt kasutatavatesse vormingutesse: Microsoft Wordi, PDF-i ja lõpuks lihttekstina e-kirja kehasse kleepimiseks. Lisage osa "märksõnad", et suurendada oma jätkamise võimalust läbida elektrooniline läbivaatus. Saada oma CV oma tööandja poolt määratud vormis. Samuti saate printida oma dokumendi paberiversiooni, kuid elektroonilises vanuses ei ole tõenäoline, et see saaks palju kasu.\nLihtsustada sellega seotud kogemuste rõhutamiseks. Pensionärina olete töötamise ajal töötanud mitmes töökohas või isegi mitmes valdkonnas. Mõned teie püüdlused ei pruugi käsitletava tööga tihedalt seotud olla. Et vältida segadust jätkata, rõhutage või kõrvaldage need dokumendid oma dokumendist, pidades meeles, et tegemist on turundusvahendiga, mitte konfessiooniga. Kaaluge oma töökohtade eraldamist kaheks osaks: "seotud kogemus" ja "muu kogemus".\nKeskenduge saavutustele. See on hea soovitus kõigile, sest huvitavam on lugeda oma karjääri mõju kohta - suurendada oma tööandja tulu, tutvustada edukaid ideid - kui pesu- ja vastutusalade loetelu. Kuid see meetod toimib eriti hästi pensionäride jaoks, kellel on tõenäoliselt märkimisväärne saavutus oma vööde all. Need teie CV-ga seotud jooned eraldavad teid noorematest konkurentidest, kes võivad leida, et nad tegelikud saavutused tuvastavad.\nHoidke see lühike. Kuna teil on palju kogemusi, võib see osutuda ahvatlevaks eirata tavapäraseid nõuandeid ja kirjutada jätkamine kauem kui üks leht. Vältige seda, kui võimalik. Mõned juhid usuvad, et vanemad kandidaadid on minevikus kinni ja ei soovi kohaneda uute tingimuste, tehnoloogiate, protseduuride ja ülemustega. Suure tähelepanu pööramine oma aastatepikkusele kogemusele võib seda arusaamist toetada. Plus, lühemad jätkub kiiremini ja lihtsam kiirustada juhid lugeda.\nKui teil on konkreetseid sertifikaate või litsentse, märkige need silmapaistvalt; kui selliseid kvalifikatsioone omavad kandidaadid on puudulikud, võivad need nimed pärast seda, kui teie nimi saab, vanuse ja muid tegureid.\nTeatud jätkamise kirjutamise aspektid ei muutu kunagi; tööandjad vihkavad ikka veel, et näha õigekirjavigu ja ebamugavat sõnastust, nii et see on hoolikalt läbi viidud.


www.militaar.net • Vaata teemat - Zeppelinid Eestis\nTänane kuupäev 17 Okt, 2019 23:49\nTeema pealkiri: Zeppelinid Eestis\nPostitatud: 27 Mär, 2008 20:55\nUus teema- esimese ilmasõjaaegne tehnikaime jäik õhulaev Eesti kohal. Teretulnud on kõik andmed ja ka pildid.\nTeen ka otsa ise lahti- raamatus "Dirizabli na voine" mainitakse ,et Tagalahe dessanti (12.10.1917) toetas saksa õhulaev LZ-88.\nPostitatud: 27 Mär, 2008 21:35\nEi tea,kas pilt Eestis tehtud aga sattus kätte selline foto\nPostitatud: 27 Mär, 2008 23:13\nPostitatud: 28 Mär, 2008 0:44\nSattusin hiljuti Tallinna lennujaama kohvikusse, seal oli kahtlaselt palju zeppelinide pilte. Tundus, et enamus olid Eestis tehtud pildid, kuigi neid korra silmanurgast vaatasin.\nPostitatud: 30 Mär, 2008 0:55\nMagasin sisse miski fotonäituse KiekInDeKökis, mille sisuks oli LZ127"GrafZeppelini" külaskäik Eestisse. Õieti lendas see põhjapoolusele ja peatus siin. Igatahes jäi mulje, et pilte tehti meeletult, nii tsepeliinist enesest kui tsepeliini pealt aerofotosid.\nJa kuskil ajakirjas (vist Tehnikamaailmas) oli ära mainitud, et tsepeliinid olla esimese ilmasõja ajal kolmekesi ka Pärnu sadamat rünnanud - kahjud olnud suured, sest keskmine tsepeliin olla kandnud oma 10tonni pomme. Vist oli veel mainitud mingeid tsepeliinirünnakuid Eesti territooriumile. Alla neid siin vist pole lastud.\nPostitatud: 30 Mär, 2008 3:55\nlõik wikipediast Valga linna kohta:\n1917 a. lendas Saksa Zeppelin üle linna ning viskas alla 40 pommi, ilma et oleks sihtmärki - rongijaama tabanud.\npilt millised nägid välja siis õhulaevad LZ-58 - LZ-88 (pilt ise pole tõenäoliselt Eestist):\njärgnevalt lehelt leiab huvitava teksti LZ-88 kohta:\nLZ-88 participated in six reconnaissance missions and two attacks on England, dropping 3,105 kg of bombs (a large percentage of which missed their targets). She was damaged beyond repair in a failed landing on 16 June 1917 in Nordholz.\nehk siis : LZ-88 osales kuuel luuremissioonil ning kahel rünnakul Inglismaal, visates alla 3105 kg pomme (suur osa neist ei tabanud märki). Ebaõnnestunud maandumiskatsel 16 juunil 1917 Nordholzis sai õhulaev nii raskelt viga, et seda ei suudetud parandada.\n... sellisel juhul ei saanud antud aparaat enam hilisemalt ringi lennata, ega ka Tagalahe dessandist 12.10.1917 osa võtta.\npisut erinevate õhulaevade saatustest:\nPostitatud: 01 Apr, 2008 10:43\nTactical*:LZ-88 / L 25\nFirst Flight:14 November 1915\nLength:536.4 feet / 163.5 meters\nDiameter:61.4 feet / 18.7 meters\nGas Volume:1,126,400 cu. feet / 31,900 cu. meters\nEngines:Four 240 hp Maybach HSLu engines\nMaximum Speed: 60.4 mph / 97 kph\nLZ-58 participated in 14 reconnaissance missions and three attacks, dropping 4,249 kg of bombs along the Western Front. In January of 1917, she was handed over to the German Navy who used her for experiments.\nDecommissioned in September 1917.\nTekstis õhulaeva osaluse kohta Tagalahe dessandis peeti ilmselt silmas hoopis seda riistapuud. Aga ka selle eluiga polnud tegelikult piisav.\nÕhulaevade numbritega oli saksmannidel suur segadus, mida suurendas nende üleandmine ühelt ametkonnalt teisele. Antud juhul on tehasenumber LZ-58, teenistusel armees LZ-88 ja pärast üleandmist laevastikule L-25.\nTäpselt 30 kohaline vahe tehasenumbri ja armeenumbri vahel tuleneb soovist oma õhulaevastikku vaenlase hirmutamiseks suuremana näidata.\nPostitatud: 01 Apr, 2008 20:06\nInternet on ikka läbi otsitud ? Mõnikord on ka internetis usaldusväärset infot Praegu tundub, et otsa lahtitegemisega on end kohe lolliks tehtud.\nhttp://www.airpower.maxwell.af.mil/airc ... nardo.html\nhttp://www.stolp-pommern.de/Stolp-Stadt ... tt1961.htm\nparandus 04.02.2009.a.: viimane viide on vahepeal muutunud.\nViimati muutis andrus, 04 Veebr, 2009 23:34, muudetud 1 kord kokku.\nPostitatud: 01 Apr, 2008 20:45\nhttp://www.stolp.de/Stolp-Stadt/Flugpla ... tt1961.htm\nMiks lolliks? Igaüks võib näha, et uuest teemast on kasu olnud, andrus tormas kohe netiavarustesse oma osavust tõestama. Täname linkide eest!:D\n(Teine link muide ei tööta)\nKüllap on raamatu "Dirizabli na voine" autor siis eksinud. Olgugi, et pole välistatud, et L-25 operatsioonile Albion mingit ettevalmistavat luuret tegi.\nPostitatud: 04 Apr, 2008 8:19\nÖöl vastu 10.septembrit 1915a pommitas SL-4 ligi tunni aja vältel Paldiskit,visates alla valguspomme,kümme süütepommi ja kümme 50kg lõhkepommi.Inimesed ja hooned viga ei saanud,väidetavalt kukkusid kõik pommid linna taha lepikusse.Õhulaeva tulistati ÕT-relvade puudumise tõttu vintpüssidest,kuid ilma nähtava eduta.\nPostitatud: 04 Apr, 2008 17:58\nhttp://paber.ekspress.ee/fotodb/FE48419 ... pen&json=1\nIlmaime: Kolmekümnendad algasid ennenägematuga – 24. septembril 1930 lendas üle Tallinna tsepeliin LZ 127. Fotol on õhulaev parajasti Vene turu kohal ning seda uudistab pritsumaja torni katusel hulk inimesi.\nPostitatud: 04 Apr, 2008 18:08\nTsepeliin Tallinna kohal:\nPostitatud: 04 Apr, 2008 18:16\nPostitatud: 04 Apr, 2008 19:36\nkui ülivõimas graf zeppelin oli eestis siis olen valel aastal sündinud.\nkunagi lugesin isegi nende kohta ja mingil pikkal reisil käis see jh..\naga eesti kohta kirjas polnud.mingi pisike zeppelin oli ka vist eestlastel kuid võin eksida.see nii ammu kui lugesin seda raamatut ja seegi on vist minema visatud.\nPostitatud: 06 Apr, 2008 0:27\nMõni vaatlusõhupall või ka õhutõrje oma võis EW-l küll olemas olla. Aga kuulnud sellest küll pole.


GRAAFIK: suur osa Eesti elanikke tunneb ennast asjadest ilmajäetuna - ärileht.ee\nGRAAFIK: suur osa Eesti elanikke tunneb ennast asjadest ilmajäetuna\nEestis on neid inimesi, kes ei saa endale üht või teist elementaarset asja lubada, ligi 13% elanikkonnast, selgub statistikaameti värskest sotsiaaltrendide kogumikust.\nMateriaalse ilmajäetuse näitaja on üle-euroopaliselt ühtlustatud\nvaesusnäitaja. Sellega mõõdetakse nende isikute osatähtsust, kes ei saa endale lubada vähemalt kolme komponenti üheksast:\nSügav materiaalne ilmajäetus on juhul, kui nimekirjast ei suudeta endale lubada vähemalt nelja komponenti.\n2015. aastal oli Eesti elanike materiaalse ilmajäetuse määr 12,8% ja sügava materiaalse ilmajäetuse määr alla 5%.\nUuring: iga kolmas pere tunneb igapäevakulude katmisel raskusi\nRegistreeritud (87) Anonüümne (331)