Kertu Mehhikos: August 2012\nVahepeal midagi eriti suurt ja peadpööritavalt põnevat pole juhtunud. Olen Lagunases end sisse elanud ja juba on teatud mõttes rutiin tekkimas. Hommikul pool 6 enam-vähem ülesse, riided selga, söön midagi kiiresti ja kohe takso peale ning kooli. Tagasitulles õpin ära, lähen basseini äärde sõpradega, pärast veedan aega perega. Nädalavahetus oli mul päris mõnus. Reedel sain paar tundi pärast kooli klassikaaslaste ja teiste sõpradega kokku. Käisime ujumas, hiljem pizzat söömas ja chillisime lihtsalt linna peal õhtuni. Pärast oli kusagil fiesta ka olnud, aga ma ei hakanud minema, sest ei taha kohe alguses väga hilja väljas olla, pärast muidu äkki pere hakkab must valesti aru saama või midagi. Laupäeva hommikul oli varajane äratus, sest läksime pere ja sugulastega Juchitani. Seal taaskord olime niisama...käisime kaubanduskeskustes, väljas söömas, olime pargis... Ja seal oli veelgi palavam, kui Lagunases.\nJuchitanist koju jõudes tarisin omal kaks nõbu kaasa ja läksime taaskord basseini äärde, et Louisi, sakslase Niklase ja nende sõprade ja vanematega kokku saada. Siin on see vanematega aja veetmine nii teistmoodi. Ma ei kujutaks ette, et ma Eestis läheksin oma mõne sõbra vanemaga ujuma ja räägiks sellistel teemadel, nagu siin kombeks. Nagu ma ei tea...Ok, võib-olla pärast vahetusaastat, kuid praegu on ikka nagu kuidagi väike tõrge ees või ei oska kuidagi avatud nende seltskonnas olla. Siin on see ikka jah, väga väga teisiti. Igatahes sain jälle mitu uut tutvust endale. Ja Louisiga lähen laupäeval ühele sünnipäevale. Dresscode pidulik ja kõik muud jutud. Päris ootan juba:) Õhtu poole sain teiste sõpradega kokku.\nPühapäeva ma enam väga hästi ei mäletagi. Aga igatahes koolis on selles mõttes asjad maha rahunenud, et enam pole mul iga sekund sadat inimest ümber, on võib-olla 50:D Veidikene saan selles mõttes end vabamana tunda. Kuid huvi mu vastu on endiselt suur ja küsimusi ikka jagub korralikult. Aga ega mul pole selle vastu midagi. Täna jäi ka viimane tund ära, sest õpetaja mõtles, et kuna tal ka viimane tund, skipib ta selle parema meelega. Selle ajal rääkisin natuke aega oma kirjanduse õpetajaga, kes on ka ühtlasi üks kooli inglise keele õpetajatest. Suuuur hulk õpilasi kuulas pealt muidugi. Teemaks oli taaskord Eesti. Homme pean eurosid kooli viima, kõik tahavad näha, milline see raha välja näeb ja kirjanduse tunnis pidin Eestist kirjutama. Õpetaja ütles, et kui tahan, võin inglise keeles kirjutada, sest hispaania keeles ehk väga keeruline, kuid I made it!!! Võtsin mingid voldikud ka kaasa homseks.\nLemmiktund siin vist on matemaatika, sest ma nagu päriselt mõistan kõike, mida õpetaja räägib. No inglise keeles mõistan ka, aga see tund on nii boring, sest mul pole seal esiteks midagi teha, siis lihtsalt õpin verbe pöörama hispaania keeles. Ja arvuti taga tunnid meeldivad mulle ka, üks on midagi animatsiooniga seotut ja teine graafikadisain või midagi sellist...Aga kooli koha pealt pole kõik nii lilleline. Kuigi ma tahan kaasa teha nii palju, kui oskan ja aru saan, siis ajab see mind täiega närvi, et kuigi õpetajad on väga sõbralikud mu suhtes, ootab mõni mult ikka eriti palju. Ma olen 3 nädalat hispaania keelt õppinud ja ma pean aktiivselt osa võtma grupitööst, kus koostatakse plakat koos jooniste ja kirjeldava tekstiga bioeetika kohta. Naguuu nagu mis asi see üldse on? Kodutöid on ka palju ja kuigi praegu on see teema, et teen oma mata ja bio ise ära, ning teised ained näidatakse mulle ette, siis tean, et at one point, pean ma ise hakkama neid kodutöid tegema ja siin pole see nii, et töövihikust paar harjutust või midagi, siin on nii palju igasuguseid praktilisi töid ja asju. Kõik on nii teisiti. Ma ei tea, kooli koha pealt mul väike kultuurišokk vist:D\nIgatahes igatahes nädal on aega, et oma viisapaberid korda ajada ja me läheme selleks Salina Cruzi. Veel ei tea, mis päeval aga suht excited, sest loodetavasti saab randa ka!!:))\nTäna, kui üks kutt teisest klassist mul täna autos küsis, et mis keelt Egiptuses räägitakse ja kui vastuseks ütlesin araabia (kuigi ega ma kindel pole...), tegi mu klassiõde imestunud näo pähe ja ütles, et „ohhh räägi midagi“ Eeeee....inimesed....ma olen Eestist, mitte Egiptusest, eks:D Ja lisaks kogu aeg küsitaksegi mult keelte kohta. Vastuseks alati üks „estonio, ingles y pociiiiiiito russo“. Noh, ja mis sellest Eestist ikka eks, vene keelest on kõik ikka eriti pöördes:D Teine küsimus, mida iga päev 46 korda vähemalt kuulen, on see, et kas ma ikka clayudasid olen proovinud ja kuidas maitseb.\nTänane koolipäev möödus väga edukalt ja lõbusalt, vahetundides sai palju nalja ja tunnen, kuidas mõistan oma klassikaaslasi ja teisi sõpru järjest enam. Täna pole seda halba tuju kooli koha pealt, mis eile veidike vaevas. Koolivormide osas nii palju, et saame alles septembris need kahjuks:( Seniks aga igapäevane riietus teksapüksid ja valged särgid. Õnneks selles koolis pole soengute, meigi ega ehete koha pealt mingeid reegleid ega nõudmisi, seetõttu on näha ka selliseid soenguid, mis ikka on soengud:D Mitte heas mõttes kahjuks. Tänane on igatahes jah seni väga hästi läinud, sain jälle palju uusi tutvusi ning ootan juba suht neljateistkümnendat septembrit, kuna siis on Mehhiko iseseisvumispäeva puhul mingi väga suur fiesta toimumas, kuhu kõik lihtsalt lähevad. Täna jäid kaks viimast tundi ära, sest kooli aupäev või midagi, nüüd palju aega käes. Aga ega siis midagi, olge te tublid ja ma kohe sõpradega basseini äärde :P\nPosted by kertu r at 1:09 PM No comments:\nKaks esimest koolipäeva\nHommikul läksime kaheksaks kooli. Saime Niklase ja Elliotiga kokku ning meid tutvustati direktorile, mingile nõustajale ja veel paarile koolitöötajale. Siis vaatasime mingis ruumis pilte koolist ja kooli ümber käivast tegevusest, seejärel direktor rääkis piiiikalt ja laialt kõigest, understood nothing. Seejärel kästi meil valida kahe suuna vahel: informaatka ja administratsioon. Me kõik kolm valisime esimese, sest teine tundus veel nõmedam. Praegu mulle isegi need tunnid enamvähem päris meeldivad:) Eraldi gruppidesse läksime ka, et ikka rohkem teistega tutvuks ja nii.\nSiis tehti meile kooli peal tuuri, kõik õpilased jõllitasid. Varem pole selles koolis vahetusõpilasi olnud ja ma arvan, et siis peame just eriti hea mulje endast jätma ja meilt oodatakse ka ehk rohkem.\nSeejärel oli aeg klassidesse minna. Istusin esimesse pinki muidugi, sest rohkem vabu kohti polnud. Mul sellist awkward hetke ei jõudnud tekkidagi, kuna graphic designi tund...ma ei tea, kuidas seda eesti keeles öelda, oli just poole peal ja teemaks oli värviõpetus. Siis just kõik hakkasid välja minema, et tunnita ööd seal jätkata ning veel klassis olles kutsusid kohe ühed tüdrukud mind endaga kaasa, et ühe laua taga koos töötada. Krishna andis mulle enda lehe ning tegemist oli mingi diagrammi või asjaga- et kolm põhivärvi- kollane, sinine ja punane, siis nende segud ja nende segude miksid põhivärvidega. Kõigil oli ikka väga suuri raskusi mõistmaks, et punane ja kollane annavad kokku oranži või kas lilla ja sinise segamine annab kokku violeta rojo või violeta azuli. Veider. Järgmine tund oli veebidisain või midagi. Seal õppisime, et mis asi on sidebar ja header. Obviously ma tean neid asju, since mul on hetkel 3 blogi.. Õpetaja pool tundi otsis mulle sõnaraamatust inglise keelset tõlget lausele, mida ma hispaania keeleski mõistsin. Siis facebooki põhiplaani tutvustades chattis ta mingi kutiga seal väga sõbralikult. Ma loodan, et ta on gei, sest tema tunni lõpus tahvlile kirjutatud „See you in my dreams“ oleks vastasel juhul lihtsalt eriti perv:D Korraks kõrvalepõigates mainin ära selle, et siin on väga väga palju geisid...Lagunases isegi mitte nii palju, aga üldiselt siin piirkonnas küll. Transverstiite samuti. IGATAHES. Järgmine tund oli bioloogia. Terve tunni kirjutasime tahvlilt küsimusi, millele järgmine tund vastata. Teemaks oli rakuteooria või mis iganes asi...11.klassi alguses õppisime seda. Hahhaa ja siin on ka Robert Hooke’i nimi mehhikopäraseks ümber tehtud- muidugi on siin ta ju hoopis Robero Hooke:D Aa, seal pidime ka grupid moodustama, et kunagimillalgil mingi rühmatöö ette võtta ja kohe kutsusid järgmised inimesed mind enda gruppi:)\nPärast biod algas Geometrica Analitica. Matemaatika veidi kõrgemale tasemele, kui siin kombeks. Algul oli küll nii, et what. Oleme midagi sarnast Eestis õppind aga siin on veits keerulisem mu meelest. Kuigi eilne tund oli lihtne, pidime lihtsalt punto medio’si leidma. Klassikaaslased ka pärast tundsid huvi, et kas sain aru ja kui vastus oli jaatav, olid päris imestunud näod paljudel peas. Siis tuli Planificado la vida. Alguses õpetaja rääkis, et meil kõigil on elus oma unistused ja eesmärgid ja mis iganes. Ei saand eriti palju aru. Siis saime ülesande kolmapäevaks mingi mental poster koostada koos piltide ja kõige muuga enda elu plaanist...Seejärel vaatasime kolm videot sellest, kuidas munarakk viljastub.\nSiis tuli see, mida olin kõige rohkem oodanud- inglise keel:D Okei, õpilaste koha pealt ma ei naera. Nad küll keegi ei oska mitte midagi inglise keeles aga neil pidavatki Mehhikos üldiselt suht selline teema olema, et ameeriklased paljudele eriti ei meeldi ja seetõttu ei taheta ka keelt õppida. JA NOHHH, mu klassikaaslased isegi ütlesid, et nad väga tahaks osata, aga kui õpetaja on see kutt, siis see pole võimalik lihtsalt:D See õpetaja küsis ka eile mult,et kas olen inglise keelt õppinud ja, et oh, kas ikka Eestis või, sest teine saksa vahetusõpilane oli talle öelnud, et ta õppis Inglismaal:D Nagu what, Inglismaal... Ja meil oli seal siis selline ülesanne, et pidime paar reakest teksti läbi lugema ja ikka eriti lihtsatele küsimustele vastama. Seal oli küsimus, et „Why is a girl going to space?“... tekstis oli lõik, et „I don’t like the name „space tourist“ because then it feels like I’m going up there to take pictures or something. I’m going to do hard work there- I’m going to help other astronomers on their scientific research.“ Ja pärast õpetaja kirjutas ikkagi tahvlile vastuseks „TO TAKE PICTURES.“:D Ma ei ole õel, ei ole, aga väga raske oli tõsist nägu säilitada. Täna inka õps rääkis mulle, et ta pole seda keelt kunagi õppinud, et ainult nädalavahetuseti hobikorras ja küsis, et kas ma oleksin nõus teda vahepeal aitama ja siis ta võib mind hispaania keelega vastu aidata...no hmm...no sé, sest peaks ikka oma keeleõpingutele rohkem keskenduma.\nVahetundides kõik klassikaaslased olid mul lihtsalt ümber, näperdasid mu juukseid ja lihtsalt vaatasid, enamik eriti midagi ei rääkinud, kuid lihtsalt naeratasid ja kuulasid huviga mu vastuseid teiste küsimuste. Kui sõnaraamatust midagi otsisin, oli ka hull pingeline vaikus, mul oli eriti awkward siis, sest teadsin, et mu suust kohe tulema hakkav lause on ikka väga vale ehitusega aga kõik klassikaaslased on päriselt nagu lihtsalt nii mega kannatlikud ja sõbralikud mu suhtes:)\nTunnid olid läbi. Siis jäin kooli juurde Ellioti ootama, kuna pidin tema juurde minema. Siis ka kõik inimesed olid mul ümber, küsisid igast asju ja rääkisid juttu minuga. Kui teada sain, et Elliotil ja Niklasel mõlemal olid tunnid vaid 2ni kastnud, tulin Lagunasesse ära, kaks kutti saatsid mu koju ilusti ikka:D Ja siin on see teema ka, et kui poisiga kuskil käid, siis ta maksab enamasti kogu aeg sinu eest, pole mingit küsimust ega vaidlemistki. Seega sain ka taksoga tasuta. Eestis polnud ühtegi korda taksoga sõitnud, Helsingis sadamast lennujaama tulles sõitsin esimest korda ja arve oli 50 euri, siin olen lihtsalt juba nii palju taksoga sõitnud, et enam järge ei pea. Siin see ikka nii nii odav. Kooli on 3-4 kilomeetrit ja takso sinna maksab ainult 5 peesot. Kui umbes 16 peesot on 1 eur, tehke omad arvutused.\nKoju tulles sõin ruttu ära, vahetasin riided ning läksin Ellioti, Niklase ja Alejandroga basseini äärde ujuma ja päevitama, pärast käisime ka kooliasju ostmas. Õhtul tuli hea hea uni:)\nTEINE PÄEV. Ärkasin hommikul juba pool 6 ülesse...oi issand, kui raske see oli. Panin enda valmis ja sõin, pool seitse läbi veits läksin püüdsin takso ja sõitsin kooli. Kohe olid kõik klassikaaslased jälle mu laua ümber, jutustasid ja küsisid rohkem küsimusi ja ma päriselt tundsin, et saan juba sutsuke rohkem aru ja ka rohkem vastatud. Esimene tund jäi ära, kuna matemaatika õpetaja pidavatki hommikuti kodus magama ja esimesi tunde skippima. Teine tund oli bio, vastasime oma küsimustele, mu vihik on ka siin nii ilus, nagu kõigil teistelgi, sest aega kirjutamiseks on ikka väga palju, mitte nii, nagu meil Eestis.\nSiis hakkas veebidisain. Õpetaja tuli kohale, kuid oli ukse peal lihtsalt ja viskas klassikaaslastega nalja ja rääkis juttu a-la “Kunagi olid mul ikka pikad juuksed, praegu meeldib mulle lihtsalt need geeliga ära siluda“. Tund möödus, teinegi algas ja õpetaja ikka vadistas. Siin on ikka õpilase ja õpetaja vahelised suhted on whole different level, kui Eestis. Siin on nad nagu sõbrad. Kooli peal tuleb õpetaja vastu, visatakse rutškasid, või umbes „YO DAWG“,üksteise kulul visatakse nalju, aga mitte selliseid halvastivõetavaid, koos irnutakse mingi nalja üle ikka kõht täiega kõveras.. lihtsalt jutustatakse nagu sõbraga ja mida kõike veel. Täna kui Inglise keele õpetaja ütles mulle, et Mehhiko jalka tiimidest on Pumas kõige parem, hakkas mu klassivend Guadalupe temaga mingit duelli või asja pidama ja mõlemad pool tundi jälle tegid üht tiimi maha ja rääkisid mulle, miks teine parem on.\nSiis tuli meil selline tund nagu „Ciencia, tecnologia, sociedad y valores“ Seal vaatasime filmi Ricky Martinist ja pärast tegime rühmatööd teemal, et mis on surrogaatema kasutamise plussid ja eelised. Nagu tunnid on ikka nii nii erinevad, kui Eestis.\nSiis pidi meil mingi kallakuga seoses olev tund algama aga õpetaja ei tulnud kohale, jälle rääkisime lihtsalt, palju poisse teistest klassidest olid mu laua ümber, nagu mingi 12 vähemalt. Mõned lihtsalt olid sellised häbelikud ja ei rääkind palju aga teised küsisid ikka jälle igast küsimusi mu käest. Muusika kohta, selle kohta, milline on Eesti ja millised Mehhiko toidud mulle meeldivad. Hahhaaa üks poiss pidi mulle mingit šokolaadi ja tšilli asja ükspäev kooli tooma, sest kuulis, et ma pole seda veel siiani söönud:D Igast asju ikka küsisid ja üks kutt rääkis inglise keelt ka:) Tund aega jutustasime, siis algas graphic designi tund. Pidime oma värvidiagrammid lõpetama, mul läks kiiresti. Siis läksin istusin klassirraks komaha, miljon inimest taas mu ümber, jälle paaalju küsimusi. Aga mulle meeldib. Ja see on ikka eriti lahe, kuidas ikka nemadki taaskord mu hispaania-eesti-hispaania sõnaraamatu kätte võtavad, et ma paremini mõistaks või üldse see, et nad ei naera ega tee nägusid selle peale, et ma eriti taiplik hispaania keele koha pealt pole:D Või noh, end siin kohal välja vabandades olen ma siin alles 2 nädalat olnud ja rohkem, kui 10 kuud on veel ees, nii et küll see tuleb:) Ühesõnaga siis pidid ikka kõik need poisid mulle eraldi ütlema, kui ilus ma ikka olen ja seda küsimust, et kas mul novio ka on, kuulen kolm korda veel tihedamini, kui Eesti seda, et kui ilusad ja pikad juuksed mul ikka on.\nVahepeal tuli üks inglise keele ja teine matemaatika õpetaja ka meie klassi, nemadki kuhjasid mind küsimustega üle. Inglise keeles rääkisime enamasti ja nad olid ka nii excited mu pärast. Nendega sai ka päris palju nalja. Teeme nüüd nii, et nemad räägivad minuga inglise keeles, et harjutada ja ma nendega hispaania keeles. Ja mõlemad panid seal zapoteegi keelt ja ütlesid, et võivad mulle selle ka selgeks õpetada, kui hispaania keel suus on:D Igatahes, kui kõigil need asjad värvitud olime, läksime arvutitesse töötlusprogrammi mingeid värke tegema aga eriti kaugele ei jõudnud. Siin on kõige uuemad photoshopid ja asjad arvutis, päris vägev.\nÜhesõnaga mulle koolis väga meeldib aga vahepeal on veidi raske see, et iga mu liigutust saadavad komplimendid ja kogu aeg olen ma ümber piiratud. Nagu ma olen päriselt hetkel nagu mingi staar siin D Kui kuuldi, et mulle Coldplay meeldib, lasti mulle terve suure vahetunni coldplayd...kõik koguaeg pakuvad mulle sööki ja pulgakomme ja nii palju erinevaid pakkumisi olen juba saanud. Kohe lähen oma uue companjero, ta õe ja sõpradega basseini äärde ja hiljem linna peale, homme lähen klassikaaslastega välja, õhtul teises koolis käivate vahetusõpilastega välja, laupäevaks oli ka mul midagi...Siis järgmiseks nädalavahetuseks olen juba Santo Domingosse kutsutud ja mis kõik muud jutud veel.\nEga ma tean väga hästi, et see on alguse asi ja hetkel on inimesed must vaimustunud, eriti seepärast, et ennem nende koolis vahetusõpilast olnud pole. Hiljem jäävad mulle praegustest sõpradest vaid mõned alles aga no praegusel hetkel on mul siin Mehhikos ikka selliseid inimesi, kellele helistada, et välja minna või midagi teha, ikka nii meeletult :D Täna üks tüdruk tuli ka mu laua juurde kirjaga, et„Armastama minu sõbralik?“... ehk siis„Quieres ser mi amiga?“ Ja koolipeal lihtsalt kõik kõik kõik naeratavad mulle ja mulle meeldivad naeratused:)\nPosted by kertu r at 11:33 AM 1 comment:\nPosted by kertu r at 11:29 AM No comments:\nMonte Alban ja muu\nKuupäevadest pole halli aimugi, kõik läheb nii kiiresti siin, iga päev saan nii-nii palju uusi teadmisi, näen uusi paiku ja õpin uusi sõnu.\nÜhesõnaga...Üleeile hommikul läksime peredega plazasse. Ostukeskusesse. Istusime restorani maha ja lihtsalt olime ja sõime. Vahepeal käisime tüdrukutega mööda poode ka aga no tengo mucho dinero ja seetõttu ei ostnud midagi. Aga jah, siin nagu kodus vist eriti ei taheta olla, nagu olen aru saanud. Kogu aeg ikka käiakse kuskil ja tullakse koju alles hilja õhtul. Aa ja oma pere ja sugulaste hulgas olen tähele pannud ka seda, et kogu aeg on kõigil unepausid. Isegi plazas nägin, kuidas Armando tukkus :D Ja isegi ostukeskustes näidatakse seebikaid:D Aga ei, muidu on seal kõik väga väga euroopapärane ja riided ning eriti jalanõud on Eesti hindadega võrreldes odavamad.\nLisaks kõigile megamaitsvatele Mehhiko toitudele olen enda jaoks veel ühe lemmiku avastanud- külmutatud jogurt. Kuna Eestisse jõudis see alles suhteliselt hiljuti, polnud seda varem söönud aga viimastel päevadel ikka on läinud seda päriiiis palju. No aitab lobast, kirjutan eilsest päevast ka.\nHommikul äratas hostema mind ja Elenat ülesse ning läksime Armando, ta pruudi Lisi, Sergio ja Elenaga Monte Albani. Aga ei, mitte turistidele mõeldud teed pidi. Kuna mägi asub mu sugulaste kodu kõrval, siis me muidugi ronisime sinna otsa. Teekond oli ikka päris-päris pikk ja väsitav. Päike täiega kõrvetas ja ikka nõudis päris korralikku eneseületamist sinna ülesse jõudmine. Aga kui lõpuks seal olime, oli see varasem pingutus end ikka täiega väärt. Väga uhke oli see kõik seal. Zapoteekide tsivilisatsioon oli seal kunagi ammu-ammu. Turiste oli palju. Koha peal veetsime ehk umbes kaks tundi, pärast ostsime kohalikust suveniiriturult ka paar asja ning tulime tagasi bussiga. Küll see oli kerge. Aga ega rohkem polegi sellest kirjutada, lihtsalt mulle megalt meeldis seal üleval.\nKorraks käisime linna peal, siis tulime tüdrukutega koju ära. Siin saime ka viis minutit olla, seejärel läksime Alexi korterisse peredega. Sõime ja vanematel oli väike peo moodi asi. Karaokede ja asjadega. Ma ei tea, mitu korda ma omal selle õhtu jooksul marki täis tegin, kui mind jälle tantsima ja laulma tariti. Aga noh vähemalt oli lõbus ja nüüd tunnen end oma vahetuspere- ja sugulaste seltskonnas mugavamalt. Edgar ka eile rääkis mulle, et olen ikka osa perest ja kui keegi tahab mulle näiteks kinki teha või midagi, siis ma lihtsalt ei tohi keelduda. On ebaviisakuse märk või midagi. Ja üldse kuulsin ta käest igast huvitavaid asju Mehhiko ja Lagunase traditsioonide, pere ja kõige muu kohta. Elena läks ka tagasi oma linna. Hakkasime päris hästi läbi saama ja veidi kahju oli, et ta ära läks, aga varsti näeme uuesti. Koju jõudes langesin voodile, kuna ma olin taaskord nii-nii väsinuuuud!\nTäna läheme tagasi Lagunasesse. Viis tundi bussisõitu ja kurivilisi mägiteid, kuid ehk elan ikka üle. Õhtul ehk saan teiste vahetusõpilastega ka kokku. Vaatab.\nPosted by kertu r at 9:16 AM 1 comment:\nPosted by kertu r at 11:08 AM 2 comments:


Täna „Radaris“: kaks päeva Sillamäe narkokeskuses: 9-aastaselt kanep, 15-aastaselt juba heroiin ja fentanüül | Õhtuleht\nTäna „Radaris“: kaks päeva Sillamäe narkokeskuses: 9-aastaselt kanep, 15-aastaselt juba heroiin ja fentanüül (3)\nTeleveeb, 21. november 2017, 15:21\n"Radar" viibis kaks päeva Sillamäe narkorehabilitatsioonikeskuses ning suhtles kõigi seal ravil oleva 27 mehega, kes on karmi sõltuvuse tõttu väga lähedal surmale olnud.\n“Olin 8-aastane. Ei, 9. Siis pakuti mulle kanepit. Suitsetasin seda ja leidsin, et just seda olengi otsinud,” meenutab Aleksandr tänases Radaris ja lisab, et oli keeruline ja isegi ohtlik leida raha narkootikumide ostmiseks. Tal oli selle tõttu pidevalt kokkupuuteid politseiga: “15-aastasena pandi mind vangi.”\nTV3 VIDEO | Rekonstrueeritud Mere puiestee paneb sillamäelased uhkust tundma (10)\n8. detsember 2017, 19:41\nMullu alustati 346 uut narkomaaniaravi juhtu (3)\nTäna „Radaris“: kuidas vett kartvast Eesti tüdrukust sai ujumise maailmarekordi omanik!\n“Ja kui ma siis kooli lõpetasin, siis ma olin 16, siis juba proovisin heroiini, see hakkas mulle kohe meeldima. Ma leidsin, et see andis mulle sellise vabaduse, tiivad. Nagu see reklaam, Red Bull annab tiivad, mulle andis see heroiin tiivad. Mõttekaaslasi oli, sõbrad, tuttavad, ümberringi kõik, kellega ma üles kasvasin, kõik nagu tarvitasid. Tollel ajal oli see moodne,” räägib tänases Radaris Margus, kuidas ta heroiinitarbimine arenes narkosõltuvuseks kolme kuuga.\n“Mulle tundus, et surm seisab juba ukse peal: “Saša, ma tulin sulle järele!” See oliväga hirmus, aga kui seda poleks olnud, siis ma praegu siin teiega ei räägiks. Mind oleks leitud kusagilt bussipeatusest. Nagu praegu paljusid,” räägib teine narkomaan Aleksandr.\nKuidas saab narkomaania pea alati alguse lapsepõlvest, kui noorelt alustatakse kanepiga ning kui ruttu viib sõltuvus surmava heroiinini, vaata täna õhtul kell 20 algavas Kanal 2 saatest "Radar".\nParem 21. november 2017, 16:10\nkohe põlema panna!\nsiraarne 21. november 2017, 15:57\nKanep pidi ju ohutu olema, isegi tervislik.


Tortillapress punane - Umami\nEsileht / Rahvusköögid / Lõuna- ja Põhja-Ameerika / Tortillapress punane\nTortillapress. Läbimõõt 16 cm\nTortillapress aitab kodus ise autentseid Mehhiko tortillasid valmistada.\nKasutamine: Valmista tortilla tainas, selleks vala kaussi masa harina maisijahu ja lisa hästi vähe haaval (tõesti spl haaval) sooja vett. Sõtku kuni saad ühtlase pehme plastiliini kontsistentsiga taina. Kui taina seisma jätad, siis mässi see kindlasti kile sisse, et see ära ei kuivaks. Kui oled valmis alustama, siis keeruta käte vahel ca väike muna suurune pallike. Ava tortillapress ja tõsta selle alumisele poolele kile. Tõsta kile peale tainapall, sellele omakorda kile ja suru press kinni. Loe täpsemalt tortillade tegemisest sellest blogipostitusest.\n3 arvustust tootele Tortillapress punane\nIlla – november 13, 2020\nVärv koorub koheselt maha, valesti peale kantud. Tasakaalustamata – surub ühelt küljelt välja. Kasutu ost. Võtke parem korralik suur malmist amazonist nt. Pettunud\nadmin – november 18, 2020\nTere lgp Illa. Sellest on küll väga kahju, et teil meie tortillapressiga selline kogemus oli. Oleme neid müünud juba mitu aastat ja seni pole kordagi pretensioone olnud. Kirjutage meile ja leiame koos lahenduse! Tervitades, Juta, umami.ee\nMerike – mai 27, 2020\nProovisin nisujahust tortillasid selle pressiga teha, aga ei taha õnnestuda, tõmbuvad kokku. Oskate soovitusi jagada? Maisijahust jäävad nii kõvad, et ei saa tacodeks vormida…\nTere Merike. Kas kasutasite spetsiaalset tortillade valmistamiseks mõeldud maisijahu? Siin on üks väga põhjalik piltidega postitus, mis kirjeldab samast maisijahust, mida meie pakume, tortillade tegemist. Äkki on kasu: https://www.gimmesomeoven.com/homemade-corn-tortillas/\nNisujahu tortillade kokkutõmbumine on üsna levinud probleem. Mõned soovitused – laske tainal seista enne pressimist, ärge kasutage maisitortillade tegemiseks mõeldud pressi vaid tainarulli, lisage õli tainale… on ka variant, et olete tainast liiga palju sõtkunud. Ühesõnaga, head testimist!\nAlar – detsember 6, 2019\nVäga mugav väike abivahend. Kasutan regulaarselt.\nMaisijahu tortillade, empanadade jt valmistamiseks\nMaisijahu tortillade, empanadade jt valmistamiseks Maisijahu Maseca ehk masa harina...


Erik-Niiles Kross: "Pole ju saladus, et Savisaar on venemeelne kaabakas" - Eesti Päevaleht\nErik-Niiles Kross: "Pole ju saladus, et Savisaar on venemeelne kaabakas"\nEndine luurejuht Erik-Niiles Kross leiab, et Savisaare kohta sõna "mõjuagent" kasutamine on ilmne liialdus.\nErik-Niiles Kross ütles EPL online uudistele antud kommentaaris täna ilmunud Postimehe artikli kohta, et ta ei usu sellesse, et Savisaar oleks "mõjuagent". "Vaadake, mõjuagent on spetsiifiline termin," ütles Kross, "Pigem on Savisaar lihtsalt venemeelne kaabakas, see pole ju mingi saladus! Mõjuagent oleks ta siis, kui ta oleks salaja venemeelne," selgitab Kross termini tähendust. "Kõik, keda Venemaa kuidagi kontrollib, on oma otsuste tegemisel meile ohtlikud. Aga ohtlikumad on need, kellest me seda ei oota," ütleb Kross.\nKüsimusele, kas KAPO teabeettekanne ka tegelikult eksisteerib ja kuidas või miks infot selliste dokumentide kohta lekitatakse, Kross vastata ei taha. "Ma ei komenteeri seda," ütleb ta, "See võib vabalt olla mingi kampaania algus või vahepala. Ma ei kommenteeri."\nPomerants: oleks mage, kui Savisaar oleks agent\nSeppik: Savisaare Vene agendiks tembeldamine on igasuguse faktialuseta\nJüri Pihl: loodetavasti on kapo Savisaare suhtes adekvaatne\nSimson: ka Ansipit on nimetatud ohuks riigi julgeolekule\nSavisaar: rahunege maha, enne valimisi käiakse igasugu asju välja\nPolitoloog: Savisaare kohta avaldatud süüdistusi ei saa tõsiselt võtta\nValitsus: ühe partei juht ei tohi suvaliselt teha suurejoonelisi visiite Moskvasse\nLukustatud andmed ja unustatud röntgenipildid. Küberrünnak perearstikeskuses pole naljaasi\nEesti tervishoiuteenused sõltuvad IT töökindlusest erakordselt palju, väidab riigi infosüsteemi ameti aastaraamat. Eksperdid tõdevad, et arsti töö on ravida, mitte küberturbega tegeleda.\nHaigekassa muutis viimasel hetkel raviasutuste valimise tingimusi\nTingimuste ülevaatamise tõttu lükkusid kolm kuud edasi hanked, mille maht ulatub 200 miljoni euroni.\nPeolauakõne mitmekesisuse päevaks. Kas tahame Eestis süüa üksnes kaalikat ja soola?\nAlljärgnevat peokõnet sobib pidada iga laua taga, kui valida sulgudes väljenditest või lõikudest sobiv või asendada hoopis enda omaga.\nKuidas tagada, et veebis telefoni ostes täiega petta ei saaks\nKõige riskantsem on telefoni osta Hiinast, kõige turvalisem on usaldada kohalikku mobiilioperaatorit.\nRooba: mängime hokit, mille poole oleme aastaid püüelnud\nHoolimata MM-i esimese divisjoni turniiri heast algusest, ei hõlju Eesti hokimehed pilvedes.


Targad ideed väikese ruumi sisustamiseks | Geenius\nTargad ideed väikese ruumi sisustamiseks\nElades väikeses majas või korteris, võib kõige vajaliku ära mahutamine osutuda parajaks peamurdmiseks. Eesmärgi saavutamine on veelgi keerulisem siis, kui soovid, et tulemus oleks ka visuaalselt ilus. Samas võib sellesse suhtuda kui põnevasse väljakutsesse!\nPeeglite kasutamine on üks vanimaid nippe, et ruum avaramaks muuta – vähemalt visuaalselt. Miks mitte valida pikk peegel? Isegi kui peegliriba on kitsas, muudab see toa visuaalselt avaramaks.\nLisaks peeglile aitab sarnase tulemuse saavutada läikivate materjalide kasutamine. See ei tähenda ilmtingimata kõrgläikega keraamilise plaatide kasutamist, vaid ka teised läikivad materjalid on abiks soovitud tulemuse saavutamiseks: läikiv pind peegeldab rohkem valgust ning just sellega saavutatakse ihaldatud avarus.\nEritellimusel mööbel on nutikas abimees\nMõnikord kipume klassikalisest erinevaid ruume nägema ebamugavana. Jah, sobiliku lahenduse leidmine võib olla ootamatult keeruline, ent samas pakub see üksjagu võimalusi. Mõtle omapärastele riiulitele, väikesele istumisnurgale või eritellimusel valminud kapile ning muule mööblile. See võib küll olla kallim, ent kvaliteetne eritellimusmööbel, mis vastab täpselt sinu soovidele ning mis kestab kaua, on oma hinda väärt. Enamasti pakuvad mööblipoed ka järelmaksu – nii on sul võimalus valida just selline mööbliese, mida vajad, ilma suuri väljaminekuid tegemata.\nTeiseks võtmeks on multifunktsionaalsed lahendused! Laud, mis sobib ühtlasi nii töö- kui söögilauaks; diivan, mida saab kasutada lisavoodina või istmed, mis on ühtlasi kasutatavad ka minilaudadena. Ottoman võib olla kasutusel jalapingina, kohvilauana ning lisaistmena ehk täpselt sellena, mida parasjagu vaja. Samamoodi võib kasutada voodi peatsis öökapiks tooli, mille saab vajadusel lisaistmeks muuta.\nKasuta ka teisi häid lahendusi\nSeinariiulid sobivad põhimõtteliselt igale poole. Isegi kui vaba ruumi on vaid mõnekümne sentimeetri jagu, võib sellest olla ootamatult suur abi. Nutikad nurgariiulid kasutavad iga viimase kui vaba ruutsentimeetri veelgi paremini ära.\nTeleviisori võib kinnitada seinale või riiulite kohale, selle asemel et soetada suur ja rohmakas sektsioonkapp. Sektsioonkapp võiks aga sobida siis, kui soovid televiisori mittekasutamise ajal selle pilgu eest ära peita. Lihtne kujundusvariant, et ruumi üldilmet kergelt muuta.\nJärgmiseks vaata nurkadesse ja uste taha. Need kaks on tavaliselt kohtadeks, mis jäävad sisustust planeerides kahe silma vahele. Jah, mõttetööd läheb tarvis ehk veidi rohkem, ent kui leiad hea lahenduse, ongi rohkem vaba ruumi justkui niisama leitud. Isegi kui ei ole ruumi riiuli või kitsa kapi jaoks, kinnita sinna vähemalt paar nagi.\nKa aknalauda saab laiendada ning selliselt luua lisaruumi töölauale või riiulile. Teine hea töölaua variant on seinale kinnitatud laud, mille saab muul ajal kas üles tõsta või langetada. Selliselt on võimalus luua vaba ala kohe, kui oled tööga lõpuni jõudnud. Need võivad mahtuda ka vabasse nurka, seinakappi või trepi alla!\nLiuguksed ei sobi mitte vaid rõdu- ja terrassiukse asenduseks, vaid ka teiste siseuste alternatiivideks. Erinevalt klassikalisest uksest ei ole vaja arvestada ukse avamiseks kuluva ruumiga ning sellega, kas ja midagi jääb kuskil ette.\nSisustusvead, mida tasub vältida\nVäikese ruumi sisustamine ei tähenda, et peaks kindlasti kasutama väikesemõõdulisi lahendusi. Mitukümmend miniatuurset mööblieset jätavad halvimal juhul kogu toast muuseumi või vanakraamipoe mulje. Üksikud esemed, mis on suuremad ja hästi paigutatud, mõjuvad hoopis paremini. Kui sulle on silma jäänud kaunis ja elegantne voodi, isegi kui eelarvest veidi väljas, võta appi krediitkaart ja loo tuba, mis sulle tõesti meeldib.\nVäga tihti jääb kasutamata kapipealne ruum – olgu see siis köögis, elutoas, magamistoas või vannitoas. Üheks variandiks on riiulite või kappide lisamine. Kui see võtab aga liiga palju aega või tööd, on paremaidki võimalusi. Asjad võib panna ühesugustesse kastidesse või karpidesse. Või kasutada kapi peale paigutatud asjade pilgu eest varjamiseks kardinaid. Kõiki väiksemaid vidinaid ei pea ilmtingimata eksponeerima. Selliselt jääb kiirelt mulje nagu oleks keegi astunud muuseumisaali, mitte sinu hubasesse koju.\nOn teisigi sisustusvigu, mida tasub vältida. Näiteks kiputakse mööbliesemed vastu seinu pressima, et luua avaram ala ruumi keskele. Jättes aga mööbliesemete ning seina vahele vaba ruumi, saad jällegi visuaalselt avarama tulemuse.\nLux Express ronib august välja: kahjum on vähenenud vaid 750 000 euroni\n4. juuli 2022 kell 17:23\n4. juuli 2022 kell 16:52\n4. juuli 2022 kell 15:38\nEesti pere ehitas vanast koledast puukuurist auhinnaväärilise suveköögi ja ei kulutanud sellele peaaegu üldse raha GALERII: fotod kuurist enne ja pärast!


Sotsiaalministeerium otsib strateegilisi partnereid - Meditsiiniuudised\nAutor: Meditsiiniuudised • 18. juuni 2019\nSotsiaalministeerium otsib strateegilisi partnereid\nSotsiaalministeerium alustab 3. juulist strateegiliste partnerite kaasamisega ministeeriumi tegevustesse. Strateegilisi partnereid valitakse esimest korda ja kuni nelja-aastaseks perioodiks, varem rahastati koostööpartnerite olulisi tegevusi hasartmängumaksu nõukogu kaudu vaid kuni üheks aastaks. Strateegilise partnerluse eelarve 2020 a. on 3,8 mln eurot.\nSotsiaalministeeriumi sotsiaalala asekantsler Rait Kuuse sõnul aitab partnerite kaasamine saavutada riigi pikaajalisi eesmärke.\n„Oleme iga-aastaselt hasartmängumaksu nõukogu kaudu toetanud väga erinevaid projekte, kuid alates sellest aastast keskendume eelkõige pikaajalisele strateegilisele partnerlusele. Leiame ministeeriumile olulistes valdkondades kindlad organisatsioonid, eelistatult oma teemades lugupeetud eestvedajad ja nende võrgustikud, kellega lepime kokku eesmärgid, oodatavad tulemused ja rahastuse kuni neljaks aastaks,“ ütles sotsiaalala asekantsler Rait Kuuse. „Nii on ühiselt võimalik saavutada riigi pikaajalisi eesmärke ja tagada maksumaksja raha otstarbekas kasutamine. Ka partnerid saavad kindluse ega pea mõtlema lühiajaliste projektide võtmes.“


Madara - Mineraalidega kooriv seep 90g - 8,95 €\n> Kehale>Kätehooldus>Madara - Mineraalidega kooriv seep 90g\nMadara - Mineraalidega kooriv seep 90g\nEemaldab surnud naharakud, jättes naha puhtaks, värskeks ja ülimalt pehmeks.\nMadara - Mineraalidega kooriv seep\nMusta laava liiv eemaldab õrnalt surnud naharakud, jättes naha puhtaks, värskeks ja ülimalt pehmeks, samal ajal kui seedri ja laimi ergastavad noodid võimendavad su meeli. Palmivaba, orgaaniline. Sobib kõikidele nahatüüpidele. Kasutada igapäevaselt.\nKoostis: Sodium Cocoate**, Aqua/Water, Glycerin**, Coconut Acid, Aroma/Fragrance, CI 77891 (Titanium dioxide)****, Volcanic Sand, Simmondsia Chinesis (Jojoba) Seed Oil*, Sodium Citrate, Sodium Chloride, CI 77019 (Mica)****, Betaine, Eugenol***, Limonene***, Linalool*** - Ingredients from Organic Farming / **Made using organic ingredients / ***Natural essential oils / ****Pure mineral pigments


Selgusid Euroopa parimad klubid\nTürgis, Izmiris toimusid 3.-9. oktoobrini Euroopa maleklubide karikavõistlused meestele ja naistele. Üksteiselt võtsid mõõtu 36 mees- ja 10 naiskonda 22 riigist. Kaasa tegid maailma juhtivad maletajad eesotsas kõrgeimat FIDE reitingut omava venelase Garri Kasparoviga.\nMeeste turniiril sai kõrgeima asetuse tiitlikaitsja NAO Chess Club koosseisus Michael Adams, Aleksander Grištšuk, Etienne Bacrot, Francisco Vallejo Pons, Joel Lautier ja Teimour Radjabov, varus Laurent Fressinet ja Igor-Alexandre Nataf. Teisena paigutati Kasparovi koduklubi Jekaterinburgi Max Ven. Kolmas asetus kuulus Bosnia Sarajevole eesotsas Aleksei Široviga, neljanda paigutuse sai Varssavi Polonia Plus GSM eesotsas Vassili Ivantšukiga ja viienda asetuse Tomsk 400, kus esimest lauda mängis Aleksander Morozevitš. Viie esimese klubi kuue põhimehe keskmine reiting ületas 2600 punkti piiri.\nEestlased ei osalenud\nÜkski Eesti klubi ega ka eestlane tänavusel klubide tippvõistlusel kahjuks kaasa ei teinud. Küll aga olid esindatud meie lähinaabrid. Soomest tegi kaasa koguni kaks Helsingi klubi: Matinkylän Shakkikerho ja Shakkikerho Gaia. Ka tugeva malemaana tuntud Venemaa oli esindatud mitme võistkonnaga. Rootsit esindas Malmö Limhamns SK, Norrat Oslo Schakselskap ja Taanit Aarhusi SK 1968.\nMängiti šveitsi süsteemis seitse vooru ajakontrolliga poolteist tundi partii lõpuni kummalegi vastasele, millele iga sooritatud käigu järel lisandus 30 sekundit. Meeste Euroopa parim maleklubi selgitati juba 20. korda, naised selgitasid parimat 9. korda.\nMeeste konkurentsis ei lasknud kõrgeima asetusega NAO Chess Club end üllatada ja võitis 12 matšipunktiga (5 matšivõitu, 2 –viiki ja 0 –kaotust). Järgnesid Bosnia Sarajevo, Kaasani Ladja ja Jekaterinburgi Max Ven võrdselt 11 matšipunktiga. Lisanäitajad (mängijate individuaalselt kogutud punktide summa) reastasid meeskonnad toodud järjekorras. 10 matšipunkti kogusid Varssavi Polonia Plus GSM ja Tomsk 400. Kuna kuus kõrgeima asetusega meeskonda mahtusid ka lõppkokkuvõttes esikuuikusse, siis võib julgelt väita, et turniir möödus suuremate üllatusteta. Naiste seas tuli võitjaks kõrgeima asetusega Gruusia esindus Tbilisi NTN 13 matšipunktiga. Võtja mängis koosseisus Nana Dzagnidze, Maia Lomineišvili, Lela Javakhišvili, Ana Matnadze ja Sopio Gvetadze. Sankt Peterburgi Finec kogus 12 ja Kaasani Ladja 10 matšipunkti. Eelmise aasta võitja Podgorica SK Internet jagas koos Belgradi BASiga 8 matšipunktiga neljandat-viiendat kohta.\nKasparov kaotas üllatuslikult juba teises voorus Venemaa olümpiakoondise liikmele Sergei Rublevskile, kes esindas turniirieelselt kuuenda asetuse saanud klubi Kaasani Ladja. Jekaterinburgi klubi sai selles voorus Kaasani üle siiski minimaalse 3,5:2,5 võidu.\nRublevski – Kasparov (2. voor)\n1.e4 c5 2.Rf3 Rc6 3.Ob5 e6 4.O-O Rge7 5.c3 a6 6.Oa4 c4 7.Le2 b5 8.Oc2 Rg6 9.b3 Lc7 10.bxc4 Rf4 11.Le3 bxc4 12.Oa3 Oe7 13.Oxe7 Rxe7 14.Ra3 O-O 15.Vab1 f5 16.Lb6 Lxb6 17.Vxb6 fxe4 18.Oxe4 d5 19.Oc2 Reg6 20.Oxg6 Rxg6 21.Rc2 e5 22.Re3 Of5 23.Rxf5 Vxf5 24.Vfb1 Vaf8 25.Vxa6 e4 26.Rd4 Vxf2 27.Re6 V2f6 28.Rxf8 Vxa6 29.Rxg6 hxg6 30.Kf2 Vxa2 31.Ke3 Kf7 32.Vb7+ Kf6 33.Vb6+ Kf7 34.Vd6 Va5 35.h4 g5 36.hxg5 Ke7 37.Vc6 Va1 38.Kd4 Vd1 39.Kxd5 e3 40.Ve6+ Kd7 41.Vxe3 Vxd2+ 42.Kxc4 Vxg2 43.Ve5 Kd6 44.Va5 Vg4+ 45.Kb3 Vg1 46.Kb4 Vb1+ 47.Kc4 Ke6 48.Va6+ Kf5 49.g6 Vg1 50.Kb5 Ke5 51.c4 Vb1+ 52.Kc6 Vg1 53.Kd7 Vd1+ 54.Ke7 Vb1 55.Va5+ Kd4 56.Kf8 Vb7 57.Vf5 1:0\nKa teise maailma tippu kuuluva maletaja Ivantšuki käsi ei käinud teises voorus just kõige paremini. Temagi pidi mustadega vastu võtma kaotuse, Saksamaa tulevikumehelt Arkadi Naiditschilt, kes esindas klubi Tiendas UPI. Sarnaselt Kasparovi klubile sai ka Ivantšuki juhitav Varssavi Polonia Plus GSM siiski 4,5:1,5 matšivõidu.\nNaiditsch – Ivantšuk (2. voor)\n1.e4 e5 2.Rf3 Rc6 3.Ob5 a6 4.Oa4 Rf6 5.O-O Oe7 6.Ve1 b5 7.Ob3 O-O 8.c3 d5 9.exd5 Rxd5 10.Rxe5 Rxe5 11.Vxe5 c6 12.d3 Od6 13.Ve1 Of5 14.Lf3 Lh4 15.g3 Lh3 16.Oxd5 cxd5 17.Oe3 Oxd3 18.Lxd5 Vad8 19.Lf3 Oc4 20.Rd2 Oe6 21.Od4 Oe7 22.Lg2 Lh5 23.Ve5 Lg6 24.Re4 Vd7 25.Rc5 Oxc5 26.Vxc5 Vfd8 27.Lf3 h6 28.h4 Oxa2 29.Vc6 Lc2 30.Vxa6 Od5 31.Lg4 f5 32.Lf4 Ve8 33.Kh2 Ld3 34.Vg6 Ve4 35.Lb8+ Kh7 36.Vaa6 Ld2 37.Vxh6+ Lxh6 38.Vxh6+ Kxh6 39.Lh8+ Kg6 40.h5+ Kg5 41.Oxg7 Kg4 42.Lh6 f4 43.Lg6+ Kf3 44.h6 Kxf2 45.h7 Ve3 46.Od4 Vxh7+ 47.Lxh7 fxg3+ 48.Kh3 1:0 Kolmanda vooru keskne partii mängiti valgeid malendeid juhtinud Kasparovi ja Širovi vahel. Kasparov sai oma ammuse rivaali vastu magusa võidu, meeste koduklubide vaheline matš jäi lõpuks viiki 3:3.\nKasparov – Širov (3. voor)\n1.e4 e5 2.Rf3 Rc6 3.Ob5 a6 4.Oa4 Rf6 5.O-O Rxe4 6.d4 b5 7.Ob3 d5 8.dxe5 Oe6 9.Oe3 Oe7 10.c3 Ld7 11.Rbd2 Vd8 12.Ve1 O-O 13.Oc2 f5 14.exf6 Rxf6 15.a4 Rg4 16.axb5 axb5 17.Od4 Rxd4 18.Rxd4 Ld6 19.R2f3 Od7 20.h3 Rxf2 21.Kxf2 Oh4+ 22.Kg1 Oxe1 23.Lxe1 c5 24.Rb3 Oxh3 25.Rg5 Of5 26.Oxf5 Vxf5 27.Le6+ Lxe6 28.Rxe6 Ve8 29.Rbxc5 Ve5 30.Va6 Ve2 31.b4 Vc2 32.Va7 Vxc3 33.Vxg7+ Kh8 34.Vd7 Vc4 35.Rg5 Vxb4 36.Rce6 Vh4 37.g3 Vh5 38.Kg2 b4 39.Rf7+ Kg8 40.Rf4 1:0


Jõhvi linna Kaasiku tn 5a ja Tartu maantee J7 kinnistute detailplaneeringu algatamine - Uudised ja teated - Jõhvi vallavalitsus\nJõhvi linna Kaasiku tn 5a ja Tartu maantee J7 kinnistute detailplaneeringu algatamine\nJõhvi Vallavalitsus algatas 09.12.2020 korraldusega nr 2680 Jõhvi linna Kaasiku tn 5a ja Tartu maantee J7 kinnistute detailplaneeringu.\nPlaneeritav maa-ala hõlmab Kaasiku tn 5a (25301:007:0108, ärimaa 100%, pindala 7453 m²), Tartu maantee J7 (25301:007:0144, transpordimaa 100 %, pindala 830 m²) ja osaliselt Tartu mnt 32 (25301:007:0099, ärimaa 100%, pindala 9274 m²) kinnistuid. Planeeritava maa-ala piir on toodud käesoleva korralduse lisas (ühel lehel). Planeeringuala asub osaliselt Eesti põlevkivimaardla Tammiku kaevevälja maardlaosal ja osaliselt altkaevandatud alal. Kaasiku tn 5a kinnistule pääseb 3 Jõhvi-Tartu-Valga tee Tartu maantee L5 kinnistult läbi munitsipaalomandis oleva Tartu maantee J7 kinnistu. Kaasiku tn 5a kinnistul hoonestus puudub.\nDetailplaneeringu koostamise eesmärgiks on Kaasiku tn 5a kinnistule ärihoonete hoonestusala ja ehitusõiguse määramine, liikluskorralduse, tehnovõrkude, haljastuse ja heakorrastuse põhimõtete määramine ning Tartu maantee J7 kinnistule uue tee kavandamine.\nKoostatava detailplaneeringu eesmärk on kooskõlas Jõhvi valla üldplaneeringuga (kehtestatud Jõhvi Vallavolikogu 18.07.2013 määrusega nr 127). Üldplaneeringu kohaselt on planeeritava maa-ala maakasutuse sihtotstarve kaubandus-, teenindus- ja büroohoonemaa (BT).\nDetailplaneeringu koostamise algatamise otsusega saab tutvuda Jõhvi Vallavalitsuses (aadress: Kooli 2, Jõhvi) ja valla veebilehel www.johvi.ee / Ehitus ja planeerimine / Detailplaneeringud / dokumendihalduse planeeringute register / DP-178.


Viirused (bioloogilised) - Lehekülg 127\nLehekülg 127, kokku 141 Esimene ... 2777117123124125126127128129130131137 ... Viimane\nNäidatakse tulemusi 2 521 kuni 2 540, kokku 2804\n28.04.21, 08:53 #2521\nMa lähen kolmapäeval vaktsineerima! Perearst eelmine nädal täitsa lambist helistas ja pakkus võimalust.\n28.04.21, 10:53 #2522\nAlgselt postitas Boii\nKuidas ühe postitusega legendiks saada.\n28.04.21, 11:36 #2523\n28.04.21, 11:41 #2524\nKuna see on jalkafoorum, siis pigem Elvis Brauer või Liivamägi või ma ei tea kuidas ta määratleb end\n28.04.21, 16:34 #2525\nNo nii, vaktsiin käes ja tuju hea! Soovitan kõigile, kes suudavad OMA PEAGA mõelda ja iseseisvat uurimistööd teha youtubes ja facebookis. Kuna nüüd nanokiip olemas, siis pmst saad lasta programeerida mis meeleolu tahad. Ma lasin sellise chilli ja mõnusa softi peale panna. Soovitan kõigil ennast vaktsineerida Covid 19 vastu! Ja kindlasti öelge arstile, mis softi tahate endale, sest see generic mis muidu on, pole kõige parem.\n28.04.21, 16:37 #2526\nÄrge unustage seda ka, et kui te hõõrute toorest kartuli sinna sama koha peale kuhu vaktsiini süst sai tehtud, siis kartul imeb kõik toktsiinid su kehast välja ja jätab ainult need vaktsiini positiivsed mõjud! Protip\n28.04.21, 20:01 #2527\nIda-Virumaal algas jahihooaeg.\n28.04.21, 21:10 #2528\n28.04.21, 21:39 #2529\nSuper uudis. Viiksin vanaema kohta vaktsineerima ja saaksin tänu sellele ise ka süsti kirja.\nOleme ausad oli ka aeg, et näiteks nagu mul eestlasena kasvades ülesse Kohtla-Järvel ja esindasin Eesti kultuuri sealsel ohtlikul maastikul peaks olema mingi prerogatiiv võrreldes Tallinna ja muude Lõuna-Eestis üleskasvanud sugarboydega.\n29.04.21, 12:00 #2530\nVandenõuteoorjaid on vähe siia pandud:\n"Samuti peaks maskide kasutamisel järgima täpseid instruktsioone ja hügieeninõudeid, sest valesti kasutamisel on viiruse leviku võimalus hoopis suurem kui ilma maskita, märgiti koondaruandes."\nMa ise olen ka selles kindel.\nLihtsalt on näha, et nende kandmise hügieen on täiest alla poole arvestust ja maskist on ainult mingi dogma kujundatud. Koguaeg jahutakse, et peab olema mask, aga rohkem tuleks rõhutada, et mis moodi seda kanda. 90% kõnnivad igikestev mask lõua all ringi või see sama mask nutsus taskus ja siis sopsutatakse tasku ja näo vahet oma räpaste käekestega - öelge nüüd, et see ei soodusta levikut ja rääkige oma šveitsijuustu teooriast. Korduvkasutatav riidelapp on täiesti omaette nali. Tõenäoliselt ei suudeta lihtsalt osta piisavalt maske , et neid õigesti kasutada\nEnne, kui peksma hakate, siis ise kasutan avalikes kohtades ühekordseid maske ja pakist välja-pähe-prükkarisse meetodil.\n29.04.21, 14:07 #2531\nKas artikli kahte esimest paragrahvi ka lugesid\n29.04.21, 14:10 #2532\nja õigus. Sama juttu aeti ka meil kui ei olnud maske. Enam pole see uuring muidugi parketikõlbulik.\n29.04.21, 18:28 #2533\nsee "valesti kasutamisel on viiruse leviku võimalus hoopis suurem" on üks rämedamaid paskasid, mis maha pandud selle pandeemia ajal. kuna pindadelt saadav nakkus on vaat-et-olematu, siis pakun vastu. et roteerides n95 maske on tulemus parem, kui ühekordselt õhuavadega med maske kasutada.\n29.04.21, 19:02 #2534\nuuest nädalast saab värskelt sünnitanud lehma piima ninna pritsida. eesti karjapidajate uus nokia?\n01.05.21, 22:00 #2535\nIndialasest sõber väitis just, et tema extended familys on kõik hetkel koroonahaiged ja haiglaravi ei saa keegi. Osades linnades täielik apocalypse. NY või Bergamo tüüpi olukord, but on a big scale.\n01.05.21, 22:31 #2536\nSee kõlab jube kohutavalt - aga kui see pandeemia hakkas eelmisel aastal, siis oli paljudel kohe meelel, et kui see peaks vaesematesse ja tihedalt asustatud riikidesse jõudma on pupus.\n05.05.21, 22:03 #2537\nSuurema hurraaga kuulutati välja, et 17. maist saaksid pea kõik soovijad vaktsineerima minna, nüüd kardetavasti võivad veel vanuseliselt jupitada, paneks ikka nuge teritama küll.\n06.05.21, 11:13 #2538\nEks siin üldse vahepeal suure suuga asju välja hõigatud, mille kohta pärast vaikselt suunurgast midagi arusaamatut pomisetakse.\nSee kaubanduskeskuste fookus on ikka paljudele teistele sektoritele paras näkku sülitamine (loe: kultuur). Ja ilmselt pole ma ainus, kelle jaoks jääb segaseks, miks väljas värske õhu käes sportimine peab olema piiratud osalejate arvuga 10+1, kui poodides seisavad inimesed järjekordaeds ilma mingi distantsi hoidmiseta ja lõuamähkmetega üksteisel ilusti seljas.\n06.05.21, 11:53 #2539\nEt kui mingi kamp ei pea reeglitest kinni, siis kaotame ka mujal reeglid ära?\n06.05.21, 13:21 #2540\nÄrge otsige mingeid loogikaid ja pidage reeglitest kinni. Toidupoes sabas seista võid ja ehituspoes ei või ja nii on. Lastel vabas õhus trenne ei toimu----> terve stata kutte täis, kes mängivad hoovivutti ja joovad ühes 5l veenõust vahepeal - ise nägin.\nKõik ajad on GMT +3. Kell on praegu 09:30.


Teisenda kT mõõtühikuks GT (Kilotesla mõõtühikuks Gigatesla)\nkT to GT\nKilotesla to Gigatesla\nTeisenda Kilotesla mõõtühikuks Gigatesla (kT mõõtühikuks GT):\nValikute loendist vali üksus, mis vastab väärtusele, mida soovite teisendada, näiteks 'Kilotesla [kT]'.\nLõpuks vali ühik, millesse sa soovid väärtuse teisendada, näiteks 'Gigatesla [GT]'.\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '900 Kilotesla'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühenditnäiteks 'Kilotesla' või 'kT'. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Magnetiline induktsioon'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '58 kT na GT' või '50 kT to GT' või '2 Kilotesla -> Gigatesla' või '56 kT = GT' või '77 Kilotesla na GT' või '93 kT na Gigatesla' või '39 Kilotesla to Gigatesla'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(83 * 31) kT'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '900 Kilotesla + 2700 Gigatesla' või '44mm x 67cm x 38dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Kilotesla mõõtühikuks Gigatesla teisendamiseks: 1 Kilotesla [kT] = 0,000 001 Gigatesla [GT]


Ka hingel on sugulane | kodutohter.ee\nÕnnelikud on need, kes leiavad oma ellu kellegi, kellel on sarnane maailmavaade, keda mõistetakse poolelt sõnalt ja kellega koos saab olla lihtsalt see, kes sa oled. Selliseid inimesi võib nimetada hingesugulasteks. Mis hingesugulus täpsemalt on ja kuidas seda ära tunda, sellest aitab aru saada psühholoogiline nõustaja Anneli Salk.\nInimesi on mitmesuguseid. On neid, kes on sümpaatsed esimesest pilgust, ja neid, kellega pikemalt suhelda ei soovi. Mõne inimesega peab pingutama, et vestlust üleval hoida, teisega tekib mõistmine ja ühise keele leidmine justkui iseenesest.\n"Hingesugulaseks saab nimetada inimest, kes jätab meie tundekehasse emotsionaalse jälje. Ta läheb meile hingeliselt väga korda. Ta võib olla teisest rahvusest, eri vanuses, teistsuguse maailmavaatega, vastassoost või samast soost, kuid ulatub sinna, kuhu teised väga toredad inimesed ei küüni. See on hingeline äratundmine," selgitab Anneli Salk. "Temaga koos tekib tunne, et ta saab minust aru ja tunnetab mind sellisena, nagu ma olen. Seda võib segamini ajada romantilise armastusega, kuid armastus ei pruugi alati hingesugulusega kaasneda. Kindlasti aga kaasneb maailma jagamise ja tajumise tunne. Kui istume vaikides, siis ta teab, mida ma tunnen, või vähemalt aimab. Hingekaaslane ei pea selleks tegema midagi erilist, vaid see tuleb loomulikult välja," räägib nõustaja hingesuguluse olemusest.\n"Hingesugulastel on väga hea koos olla. Elustiil klapib ning ollakse samal hingelisel tasandil. Neil on soov teineteist täiendada, tähtis pole väline atraktiivsus, vaid inimese sisemine pool."\nHingesugulus on sügav side\nAnneli Salk arvab, et hingesugulast ei saa leida, vaid teda saab ära tunda. "Hingesugulast kohatakse siis, kui hinges on selle jaoks ruumi. Tema kohtamine toob déjà vu efekti. On tunne, et see kõik on juba olnud," ütleb nõustaja.\n"Ta võib ellu tulla ootamatult ja äkki ning me ei oska sellega võib-olla kohe midagi peale hakata. Tutvume ja tunneme, et teame sellest inimesest kõike." Anneli Salk soovitab sel juhul aja maha võtta ja mõelda, mida selle suhtega teha. "Kui mõlemal on tarkust, siis võib seda hoida terve elu," usub ta.\n"Hingesugulase äratundmine vajab hingelist küpsust, seetõttu tuntakse ta ära pigem elu teises pooles, kogemuste kaudu. Siis kui meie silmad on pööratud väliselt atraktiivsuselt sisemisele."


Marcalt maailmale: Naised vait - mees räägib!\nMõnikord karjuvad soolised erinevused siiski nii kõvasti näkku, et isegi mina ei suuda neid tähele panemata jätta.\nOli meil kollokvium. Rahvas jagati valitud kodutööde teemade järgi gruppidesse ning teha tuli esitlus. Minu teema oli üsna haruldane ja sobis kokku vaid ühe teisega ning nii me moodustasimegi kahese grupi. Mina ja üks noormees. Enda õigustuseks võin öelda, et ma ei täitnud esitlusel vaid plakati ülevalhoidja rolli vaid pirisesin ikka miskit rääkida ka, aga põhijutustaja oli siiski noormees. Juhtus selline suure suuga ekstravert olema ja õnneks oli talle mõistust kah antud. Üheksast grupist vaid kolm olid noormeeste-vabad, ülejäänutes oli vähemalt 1 meessoo esindaja. Kas leidus neist segagruppidest mõnigi, kus noormeest põhiesinejaks ei pandud? Ei. Juba kohapeal arutasime, kuidas paistab silma meesesinejate paremus - hääl kannab, enesekindlus on laes. Naised seevastu räägivad vaiksel häälel, jagavad esitatava teksti omavahel ära, ei suru oma arvamust peale. Vaid üks erand oli tüdrukute hulgas. Piinlik kohe. Millega seda seletada? Mehi on ülikoolis vähem ja need, kes sinna saavad on need tõepoolest tublid, targad ja enesekindlad? Ometi ju kandideeritakse tüdrukutega ühtedel alustel ning tublisid tüdrukuid peaks isegi rohkem olema. Kus on tüdrukute enesekindlus ja esinemisjulgus?\nEnda kohta võin öelda, et praegu ma julgen esineda, sest see seltskond, kes meil nüüd saalis istub, on hoopis erinev bakalaureuse eriala kõrilõikajate kambast. Või olin ma siis tõepoolest väärt nende kriitikat, sest tegelikult ma ju enamasti ei teadnud, millest ma räägin ja räägitav ei huvitanud mind karvavõrdki. Lõputöö kaitsmine läks hästi, sest siis ma oma teemat valdasin. Kas eeldada, et suurem osa tüdrukuid ei ole ka praegu räägitavatest teemadest huvitatud? Et tüdrukud kui suurem mass tulebki kooli kraadi saama ja poisse ka tegelikult huvitab, mida nad õpivad? Ei ole nagu eriti usutav.\nKas tõesti mõjutab meid see - "head tüdrukut on näha, aga mitte kuulda!"-põhimõte. Meid ongi kasvatatud vaikselt tagaplaanil olema. Mees on pea, naine kael. Tüdrukute asi on must töö ära teha, mehed kannavad töö ette ja saavad kogu au? Nõunik võib olla naine, ministrina on naine aga ebausutav.\nrääkis Marca at 13:51\nLabels: feminism, kool, võrdõiguslikkus\nKaur 7:06 PM\nBlogima on jälle naised kangemad. Blog.tr.ee enamik isiklikke sissekandeid on naiste / tütarlaste kirjutatud.\nNoh, ma ei tea, kas need on võrreldavad. Võib just leida, et isiklikud sissekanded (olmeplära) on naiste pärusmaa, meeste blogid on asjalikumad ning tavaliselt mingile kindlale teemale spetsialiseerunud. Erandeid on muidugi mitmeid!\nnotsu 10:57 PM\nMeie mälumängutiimis olen igatahes mina tavaliselt eestkõneleja, sest just mul on kõige kõvem hääl ja harjumus esineda ja puuduv esinemishirm. Mitte sellel ühel mehel, kes meil seal on ja kes eelistab pigem vastuseid kokku korjata ja küsimuselehti laiali kanda.\nUlf D. Mortum 5:46 AM\nHah... Mes putt ploogapuud, sis vähämbäste edilehel torkava' ennekõike silmä kõikvärki prüükävä' feminatsi'. Nimesi pole vist taris nimetada.\nFeminist on mu meelest nii lai mõiste, et sinna alla võib keda iganes lugeda. Alates rasvase peaga rinnahoidjapõletajatest kuni naiste tööl käimist normaalseks pidavate inimesteni.\nMulle on lihtsalt omane mässata autoriteetide vastu ega mitte sallida seda kui mind mingite tunnuste alusel paika pannakse. Mulle on näiteks arusaamatu ka see, kuidas mehed lepivad sellega, et neilt eeldatakse pere ülalpidaja rolli - ma ei tea, kas see on feminism.\nUlf D. Mortum 7:47 PM\nNiisaate uitmõte: inemise', ei mihe' egä naase', ei piäss tüül käümä, egästahes mette rohkemb ku ädäste taris, ku näil lastass inemise muudu elädä. Looduse nink oma loomu perrä.\nJa viil üts uit vms. Mulle om kõneldu', et vana' eestlase' (talurahvas) ollev naasi ja mihi võrdväärsess pidänü', kuna talutüül olli mõlembit üttemuudu taris.\nNoo' paregatse prüükmise' nink tühikargmise' näikse olleva' määnekse moodsa aa urbanisiirnu' nink allakäünü' inimtaoliste loomade skisoid-ullukse.\nMarca 8:21 PM\nAbsoluutselt õiged mõtted mõlemad.\nnotsu 11:31 AM\nVanadel eestlastel olevat eri maakondades erinev olnud - räägitakse, et rannarahva hulgas oli naise positsioon märksa kehvem, kuigi ta tegi rohkem tööd - meestel oli prestiižne hooajaline kalastamine, naised tegid enam-vähem kogu ebaprestiižse põllutöö - ja sealkandis oli ka rohkem julmi karistusi lapse saanud tüdrukutele kui kuskil mandri-Eesti taganurkades.\nLõuna-Eesti pruuk hüüda naist noorikuks kuni esimese tütre sünnini viitaks justkui jälle mingitele matriarhaadijälgedele.\nnotsu 11:32 AM\na kuskil oligi mingit statistikat tehtud, et kui meeste-naiste tööpanus on võrdne, siis on ka positsioon suht võrdne. Aga kui naised teevad märksa vähem või märksa rohkem tööd kui mehed - ükskõik, kas vähem või rohkem, siis on nende positsioon madalam kui meestel, selline õigusteta iluasja või näruse orja positsioon.\nMarca 12:29 PM\nHuvitav jah, kuidas see kujuneb. Eks hiljem hoitakse muidugi harjumusest oma vanast korraldusest kinni aga kuidas üldse tekib olukord, et "meil on kombeks ühte sugu alamaks pidada!" Loogiliselt võttes peaks ju ühiskonnale tervikuna kasulikum olema kui kõik selle liikmed on võrdselt "kasutatud".\nnotsu 1:45 AM\nEga inimesed ei mõtle ju kogu aeg sellele, mis ühiskonnale kasulikum on. Ja puhtalt isiklikes jõuvahekordades ja küllalt vähese tsiviliseerituse juures võib maksma jääda see, et meeste ülakeha jõud on keskelt läbi suurem, st mees saab otsustada, kas naine saab täna süüa, olenemata sellest, kes selle söögi püüdis või kasvatas.


Reeglitele vilistanud aktivisti Elvis Braueri toetuseks on kogutud märgiline summa - Ärileht\nReeglitele vilistanud aktivisti Elvis Braueri toetuseks on kogutud märgiline summa\nBraueri kohvikule Mem Cafe on sunniraha määratud kolmel korral - kokku 14 500 eurot.\nEsimesel korral tehti neile hoiatus ja järgmisel kolmel korral on määratud sunniraha progresseeruva sammuga: 4500, 5000 ja 5500 eurot. Brauer on teinud koos Varro Vooglaiuga kogumisfondi, millest kaetakse kohviku õiguskulud.\nVarro Vooglaid jagas eile oma sotsiaalmeedias, et annetusi on kogunenud juba üle 50 000 euro.\n"Suur rõõm on teada anda, et vaid nelja päevaga annetasid rohkem kui 1350 inimest Elvis Braueri eestveetava MEM CAFE õigusabikulude toetusfondi ei vähem ega rohkem kui 50 767 eurot," seisis Vooglaiu avaldatud postituses. Mees lisas, et õigusabikuludeks on kate olemas ja ilmselt saab kogunenud rahast toetada teisigi "julgeid ettevõtjaid, kes astuvad koroonadiktatuuri vastu välja ja jäävad seetõttu üha kurjemaks muutuva süsteemi hammasrataste vahele."\nPolitsei Põhja prefektuuri välijuhi Keit Seppo on varasemalt Ärilehele antud intervjuus öelnud, et politsei fookus on just neil ettevõtetel, kes piirangutest kinni ei pea. "Selline üleolev käitumine on ebaõiglane kõigi nende suhtes, kes aitavad kokkulepitud usaldusmeetmeid täites ühiskonnal kriisist väljuda," ütles Seppo ning lisas, et õnneks on kohvik MEM tõrvatilk meepotis ning enamik ettevõtteid kontrollib tõendeid eeskujulikult.


Desloratadine ratiopharm (desloratadine) – Ravimi omaduste kokkuvõte - R06AX27 – RXed.eu | ET\nDesloratadine ratiopharm (desloratadine) – Ravimi omaduste kokkuvõte - R06AX27\nDesloratadine ratiopharm 5 mg õhukese polümeerikattega tabletid\nIga tablett sisaldab 14,25 mg laktoosi (monohüdraadina).\nÜmmargune, kaksikkumer, sinine õhukese polümeerikattega tablett.\nDesloratadine ratiopharm 5 mg õhukese polümeerikattega tabletid on näidustatud täiskasvanutel ja noorukitel vanuses 12 aastat ja vanemad järgmiste haiguste sümptomaatiliseks raviks:\nSoovitatav Desloratadine ratiopharm 5 mg õhukese polümeerikattega tabletide annus on üks tablett üks kord päevas.\nVahelduva allergilise riniidi (sümptomid esinevad vähem kui 4 päeva nädalas või vähem kui 4 nädalat) puhul tuleb ravi määramisel lähtuda patsiendi haiguse ajaloost ning ravi võiks katkestada sümptomite lahenemise korral ning taasalustada nende ilmnemisel.\nDesloratadine ratiopharm 5 mg õhukese polümeerikattega tabletide ohutus ja efektiivsus lastel vanuses alla 12 aasta ei ole tõestatud. Andmed puuduvad.\nRaske neerupuudulikkuse korral tuleb Desloratadine ratiopharm 5 mg õhukese polümeerikattega tablette kasutada ettevaatusega (vt lõik 5.2).\nPatsiendid, kellel on harvaesinev pärilik galaktoositalumatus, laktaasipuudulikkus või glükoosi- galaktoosi imendumishäired (malabsorptsioon), ei tohi seda ravimit kasutada.\nKliinilise farmakoloogia uuringus ei potentseerinud desloratadiin tabletid samaaegselt manustatuna alkoholi toimet (vt lõik 5.1). Kuid turuletulekujärgselt on teatatud alkoholi talumatuse ja mürgistuse juhtudest. Seetõttu soovitatakse olla ettevaatlik, kui samaaegselt tarbitakse alkoholi.\nSuur hulk rasedate kohta saadud andmeid (rohkem kui 1000 raseda andmed) näitab, et desloratadiini kasutamisel ei esine väärarenguid ega kahjulikku toimet lootele/vastsündinule. Loomkatsed ei näita otsest või kaudset kahjulikku toimet reproduktiivsusele (vt lõik 5.3). Ettevaatusena on parem vältida Desloratadine ratiopharm 5 mg õhukese polümeerikattega tablettide kasutamist raseduse ajal.\nDesloratadiini on tuvastatud ravitud naiste rinnaga toidetavatel vastsündinutel/imikutel. Desloratadiini toime vastsündinutele/imikutele on teadmata. Rinnaga toitmise katkestamine või ravi katkestamine/jätkamine Desloratadine ratiopharm 5 mg õhukese polümeerikattega tablettidega tuleb otsustada, arvestades imetamise kasu lapsele ja ravi kasu naisele.\nAllergilise riniidi ja kroonilise idiopaatilise urtikaaria kliinilistes uuringutes on desloratadiini kasutamisel soovitatud annuses 5 mg ööpäevas kõrvaltoimeid tekkinud 3 % sagedamini kui\nplatseeboga ravitud patsientidel. Platseeboga võrreldes kõige sagedamini esinenud kõrvaltoimeteks olid väsimus (1,2 %), suukuivus (0,8 %) ja peavalu (0,6 %).\nDesloratadiin tungib kesknärvisüsteemi halvasti. Kontrollitud kliinilistes uuringutes ei suurenenud soovitatud 5 mg annuse kasutamisel unisuse esinemissagedus võrreldes platseeboga. Kliinilistes uuringutes ei mõjutanud ühekordse 7,5 mg annusena manustatud desloratadiin psühhomotoorset võimekust.\nÜhekordne desloratadiini 5 mg annus täiskasvanutel ei mõjutanud lennuki juhtimise suutlikkuse standardnäitajaid, sh ei suurenenud unisus ega halvenenud lendamisega seotud ülesannete täitmine.\nKahes platseebo-kontrollitud 6-nädalases kroonilise idiopaatilise urtikaaria uuringus vähendas desloratadiin efektiivselt sügelust ja kuplade suurust ning arvu juba esimese ravipäeva lõpuks. Kõigis uuringutes püsis efekt kogu 24-tunnise annustamisintervalli kestel. Sarnaselt teistele antihistamiinikumide kroonilise idiopaatilise urtikaaria uuringutele jäi see väike osa patsientidest, kes antihistamiinikumidele ei reageerinud, uuringust välja. Üle 50 % vähenes sügelemine 55 %-l desloratadiiniga ravitud patsientidest, võrreldes 19 % platseeboga ravitud patsientidega. Ravi desloratadiiniga vähendas ühtlasi märkimisväärselt unehäireid ja päevaste tegevuste häiritust, mida hinnati 4-punktilisel skaalal.\nDesloratadiin seondub mõõdukalt plasma valkudega (83 % - 87%). Desloratadiini manustamisel üks kord päevas (5 mg kuni 20 mg) 14 päeva jooksul ei ole kliiniliselt olulist ravimi kogunemist täheldatud.\nFarmakoloogilise ohutuse, korduvtoksilisuse, genotoksilisuse, kartsinogeensuse, reproduktsiooni- ja arengutoksilisuse mittekliinilised uuringud ei ole näidanud kahjulikku toimet inimesele. Kartsinogeense potentsiaali puudumine on näidatud desloratadiiniga ja loratadiiniga tehtud uuringutes.\nPoloksameer tüüp 188\nPolüvinüülalkohol (osaliselt hüdrolüüsitud)\nIndigokarmiin alumiinium lakk (E132)\nPVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites on:\n7, 10, 14, 15, 20, 30, 40, 50, 60, 90 ning 100 õhukese polümeerikattega tabletti.\nratiopharm GmbH Graf-Arco-Staße 3 89079 Ulm Saksamaa info@ratiopharm.de\nEU/1/11/746/001 – Karbid 7 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/002 – Karbid 10 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/003 – Karbid 14 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/004 – Karbid 15 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/005 – Karbid 20 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/006 – Karbid 30 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/007 – Karbid 40 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/008 – Karbid 50 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/009 – Karbid 60 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/010 – Karbid 90 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nEU/1/11/746/011 – Karbid 100 õhukese polümeerikattega tabletiga PVC/PVdC/alumiinium blisterpakendites\nMüügiloa esmase väljastamise kuupäev: 13. jaanuar 2012


GALERII Võru linna suurkuju Kreutzwald sai varahommikul sinimustvalge mütsi (46)\nVõru linna suurkuju Kreutzwald sai varahommikul sinimustvalge mütsi\nTäna 22.02.2018 varahommikul, kell 9 asetati Eesti Vabariigi sünnipäeva puhul Friedrich Reinhold Kreutzwaldi kujule pähe Vabariigi lipuvärvides müts. Kaks päeva enne juubelit seotakse rohkem kui 20 skulptuurile üle Eesti sallid ja asetatakse pähe mütsid, et tänada kõiki omaaegseid suurkujusid ja riigipeasid nende panuse eest Eesti Vabariigi sünniloos.\n“Meil ei ole Võrus küll ühegi riigipea kuju aga see-eest on meil selline suurkuju nagu Kreutzwald, keda mäletada”, rääkis abilinnapea Toomas Sarapuu mütsi asetamise ajal.\nTamula kalapüügivõistlustel püüti nädalavahetusega ligi 27 kilo kala (48)\nTamula kalapüügivõistlustel püüti nädalavahetusega ligi 27 kilo kala\nMöödunud pühapäeval toimusid kolmandat korda Kalastusspordi korraldatavad Tamula Talv 2018 kalastusvõistlused. Üleeilne üritus Tamula järvel oli üks Taliliiga talvistest kalapüügietappidest, mille võitja kuulutatakse välja pärast viimase võistluse tulemuste teatavaks tegemist. Järgmine võistlus toimub juba Anne kanalil.\n56 osaleja seast valiti ka sel korral välja parim püüdja meeste, naiste ja noorte (kuni 15a) individuaalses ja võistkondlikus arvestuses.\nTeisipäev, 20. veebruar 2018 Võrumaa Teataja\nMõõduvõtmises „Kikkajärve kalakõnõ” oli üle eestlaste jõud ja lätlaste mõistus (42)\nMõõduvõtmises „Kikkajärve kalakõnõ” oli üle eestlaste jõud ja lätlaste mõistus\nLaupäeval, 3. veebruaril peeti Kikkajärvel kaheksandat korda rahvusvahelist jääaluse kalapüügi võistlust. Võistlusele oli end kirja pannud 95 kalastajat: 54 lätlast ja 41 eestlast.\nSellel aastal oli kohale tulnud rekordarv osalejaid.\nKalapüügivõistluse ellukutsuja ja eestvedaja Peeter Lepa sõnul mindi igaks juhuks medaleid juurde tegema, et keegi ilma ei jääks. Sel aastal lootis Lepp ise, et võit tuleb eestlastele. „Loodan, et seekord teevad eestlased lätlastele ära ja tuleb ilus kingitus Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks,” rääkis Lepp.\nTeisipäev, 6. veebruar 2018 Võrumaa Teataja\nGALERII Lahingukooli taasasutamist tähistati lahinguvõistluste ja mälestusterohke rännakuga (29)\nLahingukooli taasasutamist tähistati lahinguvõistluste ja mälestusterohke rännakuga\nEesti reservohvitseride kogu (EROK) pidas möödunud nädalavahetusel Võrumaal traditsioonilise talveseminari, meenutamaks lahingukooli taasasutamise 25. aastapäeva. Lahingukooli veerandsaja aasta taguseid aegu meenutati ja tähistati väärikalt.\nEesti Vabariigi juubeli ja lahingukooli taasasutamise auks avati näitus Võrumaa keskraamatukogus. „Tegemist on EROKi 20. aastapäeva näitusega, mis avati esimest korda 2017. aastal Eesti sõjamuuseumis, meenutamaks 20 aasta möödumist esimeste VROKi kursuste lõpetamisest aastal 1997 Meegomäel,” sõnas EROKi juhatuse esimees Andre Lilleleht.\nTeisipäev, 30. jaanuar 2018 Võrumaa Teataja\nGALERII Lõuna-Eesti metsade vahel algasid koguperefilmi Eia jõulud Tondikakul võtted (14)\nMängufilmi võtted on jõudnud Kagu-Eestise Piigaste kanti. Eesti Vabariik 100 filmiprogrammi kuuluva täispika mängufilmi „Eia jõulud Tondikakul" võtteperiood kestab jaanuarist märtsi keskpaigani.\nMängufilmi esilinastus toimub selle aasta detsembris. Tegemist on esimese täispika laste jõulufilmiga, mis siiani üles võetud.\nEile hommikul oli võtteplatsil kogu võttemeeskond ja mitu peaosatäitjat. Kahe lapsest peaosalise rollides mängivad Tallinnast pärit Siim Oskar Ots ja Paula Rits.\nLaupäev, 20. jaanuar 2018 Võrumaa Teataja\nGALERII Suusaradade päästmistalgutel Haanjas osales ligi sada spordiinimest (13)\nSuusaradade päästmistalgutel Haanjas osales ligi sada spordiinimest\nNeljapäeva hommikul oli Haanja suusaradade äärde kogunenud hulganisti spordiinimesi, et päästa suusarajad võistlusteks sel laupäeval ja pühapäeval.\nKui neljapäevase seisuga oli kindel, et Mammastes toimuma pidanud Eesti noorte meistrivõistlused lumepuuduse tõttu jäävad ära, alustati kiirelt radade päästmist Haanjas.\nRadade päästmistalgutest võtsid osa Haanja suusaklubi, Võru Biathlon, Võru suusaklubi, Tartu suusaklubi, Tallinna Nõmme suusaklubi, Värska suusaklubi, Tamsalu AO suusaklubi treenerid, Audentese murdmaasuusatreener Kalju Ojaste ja hulganisti teisi abilisi.\nLaupäev, 6. jaanuar 2018 Võrumaa Teataja\nGALERII Võrukad tutvustasid oma kaupa Tartu Näituste messikeskuses (69)\nTartu Näituste messikeskuses toimus iga-aastane jõululaat, mis leidis möödunud nädalavahetusel aset juba 21. korda.\nJärjest suuremat populaarsust koguval laadal sai kohtuda jõuluvanaga, meisterdada õpitubades, paitada loomi ning muidugi osta ja vaadata mitmesuguseid tooteid. Kaubeldi nii toidu kui ka joogiga, mahetoodete ning öko- ja tervisetoodetega, käsitööga, mänguasjade, kosmeetika ja palju muuga.\nNii nagu eelnevatelgi aastatel, vurasid laadale kohale ka Võru kauplejad.\nTeisipäev, 5. detsember 2017 Võrumaa Teataja\nGALERII Võru Kesklinna pargis avati Emily Etheli helkuripuu (61)\nEmily Ethel õpib Võru Kreutzwaldi kooli 1.b klassis. Oktoobris läks ta koju „Liiklusaabitsaga”, milles palju huvitavaid ülesandeid. Helkurite teema puudutas Emilyt eriliselt. Õhtusel ajal autoga sõites vaatas ta pidevalt tänaval kõndivaid inimesi, et leida helkureid sädelemas. Ta oli üllatunud, et paljudel helkur puudus. Eriti murelikuks tegi teda enda naabrinaine, kes koeraga jalutas, aga kummalgi helkurit ei olnud. Hiljem tegi Emily sellekohase märkuse ning nüüd on nii naabrinaisel kui ka koeral helkur jalutama minnes küljes.\nEmily kirjutas nii linnapeale kui ka politseisse. Ühise kokkusaamise käigus otsustati, et pisikese tirtsu unistuse täitumisele tuleb kaasa aidata ja nii avatigi helkuripuu. Kõigil on võimalus puu külge helkureid riputada ning need, kellel helkurit veel ei ole, saavad selle puu küljest endale võtta. Helkuripuu sünnile aitasid kaasa linnavalitsus, politsei, maanteeamet, Võru Tarbijate Ühistu ja Võru Kreutzwaldi kooli 1.b klass.\nLaupäev, 2. detsember 2017 Võrumaa Teataja\nFOTOD: ANDREI JAVNAŠAN/Võrumaa Teataja\nGALERII Kaheksas maakondlik inglise keele draamafestival (82)\nNovembris toimunud kaheksandal inglise keele draamafestivalil osales üheksa truppi, mis koosnesid 4.–7. klassi õpilastest.\nJuhendajaid, inglise keele õpetajaid oli kaheksa. Seekord kahjuks maakoolidest ühtegi truppi ei olnud. Esindatud olid Võru Kesklinna ja Võru Kreutzwaldi kool.\nHuvitavad olid ise valmistatud dekoratsioonid, põnevad kostüümid, mis valmisid vanemate abiga. Oskuslikud videod ja fotod tegid etteasted hästi jälgitavaks ja avaldasid muljet. Eriline nüanss oli muidugi näitlejate inglise keele oskus. Mõne artisti tunnustuseks sai isegi öelda, et hääldamine oli lausa londonlik! Tublid lapsed ja tublid inglise keele õpetajad.\nTekst ja fotod: ANDREI JAVNAŠAN\nGALERII Võru sai endale käbiderohke kuuse (54)\nVIDEO Jõulupuu on pärit Mäeküla külast Reinumärdi talu piirilt, Võrust umbes tosina kilomeetri kauguselt.\nKuusepuu mahavõtmiseks hakati valmistuma hommikul poolt tundi pärast päikesetõusu, umbes kella üheksa paiku. Mootorsaag pandi tööle kell 9.50 ja vähem kui kümne minuti pärast rippus kuusepuu juba Arvi Kuuri kraananoole otsas.\n„Kuusk kaalub 3,9 tonni,” hõikas Arvi Kuur kraanakabiinist. „Täpne kaal on 3,8 tonni,” teatab Arvi Kuur, kui kuusepuu oli noole otsas rahulikult rippuma jäänud. Enne veokile tõstmist lõigati kuusel alt maha umbes poolteisemeetrine tüvejupp ja alumised oksad, siis kahanes kuuse kaal poole tonni võrra.\nNeljapäev, 30. november 2017 Võrumaa Teataja\nGALERII Reedeõhtune helkurkõnd Helkuriga sõbraks lõi Lõuna-Eesti särama (29)\nReedeõhtune helkurkõnd „Helkuriga sõbraks” lõi Lõuna-Eesti särama\nLõuna-Eesti linnades ja külades toimus reede õhtupoolikul neljandat korda helkurkõnd.\nKoguneti mitmel pool Tartumaal, Põlvamaal, Valgamaal, Viljandimaal, Jõgevamaal ja Võrumaal. Võrumaal oli kogunemispunkte sel aastal seitse: Mõnistes, Rõuges, Kuldres, Antslas, Haanjas ning kaks kogunemiskohta Võru linnas. 2014. aastal oli Võrumaal kogunemispunkte kõigest kaks, 2015. aastal kolm ja eelmisel aastal kaheksa.\nHelkurkõnd, mille eesmärgiks oli teadvustada pimedal ajal enese nähtavakstegemise vajalikkust, algas kell 17 ja kestis umbes tunni jagu.\nTeisipäev, 28. november 2017 Võrumaa Teataja\nGALERII Linnapea Anti Allas 40! (42)\nLinnapea Anti Allas 40!\nTänavu suvel, jaanipäeva eel sündis Võrus omapärane rekord.\nSelle püstitas linnapea Anti Allas, kellest sai taasiseseisvunud Eestis kõige kauem Võru linna juhtinud linnapea.\nHiljutistest valimistest tuli linnapea Anti Allas välja taas rekordilise tulemusega, saades 1506 häält.\nEile hommikul tervitati pühapäeval 40aastaseks saanud linnapead muusikalissõnalis- kingituslikult. Seejärel suundus linnapea õnnitlema Eesti vanimat elanikku, võrulanna Maria Kolki, kes sai laupäeval 107aastaseks. Kõige pikemalt on Võru linna juhtinud Fritz Suit – 21 aastat (1919–1940). On, mida eesmärgiks seada!\nPalju õnne, härra linnapea!\nGALERII Kümme aastat Väino Leoki rändkarikat (21)\nKümme aastat Väino Leoki rändkarikat\nSõmerpalu motoklubi pidas reedel kultuurimajas Kannel hooaja lõpupidu, ühtlasi tähistati kümne aasta möödumist Väino Leoki rändkarikale peetava Sõmerpalu krossi algusest ja esitleti juubelile pühendatud raamatut. Sõmerpalu MK tähistab järgmisel aastal oma 50 aasta juubelit.\nSõmerpalu MK liikmete arv on viimase viie aasta jooksul pidevalt kasvanud, praegu on liikmeid täpselt 50. „Klubi on elujõuline ja suurem kui kunagi varem,” lausus klubi eestvedaja Aivar Leok, kelle sõnul oli viimane aasta klubile rekordiliselt hea ka tulemuste poolest.\nFOTOD: Tomi Saluveer\nTeisipäev, 7. november 2017 Võrumaa Teataja\nGALERII Lindora laadal sündis külastajate rekord (24)\nLindora teeristist looklesid laupäeval Vastseliina, Obinitsa, Orava ja Võru poole kilomeetrite kaupa pargitud autode rivid. Traditsiooniliselt simunapäeval, 28. oktoobril2017 peetud Lindora laadale oli külmast ilmast hoolimata tulnud tuhandeid külalisi.\n„Hinnates autode ja busside voolu, sündis tänavu ilmselt külastajate rekord,” rääkis Lindora laada korraldaja Ivar Traagel. „Nii palju liiklust pole ma tipptunnil varem näinud, samuti pole me parkimisega varasematel aastatel nii hädas olnud, kui olime sellel aastal.”\nTeisipäev, 31. oktoober 2017 Võrumaa Teataja\nGALERII 150 aastat tuletõrjumist 233aastases Võru linnas (102)\nKaunis pilt oli, kui Seminari tänava nurgal kutsuti rivvi tuletõrje Võru veteranid, vabatahtlikud, päästeameti juhtkond ja Võru päästekomando professionaalid.\nKõlasid riigi ja tuletõrjujate hümn. Päike tuli pilve tagant välja ja kiriku kellad lõid.\nHelkiv Labbi ütles, et just kahe kiriku vahel olek on Võru päästjate edu saladus.\nPäästeameti peadirektor Kuno Tammearu soovis pidulikku päeva keskpäeval avades kõigile „Tere hommikust”, mis näitab värskust.\nLinnapea Anti Allas meenutas fakti, et olid ajad, kui saja-aastases linnas oli sada tuletõrjujat.\nTeisipäev, 19. september 2017 Võrumaa Teataja\nFOTOD: ANDREI JAVNAŠAN Võrumaa Teataja\nGALERII Ma ei salli tölplust, kilplasi, kehvi LLi lehemehikesi (27)\nVÕIT ❯ Võrumaa Teatajas ilmus esimene kirjutis Elmer Hõrakust peaaegu viis aastat tagasi, 6. detsembril 2012. aastal, pealkirjaks „Vagula järve äärde kraavi kaevanud mees läks riigi vastu kohtusse”. Selleks ajaks oli niinimetatud kraaviteema ametnike käes olnud juba paar aastat.\nNüüd on kohtuvaidlused lõppenud ja mõni kohalik üllitis nimetab seda Elmer Hõraku poolt riigi seljatamiseks.\n„See on vale. Ma ei läinud riiki seljatama. Ma võitlesin ametnike tölpluse ja kilplasliku käitumisega. Ma kaevasin tiigi ja selle käigus kaevasin lahti kraavi. Ametnikud soovitasid, et aja kraav kinni ja hiljem saad selle uuesti lahti kaevata!? Kuidas sellist soovitust nimetada? Kui loodussõbralik oleks selline tegevus? Ehtne tölpluse ja kilplaslikkuse näide,” ütles Elmer Hõrak Võrumaa Teatajale.\n„Kui ametnikud on kilplaslikult endale rakendust otsinud ja lasknud kohtuveskitel pikki aastaid jahvatada, siis nüüd valab valedega, fakte kontrollimata õli tulle kohalik kollane üllitis LõunaLeht,” räägib Elmer Hõrak.\n„Käisin nende kontoris ja nõudsin vabandamist. Eriti häirisid mind kirjutises read, et ma olevat olnud arestitud, ja see, kuidas ma järvele tuhisevat,” on Elmer Hõrak rahulolematu.\nAugustikuu viimases LõunaLehes on aga vabanduse asemel kaks nii-öelda täpsustust, sest vabandama- täpsustama pidi ka setude ees. Elmer Hõraku asjas on mehe sõnul midagi lihtsalt kokku keerutatud.\n„Ma ei ole LõunaLehes avaldatud keerutamisega rahul ja nii seda jätta ei saa. Pöördun, kuhu tarvis,” ütles Elmer Hõrak.\nPääs paadiga järvele ja kaldale on kõigil(e)!?\nKõigi Vagula kallastel olevate majapidamiste juurde on võimaldatud paadiga juurdepääs. Selle tõestuseks sai Vagulale tiir peale tehtud, nagu fotodelt näha, nii ka on.\n„Minu majapidamise juures saavad kõik soovijad paadi vette lasta, järvele minna ja tagasi tulla. Mis on selles halba ja halvustamisväärset?” ütleb Elmer Hõrak.\nNeljapäev, 14. september 2017 Võrumaa Teataja\nGALERII Kuperjanovi pataljoni ajateenijad andsid truudusetõotuse (93)\nGALERII pataljoni ajateenijad andsid truudusetõotuse\nReedel andsid Võrus kaitseväe Taara linnakus aset leidnud rivistusel truudusetõotuse 2. jalaväebrigaadi Kuperjanovi jalaväepataljoni ajateenijad, edastas 2. jalaväebrigaad. Kokku osales tseremoonial 400 ajateenijat, kes alustasid oma teenistust juulis.\n"Palju külmasid ja magamata öid on veel ees, kuid sõdurid on näidanud, et nad on selleks valmis," ütles Kuperjanovi jalaväepataljoni ülem kolonelleitnant Toomas Tõniste. "Kevadeks on nad valmis üksusena panustama kogu Eesti kaitsesse."\nBaaskursuse edukalt läbinud sõdurid saavad kanda ajaloolist Kuperjanovi pataljoni embleemi, millel on kujutatud surnupealuu ja selle all ristatud säärekondid.\nLaupäev, 9. september 2017 Võrumaa Teataja\nGALERII Võrumaa juurtega Hando Runnel pälvis presidendi tänukivi (50)\nVõrumaa juurtega Hando Runnel pälvis presidendi tänukivi\nVõrumaalt pärit vanemate peres sündinud eesti luuletaja ja kirjastaja Hando Runnel pälvis pühapäeval president Kersti Kaljulaidilt tänukivi, mida antakse traditsiooniliselt välja Eesti iseseisvuse taastamises olulist rolli mänginud inimestele.\nTänukivi anti üle Kadrioru roosiaias toimunud Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise 26. aastapäevale pühendatud vastuvõtul. Kivi võttis Hando nimel vastu tema poeg Henn Runnel. Hando Runnel on akadeemik ja luuletaja ning Eesti Kongressi ja Põhiseaduse Assamblee liige.\nFotod: Greogor Saluveer\nTeisipäev, 22. august 2017 Võrumaa Teataja\nRõuge Ööbikuoru keskuse juures avati monument (45)\nRõuge Ööbikuoru keskuse juures avati monument\nPühapäeva ennelõunal avati Rõuge Ööbikuoru keskuse juures monument „RÕUGE”. Hiigelsuurte trükitähtede loomislugu ei ulatugi väga kaugele. Novembris tekkis mõte, et võiks olla miskit, mis kõiki tervitaks, kutsuks Rõugesse, nii tekkiski Karel Saarnal idee monumendist, mille projekteeris Lauri Semevsky ja valmistas kohalik sepp Ahti Lind.\nNäita 100 150 200 300 400 500 700 Kõik


Fotografiska avanäitus toob tippfotograafi pildid Tallinna | Eestifoto\nFotograaf reisib palju üle maailma, Siberi tundratest Vaikse ookeani saarteni ning kõiki tema pilte ühildab suhe eri kultuuridega. „Ma tahan avastada kultuure, neid au sees hoida, tõsta pjedestaalile ja öelda „vaadake, kui ilusad need inimesed on,“ kirjeldas Nelson.\nJimmy Nelson on ühtaegu nii lavastaja, stenograaf kui fotograaf. Oma fotode puhul pöörab ta tähelepanu detailidele ja valmistab ette pildistamispaigad. Nelson töötab ainult naturaalse valgusega, mis tähendab, et ühele pildile võib kuluda tunde ning isegi päevi, kuni õige valgus aitab tal jõuab selleni, mida otsib – lummav maagiline atmosfäär.\n„Meil on suur au, et seda konkreetset Nelsoni näitust näeb maailmas esimesena siin Eestis, seejärel liigub väljapanek Fotografiska Stockholmi ja Fotografiska New York’i,“ rõõmustas Fotografiska Tallinna kaasasutaja ja sisujuht Rain Tamm.\nRain Tamme sõnul õhkub Nelsoni töödest heas mõttes uhkust ja eneseväärtust. „Kui tundub, et fotod tulevad vaatajale endale hästi lähedale, siis Nelsoni sõnul tuleb neid võtta kui peeglit, kus näeme hoopis iseendid ja me ju kõik soovime, et meid portreteeritaks austusega.“\nNelsoni loomingut täiendab 2019. aastal Webby Award tunnustuse pälvinud mobiilirakendus, millega saab näitusel iga fotot skaneerida ja näha kaadritaguseid stseene ja saamislugu.\nNäitus „Austusavaldus inimkonnale“ on kõikidele huvilistele avatud alates 20. juunist Fotografiska Tallinnas, mis asub Telliskivi Loomelinnaku südames, hoones, mida senini tunti Punase Maja nime all. Jimmy Nelsoni kõrval on avanäituste seas veel kolm autorit: Anja Niemi (Norra), Pentti Sammallahti (Soome) ja Anna-Stina Treumund (Eesti).\nJimmy Nelsoniga saad lähemalt tutvuda tema kodulehel.


loodus: Näitus MARI 2017\nNäitus MARI 2017\n21. - 28. septembrini on Antsla Gümnaasiumis võimalik külastada näitust MARI\nNäituselt on võimalik lugeda II kooliastme õpilaste kirjutatud põnevaid jutte ja fantastilisi luuletusi.\nI - III kooliastme õpilased tõid näitusele huvitavaid marju.\nKuna näitus on üleval kuni neljapäevani, siis on võimalik näitusele tuua veel juurde põnevaid marju.\nSellel laual on marjad\nsiia panime need "marjad", mida rahvasuus nimetatakse marjadeks, kuid tegelikult MARJADE hulka ei kuulu.\nSiin on vahvad jutud ja lahedad luuletused!\nEesti keeles on imelikke nimetusi palju - pihlamarjad - pihlakal on tegelikult õunviljad, maasikmari - maasikal pole aga üldse marju, vaid on väikestest pähklikestest koosnev koguvili ja meie kõige mürgisema taim näsiniine vili on luuvili jne.\nViljaks on marjad järgmistel taimedel: jõhvikas, kuslapuu, kukerpuu, kuutõverohi, maavits, mustikas, kalmus, leseleht, mage sõstar (must-, punane-, kuld-, valgesõstar), maikelluke (piibeleht), pohl, sinikas (joovikas), ussilakk, kõrvits, arbuus, kurk, tomat, kartul, melon, viinamari, banaan, baklažaan, kiivid, füüsal, tikker, patisson jne.\ntomati vili on mari\njõhvika vili on mari\npohla vili on mari\ntikri vili on mari\nsõstra vili on mari\nmustika vili on mari\npiibelehe vili on mari\nkurgi vili on mari\nkabatšoki vili on mari\npatisoni vili on mari\nkõrvitsa vili on mari\npaprika vili on mari\ngojio vili on mari\nGoji marjad (lad k: Lycium barbarum , ingl k: wolfberries) ehk harilik taralõng või hundimarjad on Hiinas, Mongoolias ja Himaalaja piirkonnas igihaljastel põõstastel kasvavad marjad, mida paljud rahvad lausa supermarjadeks nimetavad ja selleks on ka kamaluga põhjust.\nKukerpuu vili on mari\nKartuli vili on samuti mari, kuid kahjuks toodi näitusele palju mugulaid.\nastelpajul on luuvili\nalõtšal on luuvili\nMaasikvaarikal on koguluuviljad\nMaasikas ei ole mari, vaid koguvili, mis koosneb mahlasest õiepõhjast ja sellele kinnitunud pähklikestest\nLoodan, et õpilased, kes loopisid reedel 3. tunni ajal maasikaid, austavad siiski oma koolikaaslaseid ja ei jätka oma tegevust. Minul oli kurb ja häbi - ka tilk tõrva võib rikkuda mee!\nLeedri vili on marjataoline luuvili\nvaarikal on luuvili\nPõldmari ehk pampel ehk aedmurakas\nPihlakas ja aroonia on õunviljad\nviirpuul on õunviljad\nJa veel toodi näitusele sibulat, punapeeti, porgandit ... aga miks ka mitte, saab ju siiagi marjad või Marid juurde unistada.\nÜks korralik Mari sööb kindlasti ka neid, kuigi MARJU siin küll pole, ei viljane ega nimetuses.\n6. klasside eesti keele tunnis leidsime näituselt erinevaid tekstiliike ja kirjutasime näituse kohta ajalehte artiklit.\nII nädalal uuendati näitust pisut.\nLy- Serilin Nääme Lisanne Haller\nKristin Käärmann Uko Hommik Signe Annuk\nLiisa-Loreena Värton Eliise Juur\nTänan kõiki õpilasi, kes tõid näitusele MARJU, kes kirjutasid jutte ja luuletusi, õp Piret Tanieli, kes pani raamatukogus välja luuletusi MARJADEST, mis inspireerisid õpilasi kirjutama omaloomingulisi jutte ja luuletusi.\nJärgmise aasta teema on LAHE NUNNU!\nPosted by Loodus at 11:57 AM\nRakett6 I 27.09.17\nÖöseminar madudega 27.09.2017\nÕpilaselt õpilasele 26.09.17\nSeiklusmängus osalemine 27.09.17\nMuna õpetab Kana! 25.09.17\nVunk ja nutitund september 2017


Unistuste poole pürgides | Tartu Ülikool\nOlen neljanda kursuse arstitudeng, kes õpib ja töötab kliinikumis. Vähesel vabal ajal teen sporti ja hingele pai, veetes aega pere ja sõpradega. Minu suurteks hirmudeks on rutiin ja sipelgad. Minu suurimaks armastuseks on meditsiin.\nJah, ma olen see inimene, kes on unistanud arstiks saamisest kogu elu. Alates gümnaasiumi lõpust olen iga kord silmi sulgedes ning küünlaid puhudes soovinud saada heaks arstiks. Ma ei saanud esimesel korral ülikooli sisse, sest põrusin eesti keele eksamil. Mäletan siiani õnnepisaraid, mida pühkisin silmist esimesel kursusel kliinikumi kõndides. Mäletan siiani depressioonis patsiendi nägu, kes meie vestlusele järgneval päeval mulle naeratas.\nJah, see olengi mina.\nKas sa oled aru kaotanud, et pikendad välisvahetusega vabatahtlikult arstiõppe kuuelt aastalt seitsmele?\nJah! Ja ma teeksin seda iga kell uuesti!\nJäta meelde, et sinu ümber leidub alati inimesi, kes püüavad sind takistada. Kahjuks ka minu lähedaste ja sõprade seas leidub neid, kes ei kiida välisvahetuse mõtet heaks ning leiavad, et ühe aasta vahelejätmine on rumalus. But never give up on things you can’t go a day without thinking about!\nMaailm on meie ees valla. Teistsugune keskkond, uued ja õpetlikud kogemused, meeldejäävad seiklused ning rahvusvahelised tutvused. Minu eesmärk on täiustada saksa keelt, õppida spetsialistidelt ning koguda mõtteid teadusprojektide jaoks.\nKõige rohkem pelgan ma elus rutiini. Arstiõpe on pikk. Seetõttu tundsin, et tahan vahepeal ära käia ja meditsiini teisest vaatevinklist näha.\nMinu jaoks on see kui triatlon. Vahet pole, kas sa ujud, sõidad rattaga või jooksed: sa liigud sihikindlalt eesmärgi poole ja sa jõuad sinna!\nKui sa saaksid võimaluse osaleda Berliinis kliinilises õppes oma unistuste erialal, kui kiiresti sa kohvrid kokku pakiksid?\nJärgneva kahe aasta jooksul teen kaks välisvahetust ning teadsin algusest peale, et esimese teen Euroopas. Saksamaa on alati olnud üks minu lemmikriike ning saksa keel on kui muusika minu kõrvadele. Ausalt, see ei ole nii terav ja külm, kui esialgu tunduda võib.\nBerliinis asuv Charité on üks Euroopa suurimaid ülikoolikliinikuid. Välisvahetuse raames on mul võimalus piiluda selle kliiniku seinte vahele ning teha seal praktika ehk Famulatur (loe: olla praktikant, abiarst, ori). Eestis on praktika ette nähtud ainult viimasel õppeaastal ehk kuuendal kursusel. Lisaks anti mulle võimalus valida KÕIGI kliinikumi osakondade vahel. Hetkel on õppeplaanis onkoloogia, erakorralise meditsiini ja lastekirurgia osakonnad.\nMul pole kodu, aga halvimal juhul ehk saab kliinikumis magada.\nAeg lendab ning praegu kulub kogu vaba aeg elukoha otsimise peale. Minu ülikoolil Berliinis oli piiratud arv ühiselamukohti ning kahjuks jäin ma sellest võimalusest ilma. (Vihje: kohe, kui oled nomineeritud välisvahetusse, vaata üle ühiselamu avalduse tähtaeg!) Õnneks on koordinaatorid toetavad ning jagavad lahkelt nippe, kust ja kuidas kodu otsida. Eraldi toad, korterid – valikut on, kuid võrreldes Eestiga on arusaadavalt kõik kallis. Leidsin samasuguse murega välisüliõpilase Hispaaniast, nii et otsime nüüd korterit, mida koos üürida. Sest jagatud mure on pool muret. Kuskile me kindlasti saame. Kliinikumis on ju palateid küll, või ehk mäletad „Grey anatoomia“ osa, kus arst karavanis magas? Jap, kõlab nagu mina järgneval semestril.\nTead, selleks korraks aitab. Reaalsus kutsub. Ma ei taha, et sa liiga pikalt netis aega veedaksid. Tee midagi ilusat oma hinge heaks.\nJuhul kui Sul tekkis mõni küsimus või tore mõte seoses meditsiini või Berliiniga, saada see mulle Instagrami @sljurtsik või meilile maria.slyusarchuk [ät] gmail.com, sest järgmises postituses vastan ma sellele pikemalt videos!


Ida Resi Alit Eestis 11-14.oktoobril | sunara\nSaagem tuttavaks – Ida Resi Alit.\nIda Resi Alit on sündinud Indoneesias Bali saare Bangli rajooni väikeses külas 13. märtsil 1986 aastal lihtsas riisikasvatajate peres. Oma nooruses unistas ta ülikooli haridusest ja edust sõltumatu naisena. Kui Ida oli 13 aastane, suri ta isa ootamatult ning pere sattus majanduslikult üha suurematesse raskustesse. Ida oli siiski ambitsioonikam kui teised Bali teismelised. Peale keskkooli lõpetamist sõitis Ida Singapurist Bintani saarele lootuses leida tööd. Leidmata seda, pöördus ta mõne kuu möödudes koju tagasi lootuses seal leida tööd. Kui karjäär ja pere loomine ei õnnestunud, kaotas Ida usu enesesse ja sattus masendusse. Ida pöördus abi ja õpetuste saamiseks oma vanaonu, hindu munga, poole. Tema tutvustas Idale meditatsiooni põhialuseid ja ka seda, kuidas oma emotsioone tasakaalustada.\nPeale kolmekuist meditatsiooni praktiseerimist oli ta loonud tugeva sideme naiseliku kõrgema olemusega. Ühe taolise meditatsiooni ajal koges Ida väljaspool keha olekut, kus tema hingamine seiskus mitmeks tunniks, teenides sellega ära tema nimetamise “tagasipöördunuks” ja “taassündinuks” (keegi, kes on tõusnud üles surnust). Sellest hetkest alates avastas ta endal avaldumas ebatavalised võimed, sügavad teadmised praktikatest, mille meisterlik omandamine võtab tavaliselt kümneid aastaid aega ja võime rääkida iidsetes keeltes, mida ta kunagi õppinud pole. See imeline sündmus juhtis Idat aksepteerima oma saatust saada Peapreestrinnaks.\nIdal võttis vaid kolm kuud, et läbida kohustuslikud uuringud ja testid, et saada peapreestrinnaks. Hindu Dharma kõrgem nõukogu võttis Ida 21. sünnipäeval suurejooneliselt vastu ajaloolise otsuse ja nimetas Ida Peapreestrinnaks. Tavaliselt kulub selliseks treeninguks kümneid aastaid ja testide läbimiseks läheb vähemalt kolm aastat. Ida on noorim isik, kellele see tiitel on omistatud ja ka üks vähestest, kes on saanud selle tiitli ilma väljaõppeta ning ka ainuke naine sadade aastate jooksul.\nViimased 11 aastat on Ida teeninud silmapaistva liidrina Bangli piirkonna 200 000 inimest. Ta on töötanud tihedalt koos mitme poliitilise liidriga, aidates kogukonda juhtida ja luua suuri tseremooniaid tuhandetele inimestele. Ta on võtnud vastu ka tuhandeid külastajaid kogu maailmast oma Gryia Agung Budha Salahin ashramis kus saavab osaleda puhastavatel veetseremooniatel, mediteerida ja vestelda Idaga.\nPärast 11-aastast sügavat pühendumist oma kogukonna teenimisele leiab Ida nüüd, et ta on valmis uuteks püüdlusteks. Ta on esimene ülempreester või preester, kes lahkub Balilt ja reisib, et jagada kogu maailmaga oma õpetusi kaastunde, ühenduse loomise kunsti, kogukonna väärtuse, üksolemise ja armastuse kohta. Ta on juba esinenud mitmetel suurtel sündmustel, nagu ka “Maailma majandusfoorum”, ning on läbi viinud tseremooniaid üle kogu Põhja-Ameerika ning plaanis on 2019. aasta lõpuks külastada ka Euroopat, Aafrika, Aasiat ja Lõuna-Ameerikat.\nKaastunne, kogukond ja ühendus\nIda aitab kaastundlikult inimesi nende sisemaailma suunata ja teadvustada seal peituvaid emotsioone. Ta näeb võimalust aidata inimkonda, aidates inimestel vabastada ja väjendada oma emotsioone tervislikul ja tervendaval moel, luues selleks tervendava keskkonna ning jagades sealjuures kogukonna olulisust ja aidates inimestel luua ühendust kõige ümbritsevaga: pere, naabrite, kõrgema mina ja kogu maailmaga.\nIda hoolitseb keskkonnakaitse eest, pöörates erilist tähelepanu reostuse, saaste ja plastik prügi õigele käitlemisele. Selleks, et kindlustada puhas elu nii taimedele, loomadele kui ka kõigile inimolenditele. Tema sõnum on kooskõla loomine loodusega ja looduse ilu säilitamise initseerimine. Ta näeb meie keskkonna hooletusse jätmises inimtegevuse tagajärjel tekkinud probleemi, mida me ka ise saame lahendada.\nKõrgema teadvuse saavutamine on Bali Hindu Dharma ülim saavutus. Ida aitab inimestel leida oma teed, et luua ühendus universaalse teadvusega ja leida neile endale omane rahu ja harmoonia.\nTri Hita Karana– traditsioonilise Bali elufilosoofia kohaselt on inimesed üksolemises üksteise, looduse ja kõrgema minaga. Ida sooviks on olla Bali kultuuri saadik maailmas, samal ajal andes tagasi oma tänu ka kodukogukonnale Balil. “Human with one another, human with nature, human with spirit.”\nTseremoonia koos Idaga.\nIda viib Sind sügavasse meditatsiooni koos tseremoniaalse pühitsusega ning aitab Sul vabaneda kõigist soovimatutest emotsioonidest. Ta suunab Su rajale, mis viib terviklikuma, kaunima ja rõõmurohkema elu teostumise suunas. Iga Ida poolt juhitud meditatsioon või tseremoonia avaldab eriliselt avardavat mõju nii meeltele, kehale kui ka vaimule.\nLäbi oma erilise ande aitab Ida oma tseremooniatel vabaneda elu jooksul kogetud valudest, traumadest ja programmidest ning keskenduda täielikule tervenemisele.\nLae tasuta Ida palve alla tema kodulehelt:\nVaata ka Ida tutvustavat lühivideot:\n© 2018 sunara.


Lõpe õpilased uudistasid Elistveres metsaelukaid - Kool - Pärnu Postimees\nLõpe õpilased uudistasid Elistveres metsaelukaid\nMerike PikkmetsLõpe kooli õpetaja\nLoomapargis elab mujalt riikidest toodud loomigi.\nKolmapäeval külastas Lõpe kooli pere keskkonnainvesteeringute keskuse (KIK) toel Tartumaal Elistvere loomaparki.\nRiigimetsa majandamise keskuse Elistvere külastuskeskuse koolilastele mõeldud õppeprogrammis “Mõned suurest loomariigist” tutvustati, kuidas kiskjad loomapargis elavad ja räägiti sellestki, kuidas nende liigikaaslased metsas elavad.\nKuigi teame, millised loomad meie metsades elavad, on väljavaade neid kõiki kohata pime juhus. Põldudel märkad hiiri püüdvaid rebaseid või rohtu nakitsevat kitse. Pargis lippab orav. Vahel seisab teeservas põder. Ülejäänud metsaelanikud on inimese silma eest metsasügavikus peidus. Samuti ei näita ennast pisemad, näiteks metsnugis, kivinugis, tuhkur, kährik.\nVabas õhus õppimist tuleb eriti nüüdsel ajal väärtustada.\nElistvere loomapargis avanes võimalus näha meie metsades elavaid loomi üsna lähedalt. Mõnigi loom on külastajatega nii harjunud, et saatis meid oma aia piires päris pikalt. Karu, kes on loomapargis saanud juba 22aastaseks ja Elistverre sattunud orvuna, ei lasknud ennast külalistest sugugi häirida. Metsaott toimetas aia ääres omi asju ja nautis seltskonda.\nOrvuna loomaparki sattunud metsaott nautis Lääneranna vallast tulnud külaliste seltskonda.\nVälismaalt toodud loomadest oli tore kohtuda Euroopa piisonite ja põhjapõdraga.\nLooduspargi giidilt saime teada, kuidas kõik loomad loomaparki sattunud on. Seda kohta võib nimetada metsloomade varjupaigaks, sest sinna satuvad orvuks jäänud loomalapsedki. Praegugi oli pargis paar uustulnukat: rebasekutsikas ja noor hunt.\nProgrammi käigus tutvus koolipere loomade eluviisiga nende õiges keskkonnas: toit, paljunemine ja sobiv elukoht. Teemaks võeti ka kiskjate tähtsus looduses.\nRingkäik pargis hõlmas samuti temaatilisi mänge, kus tuli kokku panna jäljed ja nende omanik või leida õige toit metsloomadele.\nÕppereisil osales 37 õpilast esimesest üheksanda klassini. Oli teadmisterohke ja õpetlik päev. Praegusel erilisel ajal tuleb just vabas õhus õppimist iseäranis hinnata.\nLõpe kooli õpilased said Elistvere loomapargis oma silmaga näha metsloomi, keda muidu näha ei pruugi.\nõppeprogramm mõned suurest loomariigist