ssssaaa kurat kui vägev!\nPostitaja: Elina kell 02:57 4 kommentaari:\nE k2is vahepeal Hispaanias ja A valvas samal ajal tublilt kodu. E on kohe maruuhke A üle nüüd. aga varsti l2hevad E ja A koos ka j2lle reisule. kindlapealekohe!\nPostitaja: Elina kell 02:57 Kommentaare ei ole:\nüks teine mees on teist nägu kui esimene mees\nSiin ta nüüd siis on - valmis ja väärakas. kirjavigu ei viitsi parandada, pooled sõnad on kokku kirjutatud ja paljudest kohtadest tähed vahelt ära. Aga see kõik jätabki ruumi teie fantaasiale, et te igaüks saaks meie tripist omamoodi osa.\nja alustage siis lugemist vanematest postitustest, siis saate asjaest õiges järjekorras teada.\n(ja keda meie edasine tegevus huvitab, siis .. on käes oktoober! .. ja meil on jätkuvalt kesköised söömasööstud)\nPostitaja: Anni kell 23:19 1 kommentaar:\nOleme nüüdseks juba mõnda aega Eestis olnud, aga näe blogi pole lõpuni kirjutanudki veel. Mina pole seda osalt teinud kindlasti sellepärast, et siis kui ära kirjutan, siis ongi nagu kõik läbi.. aga natuke on ikka veel see minemise, tulemise, nautimise tunne.\nNüüd püüan siis vähehaaval lõpuni ära kirjutada. Osade asjade kohta kirjutasime ainult märksõnad, neist siis tuletan midagi välja ja vahel kirjutasime päris postituste moodi asjad ka märkmikusse. Loodan et ei lähe väga segaseks ja saate aru. Panen postitustele need kuupäevad, mis märkmikus on, mitte need millal ma nad siia üles panen. Nii et kerige siis aeg-ajalt allapoole ja vaadake, kas on midagi uut.\nPostitaja: Elina kell 21:03 Kommentaare ei ole:\naga kahjuks kõik rekkad küll pole.\nmingi teema neil, et pühapäeviti ei või sõita, teed liiga ülekoormatud vms. ainult fresh-kraami vedajad võivad. jaaaa-täna on pühapäev!\nmuidu saime mingi paarkend kilti sõita ühe rekkaga, mille juht oli meid seal lollis tanklas, kus terve eilse päeva passisime. ja nüüd tahaks ühe laksuga varssavisse jõuda.\nheihoo, anni viimane soov paraku ei täitunud. eelmisest kohast saime järgmise rekka peale, kes pani meid suht suure linna wrozlawi alguses maha. seal võttis meid suure taidlemise peale üks mees oma autosse, kes tegelt pidi wrozlawisse tööle minema, aga otsustas meid läbi linna viia. tutvustas veel olümpiastaadionit, kontserthalli jms.\ntahtis vanalinna ka näidata, aga me ütlesime, et meil suht kiire.\njärgmisena võtsid meid peale üks naine ja ta tütar, kes üllatus-üllatus, kuulasid lisaks poola kräpile ka bob&ziggy marleyt. hästi lõbusad olid, koguaeg togisid üksteist. eriti armas oli see, et nad sõitsid ka meie pärast 30-40 km rohkem, et meid varssavi maanteele ära viia. siis saime ühe naise ja mehe peale, kes sõidutasid ka meid läbi varssavi ja sellee kõigele lisandus nende poolt veel ühed bigmäki eined.\nnüüd oleme suht lambikatega leedu piiri poole teel. aga kokkuvõtteks: kõigist neist inimestest kirjutasin selleks, et öelda, et pole siin poolas midagi hullu, inimesed on heatahtlikud ja ruttu korjatakse peale ka. igatahes kiiremini kui tsehhis ja prantsusmaal.\nja nüüd võlun end suwalkisse, et sealt juba edasi leetu saada.\npiiri poole liikusime poolas suht vaevaliselt, linnast linna. aga juhid olid taaskord väga toredad ja viisid meid linnast välja veits, et oleks parem hääletada. igatahes umbes 130km enne piiri jäime kinni. keegi ei tahtnud peale võtta. paar eesti autot sõitis ka mööda, aga mu EST-särgiga keksimine ei andnud mingeid tulemusi. leedu poolt oli koguaeg pikk autoderivi ja kõik passisid nagu mingeid...\naga lõpp hea, kõik hea. passisime tund aega, lõpuks viis mingi suurem autoke meid suwalkisse ja ülla-ülla, sebis sealt edasi, riia poole teel olnud rekkale.\nno teise rekkaga jõudsime piirini, aga siis selgus, et juhil olid mõned olulised dokumendid kodus. enne otsis pool rekkat läbi ja vandus koguaeg KURRVVAAA ja KURRRVVAAA.\npiirist veel üks asi. meie teada (rekkajuhid nii väitnud) ei või piiri ületades olla autos rohkem inimesi kui on kohti ehk siis me mõlemad ei tohiks rekkas olla. aga selle poolakaga piiri ületades püüdsime ka jaurata, et mis värk on, kas nii tohib, kas peame ise jala üle minema vms. Kuid nagu enamus poolakaid ei rääkinud ta vene keelt (kuigi ütles et räägib, aga seda ütlevad ka paljud, kuigi ei räägi) ja jauras oma poola keeles. niisis sõitsime rõõmsalt üle piiri. ja kujutage ette EI JUHTUNUDKI MIDAGI,peale selle et korraks veidi selline põgeniku tunne.\nPärast Poola-Leedu piiriületust keerasime magama. Ma sain veel lugematul hulgal jalakrampe kuid uni oli tugevam ja nii me magasie nagu loomad. Palju aega oli ju möödas sellest, kui saime pikemalt ja korralikult magada.\nEnivei. Kui üles ärkasime (õigemini juht äratas." HALLOO, HALLOOO!") nägime ainult silti "RIGA 23". Haahaahaa.. Selline piiriületus meie armsa Baltikum piires siis! Ärgake Baltimaad...\nNoooo..ärkasime siis ja Poola kutt ütles, et KEHJYWDGIWOEOPW()/&%¤%&/(I)O= (tõlkes: eesolev rekka läheb läheb Tallinnasse). HOPLAAA! Ta oli meile edasiminekuks uue rekka sebinud, nii armas.\nNüüd siis istume juba kolmandas Poola rekkas ja sõidame KODU poole. Juht räägib isegi vene keelt, poleks uskunudki kellegi vene keele oskus mulle kunagi nii meeldima hakkab. (edit: praegu kirjutamise ajal tegime sellest lausest remiksi teemal t juht rääkis isegi veelindude keelt ja oli tegelt aul. ja et ta korraga hakkas tiibadega sahistama ja meid oma nokaga nokkima. ja et aul rääkis hoopiski vene keelt. a see selleks)\nAga kokkuvõtteks Poolast - inimesed väga sõbralikud, heatahtlikud, abivalmid. Enamus kohtades saime kiiresti peale. Paljud juhid sõitsid meie pärast rohkem, aimates et me linnas hätta jääme ja viisid meid läbi linnade. Mäki-naine oli nii heasüdamlik et lausa pisar tuli silma ning poola rekkajuhid ja nende viitsimine lällaritega meile edasiminekuks uusi rekkaid sebida... Kuradi pikk lause tuli, aga kuradi tore ju! Meie kogemused Poolas hääletamisega ning selle suure maa inimestega on igati positiivsed.\nInglase kombel räägiks ilmast. Tagasiteel hakkasid sajud juba Prantsusmaal. Uskumatu, kui kiiresti kõik võib muutuda. Peatusime tanklas, kus rohi oli kõrbenud nagu savannis, ning autos oli ka jahedam, sest isegi varjus oli palav ja polnud õhku hingamiseks. KÜmned ja sajad kilomeetrid edasi hakkasid vihmaluulud, mis tegelikult polnudki luulud. Ja nii siis on sadanud igasriigis alates Prantsusmaast.\nKui sõitsime Varssavi poole oli taevas väga tume. Tumehall. Ja siis hakkas sadama väga räigelt. Nähtavus oli umbes 60 meetrit ja vihm väga tugev. Pärast kui natuke selgemaks läks, võis näha et ka tuul oli hästi rappinud. Tee oli oksi ja muud jura täis.\nVot just sõitsime siin Lätis ka ühest teele kukkunud puust mööda.\nAGA NÜÜD PIIRIPUNKT! EESTI - KODUMAA :B\nPostitaja: Anni kell 09:22 Kommentaare ei ole:\nStatistikast ka nats. Üleeile jaurasime teedel-autodes kokku mingi 12h, öösel magasime kuskil Prantsusmaal, Nancy kandis tanklas. Anni magas belglaste autos, ma õues. KOkku sain mingi 4h und. Siis jaurasime teedel 23h, kõik Prantsuse, Luksemburgi, Saksa, Tsehhi tanklad ja öösel siis 3h und ja uues tanklas mitu tundi jauramist. Kusjuures täna keerasime lihtsalt üks hetk keset päeva ühe kuuse alla mitmeks-mitmeks tunniks magama. Ja nüüd oleme siis Tõnu uneaja täissaamist oodanud. Kell 12 pannakse Mäkk kinni ja siis plaanime laste mänguväljaku muruvaiba vallutada, aga sinna on veel peaaegu tunnike aega. Vahepeal kui tahame Mäki wc-d külastada, teeme näo nagu vaataks midagi ja siis küsime lolle küsimusi, aga midagi ei osta.\n22.juuli. hommik pool seitse.\nOlem lõpuks POOLAS! Kujutage ette, et isegi POOLA üle võib rõõmu tunda. Oleme mingi üks kilomeeter piirist, istume ja naudime seda, et Poola rohi ja metsad näevad välja nagu kodumaa omad. No nüüd tuli piirivalve ja küsis passi. No mida fakki?! Jep, meil on siuke põgeniku kleeps otsaees. Igatahes:\nEile ostsin Tsehhi tanklast süüa\nunustas mu moosipallikesed sisse lüüa\nAga selleks ajaks kui ta selle avastas, oli kaardimakse juba tehtud ja kun ta inglise keelt ei osanud, siis ei hakanu jaurama ka. Tegin lihtsalt sorri-sorri nägu. Nii et sain kaks tasuta moosipallikest. Aga sellega mu tasuta asjade seiklused alles algasid, läksime mäkki ja tahtsime kohvi osta. Tsehhi raha meil ei olnud aga kutt ütles et eurodega saab ka maksta. Ma võtsin siis 50-se välja ja tüp naerab ja ütleb, et kohv on üks euro ja ülejäänud 49 saan ehhi rahas tagasi. JAsiis teeb mulle hoopis tasuta kohvi ilma et ma üldse jõuaks reageerida. Mingi hetk kui inimesi vähemaks jäi, allutasime siis laste mänguväljaku, kus oli maailma parim feik muruvaip ja väike hiirepoiss/tüdruk siblis ka seltskonna mõttes ringi.\nNB!Tankla PIMP ja naised :) (Selle koha oli Anni kirjutanud. ii et siinkohal peaks rääkima, et seal tanklas sebisid ka kaks ehtsat litsi ringi, odavates kaltsudes, poolalasti ja neil oli isegi PÄRIS EHTNE PIMP!! Vahepal tekis isegi väike hirm, et äkki nad peavad meid kokurentideks ja teevad öösel vagaseks vms :D)\nMillalgi öösel hakkas jälle vihma sadamaja vrjusime mäki varikatuse alla. Võrratu oli kuulda ja näha seda vihma, aga mitte tunda. Kusjuures enne veel jaurasime magamiskottide sees nagu suslikud mäki juures, et veenduda et see ikka kinni on ja et kedagi pole. nii me siis lamasime seal oma magamiskottidega ja ma kirjutasin justaitäh-kirja mäki töötajatele, kui nurga tagant astus üks neist tasuta kohvi kuttidest välja. Koos oma homiega, keda olime ka varem juba näinud. Hakkasime kõik lihtsalt täiega naerma. Kutid tõid veel seest kohvi ja nii me saimegi endale veel ühed toredad Tsehhi sõbrad juurde :)\nPostitaja: Anni kell 20:00 Kommentaare ei ole:\nNII KIRJUTAS ANNI:\nenivei, nüüd on sellised "lõbusad" lood tulekul..\nühes moslemitest üleujutatud ja räpases tanklas, mida täitis kõrvenõgeste lõhn, passisime küll oma pool noorust maha. Need moslemid sõidavad igalt poolt maailmast vist kuskile Mekasse kokku praegu. aga üks on kindel, parkida nad küll ei oska! Igatahes olime seal tanklas sitaks kaua, aga lõpuks saime peale ja liikusime järgmisesse ja juba kaugemasse puhkekohta passima. Eilse päeva viimaseks tanklaks jäi mingi lambikas, kus ka öö veetsime. Ilm oli jälle sitt ja sadas, me hääletasime, väljas juba suur pime. Aga noh, olime vähemalt tsehhis. Mingi hetk (kell 5 hommikul) liikusime igatahes wc-sse magama. Taas selline tore väljast rünnatav peldik.\nAsjad ja ise märjad-niisked, räigem uni, väsimus, tüdimus.. Elina magas wc-põrandal magamiskotis nagu suur ja rasvane tõuk, mina uinusin taas oma põlvedel. Viimaseid pilte enne uinumist oli muidu mingi ringi sebiv tarakan/prussakas.\nInimestel, kes wc-s käisid oli vast küll huvitav vaade. Mingid räpased hipid põrandal magamas. Mingi hetk tõusin üles, sest oli külm (nb! niisked riided) ja soojendasin ennast puhuri all. Siis tõusis elina ja hakkas peldiku põrandal pasteedisaia sööma. Jällegi palju huvitavaid näoilmeid wc-külastajatelt.\nAnyhow, hommikul siis hääletasime edasi ja lootsime täna ikka üle Tsehhi-Poola piiri saada. Meid võttis peale kutt, kellega oleks saanud kuskil poolele teele enne Varssavit. Aga meil ei vedanud, sest tüüp ise jäi ka Tsehhi kinni. ta kauba mahalaadimise koht avatakse alles esmaspäeval ja ta peab nii kaua passima. Nii et saime liftoffi ühesse tanklasse 20km enne Prahat ning oleme siin juba terve päeva kinni. Oleks vaja saada läbi Praha linna, aga kõik on seni läinud ainult Prahasse, mitte kaugemale.\nAga! Siinsest tanklast avastasime juhuslikul ringkäigul juhuslikult Eesti rekka. Juhuslikult ASSOTRANS, juhuslikult PAIDE. No tere Tõnu ja ta sõber! Aga nad hakkavad liikuma alles kell 3 öösel. Jap, jap, me otsustasime passida ning kui seda tegime, oli ees ootamas 7 tund istumist. Nüüd on juba naaatuke vähem, kell on 10. 5 tundi..\nSeda ka veel, et mu jalad on juba mitmendat päeva täiesti paistes. Jalalabad ja pahkluud.. Täiesti jube, ma ei saa enam üldse aru, mis minuga toimub. Vahepeal mõtlesin välja kõikvõimalikud mustad stsenaariumid. Igast imelikke ja haruldasi haigusi on olemas ja need ründavad täiesti ootamatult. Hetkel lohutan end mõttega, et ehk on jalad paistes, sest nahk sai päris kõrvetatud. aga ei tea, ei tea ja sellepärast tahaks kiiresti koju ja üldse ei taha enam kuskil tsehhis kinni olla.\nTundub et meie õnn on meid maha jätnud. tagasitee üldse ei edene, täiesti kohutavalt oleme kinni. Optimistlikuma plaani järgi oleks me täna ösöel juba Eestis, aga noh, kinni jäime. Hetkeprognoos: jõuame Eestisse millalgi esmaspäeval. et siis kaks päeva veel. JA ÖÖD!\nEt siiski meeleolu veel üleval hoida, tooks ära käputäie kilde, mis näitavad et Eestil on veel pikk-pikk-pikk tee (umbes sama pikk kui meil koju) maailmakardile ja teadvustatusele.\nLoomulikult arvatakse, et endise NL-i liikmena on meil praegu ka, ikka veel, kommunism. jajah.. ja on ka imestust tekitav, et meil on internet! Geograafiast ka. Eesti asub kuskil rumeenia kandis. meie pealinn on Ljubljana. Keel kuulub slaavi keelte hulka. Ja nüüd parim! eestlased on pilusilmsed, nagu mongolid. Muidugi arvatakse et meil on praegugi paras talv ja ikka väga külm koht. Jah, me püüame hülgeid ja elame igludes, jee! Ljubljanast tuuakse mujale Eestisse kommunistlikku sõnumit. Ilus Eesti!\nNüüd aeg aga märkmik käest panna, sest väljas on nii pime, et VITAUTASTKI EI NÄE.\nPostitaja: Elina kell 12:49 1 kommentaar:\nBelglastega oli sisi see värk, et saime nendega ikak väga pika maa sõita. veidi alla tuhande kilomeetri vist. nad kuulasid minu jaoks päris meeldivat muusikat ja üldse oli päris tore sõit nendega :) Ööseks nad otsustasid meiega koos sinan kiirtee puhkealasse jääda. Aga ma ei saanud üldse magama jääda, sest autod sõitsid niiiiiiii lähedal. ja phoebs magas autooos!!\naga igatahes, oma piiriületus linnast sõitsime kummalisel kombel mitu korda mööda ja ühel hetkel avastus: luksemburg. no tore, veel üks riik kirjas :D ei tol hetkel oli naljakas ka natuke.\nahjaa, ja hommikul niitis meid maha politsei. kes lihstalt näppis meie passid pooleks ja ütleks kõik numbrid kuhugi oma lällarisse ja annil isegi vahtis passikaante vahele. ja meie lihstalt naersime. nemad olid surmtõsised. aga ma teadsin et ma ei ole mitte midagi valesti teinud ja tegelt see oli marunaljakas, sest ma juba teadsin mida nad mõtlevad. Kõik ütlesid et me näeme nagu 14-15 aastased välja. ja muidugi ka see osa, et me oleme kodust põgenenud.\nsamal päeval kui Nancy ligidal belglastest lahku läksime, käisime siis ka Luksemburis ja Saksamaal ja öösel lõpetasime Tsehhis.\nJa üks äge asi veel. inimesed keda me oma teel kohtasime, tahavad millegipärast meist alati pilti teha või meiega kaasa tulla.\nPostitaja: Elina kell 20:41 Kommentaare ei ole:\nkirjutan nüüd ühe postituse täpselt nii nagu ta mul märkmikusse kirjutatud on.\n17-18 öö türgi fakid ja politsei.\n18. Cannes ja nett ja kohvitamine. Kats ja Mari õhtul ära, meie 19. kurb-kurb.\nalgul 1 auto, siis belglased Johan ja Krikke\nöö kuskil Nancy lähedal, magada ei saa\n20. hommik, kell 7 hääletama, vihm, jube, passime üheni\nsiis edasi 60 km (Metz)\nkaruperse, õigest teest möödas.\nTRA kui sittt on olla, riided märjad, tennised märjad. Ma võiks juba kurat teab kus olla.\nja nüüd ün veel palav ka.\nPostitaja: Elina kell 12:37 Kommentaare ei ole:\npere saab kokku :) ja pere läheb lahku :(\nÜhel õhtul saime Katsilt ja Marilt lõpuks teateid. Et nad liiguvad Cannesi ja et saab kokku ja värki. seletasin neile puust ja punaseks, et kuhu peab minema ja mida tegema. ja kujutage nüüd ette. nad kõnnivad valesse linna otsa. siis saavad aru et on vales. sõidavad bussiga kesklinna. jäävad La Napoule bussist maha. ja kõnnivad linnast sinna. See oli nagu eriti hull. Öösel, kui just olime valmis saanud oma teise pajatäie pastat ja pidime sööma hakkama, helises telefon ja Karini üliväsinud häält ütles "ma olen kuskil La Raguette rannas, on see väga mööda?". See tunne mis mul siis oli, oli lihtsalt võrratu. Siiani tulevad külmavärinad kui mõtlen. Ta oli meist üle mere kuskil paarisaja meetri kaugusel, ainult maa pealt pidi sinna pisikese ringiga minema. Aga pärast kõike seda kui nad olid kuskil Itaalias ja Cannes seigelnud ja jala keset ööd selliste kottidega nii palju kõndinud, ütles mulle niiiii tuttav hääl, et ta on mulle niiii ligidal! Siis nad tulid, söötsime neil kõhud täis, jõime veini, rääkisime juttu ja.. lihtsalt taevalik tunne oli!\nVenna tegi veel seda nalja koguaeg, et kui me eesti keeles rääkisime, sisi ta ytles et tal on vist vesi kõrvas, aga ta ei saa aru mis me räägime. Ja siis läksime jälle sujuvalt inglise keelele üle :)\nma tean, et ma kirjutan kõigest praegu marusegamini, aga kõiki neid asju on lihtsalt niiiiii palju ja neid ei ole eriti võimalik kuidagi järjestada. et siis. tsehhidega oli hea, meil olid paari päeva jooksul tekkinud täiesti oma naljad, anni oli lihstalt koguaeg Phoebe ja tänu ühele venna jaoks NIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIIII naljakale seigale peegliga, sai minu nimeks üsna ruttu mirror. Ja see võrratu aksent, millega nemad seda ütlesid. Kasvõi selle taaskuulmise pärast sõidan millalgi Tsehhi.\nmeie kodu juures elasid peale cucumber-creature'ite veel ka krabid ja nahkhiired. ja annu väitis et ta ei karda neid nahkhiiri, aga tegelt me teame kõik, kui hirmunud ta oli.\naga üks öö oli natuke halb ka. Nimelt võitlesin ma ühe türgi ahviga, kes oli täiesti veendunud, et ma pean temaga cannes'i minema, kuna tal on VOODI. paaritunnine võitlus võideldud, lasi ta lõpuks oma haarde mu käe ümbert lahti ja läks ära. Ja öösel tuli meie täiesti eraldatud, inimtühja, üksikusse randa neli politseinikku ühe pisikese kotiga, nii muuseas küsides et kas see on meie kott. See oli tõeline huumor. Ma ei oska seda kuidagi kirjeldada, lihtsalt.. see koht kus me elasime. sinan ei tuleks kunagi keset ööd lihtsalt niisama 4 politseinikku. Igatahes, ütlesime et ei ole meie kott ja nad läksid ära. selline tore seigake.\nmeie nädalake maailma parimate tsehhidega ja parimas pesas hakkas läbi saama.\nViimasel õhtul tegime oma öekesele-vvennakesele postkaardi ja pudeli veini. hommikul oli kurb neile headaega öelda. sest tegemist oli tõesti väga ja väga võrratute inimestega. ja kunagi me kohtume nendega maailma viimase palmipuu all.\nPostitaja: Elina kell 12:12 Kommentaare ei ole:\nkurk-olendid, tondinahad ja meie :)\nJärgmisel hommikul ärkasime selle peale et mingi liivapuhastusmasin ilge mürinaga mu kõrval undas. Nii kuskil maksimum meeter maad minust. Ja terve rand oli kollastes riietes koristajamehikesi täis. Aga tol hetkel oli mul veel ikka nii uni ja halb, et magasin lihtsalt edasi. Kusjuures paar tundi hiljem tuli randa üks tore noorpere, mille perepea mult küsis et kas räägin inglise keelt ja kui vastasin et räägin, siis ta jutustas loo kuidas nädalake tagasi oli see sama masin kahele rannas magavale hipipiffile otsa sõitnud. anni siis suht irooniaga küsis, et mis juhtus, kas neil poel jalgu enam või. Ja mees vastas surmtõsise näoga et umbes midagi sellist jah. Siis oli küll veits skeeeeri olla.\nOlime siis veidike aega veel seal rannas ja kui läks juba talumatult palavaks, kolisime oma kodupalmide alla tagasi. See kodupalmide koht oli tegelikult selline väike muruplats, kus kasvasid suured palmid. Ja ta tegelikult asus ikka väga inimrohkes kohas ja autod ka koguaeg sõitsid ümberringi. Aga see oli jama et me päriselt seal elada ei saand, sest öösiti käidi seda muru kastmas ja siis oleks nagu veidi märjavõitu olnud. Aga muidu oli see päeval lihtsalt ideaalne koht, varjus, pehme roheline-roheline muru ja palmid nii lähestikku, et võisime kõik neljakesi seljad vastu puid toetada ja ringis (ruudus) juttu rääkida :)\nÜhel hetkel kui Phoebs ennast magama keeras, otsustasime tsehhidega, et peaks linnast natuke välja minema. Läksin ja ostsin Cannes-Antibes - ja lähiümbruse kaardi ja valisime suht lihstalt nime järgi välja, kuhu minna. Siis läksid tsehhid linna ja meie jäime niisama istuma. Tagasi tulles oli neil juba kõik selge, kust läheb buss ja mis kell ja kus maha peab minema :) Niisiis, kuna Kats ja Mari üldsegi ei liikunud veel meie poole, otsustasime neil siis hoopis eest ära liikuda :) Sõitsime bussiga sellisesse armsasse väikelinna nimega La Napoule. Ta tegelt ei olnudki väga väike ja suht Cannesiga ikkagi kokku kasvand ja natuke turistikas ka, aga kindlasti rahulikum ja vaiksem kui Cannes. Leidsime endale ühe hotelli ranna lõpus pisikese ringikese kivide vahel, pisi-pisikeste kaljude ääres. ja meri oli 8 sammu kaugusel. kui täpselt tahate teada, siis 4 sammu minu "voodist" minu kivini ja 4 sammu minu kivist mereni. Päeval käis seal rannas ikka inimesi ka, aga keegi väga meie lähedale ei roninud, sest pärast seda meie pesakest ei saanud enam niikuinii kuhugi kaugemale eriti minna. ja pealegi meil oli santlaager koguaeg laiali. Ja ega ise ka ei tahtnud väga kuhugi eraldatumasse kohta minna, sest nüüd meil oli ju kõigest kahe kaljunuki taga dush, kus võis end öösel täitsa vabalt pesemas käia :)\nMeie viimasest kaljunukist sai veel ujuda ühte ägedasse kohta. Selline väike uruke kivide ja kaljude vahel, kus elasid vees kummalised cucumber-creatured. Kui keegi on lugenud Beekmani "Tondinahku", siis minu arust see koht oli täpselt siuke, kus võiksid nemad elada.\nÕhtuti tegime lõkkel süüa ja jõime veini, päeval uimasime niisama ringi, lebasime ka kõige väiksemates varjudes ja ootasime õhtut. Ja ma ujusin iga 15 minuti järel. Ükskord oli ikka marunaljakas kui me üritasime varahommikul mingi kolmekesi ühte imepisikesse varju ära mahtuda, et saaks natukenegi kauem magada. ja kui anni seal ühel päeval veel väiksemas varjus lihtsalt ülikummalises asendis istus.\nPostitaja: Elina kell 11:49 Kommentaare ei ole:\nahjaa, paar asja jäi enne vahele ka. Nimelt, see Loici söömapidu, öine metroosõit ja Lyoni öö nädalavahetusel. Sellel oli üks tipphetk ka. Kui üks Jackie Chan, saades aru et Anni näol on tegemist Phoebega, otsustas ta röövida, jooksu pista ja siis kukkuda, nii et minu väike armetu Phoebs allapoole jääb.. aga tyhja kah, Jumal hoiab lolle ja joodikuid - anni tundis valu alles järgmisel päeval.\nJa siis muidugi see, et nagu alati, õnnestus mul end kõikjal vigastada. Pärast toredat veini ja tuleööd Cannes astusin hommikul ärgates endale hiigelklaasikillu jalga. Pärast viite minutit vere voolamise vaatamist sain aru et mul on ikka väga halb olla ja mõtlesin et no kurat, Ida-Saksa turiste täistuubitud randa oleks ka suht nõme oksendada.\nPostitaja: Elina kell 09:44 Kommentaare ei ole:\nEelmise postituse lõpu sõi siis blogger ära. Nii et püüan sealt kuskilt kaugelt veel midagi meelde tuletada.\nLyonis käisime siis veel bellecouri väljakul, mis peaks olema üks suurimaid väljakuid euroopas :) juhuslikult leidsime ka ühe kahest suurimast shopingtänavast ja see leid ajas mind ikka suht ketasse, sest kõik asjad olid niiiiiiiiiiiiii odavad. Nägime ka kõige armsamat tänavamuusikute perekonda, valge mees, must naine ja mulatt väike poiss. tegid siukest reggae muusikat ja ma lihtsalt oleks võinud sinna igaveseks jääda :)\nÕhtul oli meil "pidu". PJ sõbrad tulid meile ja pidime välja minema. Tegid seal ühe pudeli õlut ja läksime siis kuhugi pubisse. Ja siis tuli parim osa: 15 minutit olime olnud ja siis öeldi et pidu läbi, lähme koju. Oi kuidas me siis naersime. Nagu selline pidu oligi, et tüübid vahtisid kuuekesi ümber ühe õlupudeli, sisi läksime pubisse ja tegime kaheksa peale 2 kannu õlle. suht huumor.\nJärgmine päev oli meil siis teine pidu. Läksime Loici juurde, kes tegi meile süüa, mis oli ülinjämmm! öösel läksiem linna ka :) metroos otsustas Loic teha inimestele selgeks et Anni on tegelt Phoebe ja kummaline ol isee, et inimesed ei vihastanudki, kui mingi purjakil noormees nendega jaurama hakkas. Kõik naersid ja olid sõbralikud :) Öösel kell kolm hääletasime linnast koju ja kujutage ette, kõik autod pidasid kinni ja küsisid kuhu me tahame. Lõpuks üks kutt võttis peale ja viis maja ette ära :) Mis oli tegelt suht hull, sest meid oli ikkagi neli inimest.\nAhjaa, ja see oli veel see õhtu kui me tegime inimestele selgeks, et me oleme lesbid. Üks noormees (nimesid me ei nimeta) vajus kohe ikka väga näost ära :D ja õhtu lõpuks veel solvus ka me peale :D\nHOmmikul hakkasime siis Cannesi poole liikuma. eriti kaugele ei jõudnudki, ühte pisikesse linna nimega Ville de Vif, kus magasime lihtsalt pähklipuu all. Kusjuures tol õhtul algasid need prantsuse revolutsiooni aastapäeva pidustused ja ilutulestikku lasti minu arust lihtsalt terve igavik. Ja see oli äge, et saime endale tee peal siuke uue "isa", kes keelas meil edasi hääletada, sest pimenema hakkas ja andis veel Provance'i kaardi ka meile :)\nUue hommiku saabudes üritasime siis taas Cannes'i saada. Esimene katse lõppes Sisteronis ja sealt edasi saime juba ühe ägeda tsehhi seltskonna peale. Sõitsime läbi mägede, nautisime vaadet ja juba kuskil 2-3 ajal päeval olimegi Cannes :)\nCannes ostsime kõigepealt süüa, istusime jahisadamasse maha ja pahandasime üksteise pihta. Ja pärast seda ma olen miljon korda mõelnud, et jumal tänatud et mul sisi paha hetk oli ja et ma mölisesin. Ja jumal tänatud, et annil mõistus peas oli ja et ta sinna istuma ei jäänd. Sest tänu sellele kõigele me jõudsime maailma parimate kodupalmide all, kus kohtasime maailma parimaid tsehhe.\nEsialgu kui neid nägime, siis nad magasid. Mõtlesime et viskame ka magama. Magasimegi. Ja kui üles ärkasime, siis .. see pilt jääb vist eluks ajaks silme ette. Nad lihstalt olid seal ja sõid baquette :) ja nii meie tutvus alguse sai. ja ümber baquette'ide keerles see tutvus ka edaspidi. Nad tegelt on Leedu juurtega õde-venda, aga elavad tsehhis. Esimene õhtu otsustasime siis kohe tutvuse tähistamiseks või ükskõik milleks neli pudelit veini osta ja õhtul ehk pidustusele minna :) Tõmbasime siis natuke veine sisse ja siis öde-venda ytlesid et tegelt neil oleks vaja raha teenida ja et nad tahaks jahisadama ees väljakul ühe tuleneelamis-keerutamis-viskamisshow teha ja et kas me saaks neile raha korjata. Muidugi olime nõus! Üpris naljakas oli, aga hakkama saime :) saime veel shveitsi pihvidega kokku ja keerasime randa magama ära :)\nPostitaja: Elina kell 08:08 Kommentaare ei ole:\nme oleme elus ja cannes ja vahepeal on nii palju juhtunud aga yldsegi ei j6ua kirjutada, aga m2rks6nad on siuksed et\n- ts2ki-ts2n r66vis anni\n- meil on uud leedu-tsehhi s6brad, eks on yli2gedad\n- ma vigastasin ennast klaasikilluga ja yks jalg on natuke m6ttetu praegu\n- meil on oma kodupalmid\n- PESEMA TAHAKSSSSSSSS!!!!!!!!!!!!!\nPostitaja: Elina kell 14:00 2 kommentaari:\ntra kyll ma ytlen, v2he kettasse ajab et see blogger kustutas pool eelmisest postitusest 2ra ja mina ei hakak seda uuesti ka kirjutama........\nPostitaja: Elina kell 15:52 Kommentaare ei ole:\nno sellist pidu pole veel olnud ;D\nL2ksin siis mingi aeg tagasi dushi alla ja anni pidi kirjutama meie suuuurest linnask2igust ja eilsest p2evast, tulin siis tagasi ja vaatasin, et ohooo, sellistest asjadest nyyd kyll nii lyhidalt kirjutada ei saa. Nii et ma v6tan nyyd yle.\nPJ kirjutas meile kodus igast huvitavaid kohti, kuhu me v6iks minna, aga me suht ei viitsind vaevuda neid otsima hakata ja seiklesime niisama ringi. N2gime igasugu huvitavaid kirikuid ja katedraale :) Suht terve aeg, kui Lyoni kesklinnas h2nginud oleme, on yle j6e v2ikse m2ekese otsas paistnud yks loss, otsustasime siis v6tta ette raske m2gir2nnaku sinna. Treppe oli t6esti vist miljon, k6ndisime m66da neid oma 20 minutit kindlasti. Ja asi t6esti oli seda v22rt, lihtsalt yhel momendil oli terve see linn meie all, nii et isegi p6lved v6ttis n6rgaks. Ja kuna me enda fotosid teiega veel jagada ei saa, siis lykkan siia lihtsalt linke. Nii et siin siis vaade Fourvierelt.\nNagu Anni juba enne ytles, olid sealsamas ligidal veel Fourviere basiilika ja amfiteater. Ja nendega oli selline lugu, et kogu see ymberkaudne ala oli tegelikult kunagi olnud roomlaste asula ja seda m2ge kutsuti "the praying hilliks". L2bi aegade on see olnud ka muudeks religioonikeskusteks, lihtsalt see hilisem basiilika on nagu s2ilima j22nud. Kusjuures seal ligidal on veel yks tornike, mis praegu t2idab vist teletorni eesm2rki, aga mis kunagi ehitati Eiffeli j2rgi. Ta on kyll tunduvalt v2iksem, mingi 86 meetrit ainult, aga kaugelt on ta ikkagi nagu meie p2ris oma pisike Eiffel :) ja siin siis basiilika, amfiteater ja minieiffel :)\nPostitaja: Elina kell 15:49 Kommentaare ei ole:\nK2isime siis linnas tilberdamas. Me Lyoni "kodu" l2hedal on metroo ning sellega s6itsime linna. Ega me ise mingeid erilisi vaatamisv22rsusi ei teadnud, aga kolasime niisama ringi ja sattusime igalepoole. Ronisime miljon trepiastet ning t6usime k6rgele-k6rgele linna kohale. Ohohohooo... kui te vaid suudaks seda vaadet endale ette kujutada, isegi pildid ei anna seda emotsiooni edasi. Vaateplatvormi juures asusid veel Fourviere'i basiilika ning natuke eemal gallo-rooma amfiteatrid ja mingid varemed. Ja siis me olime t6elised turistirajakad ning kl6psutasime oma kaameraga nagu 6iged Ida-Saksa turistid kunagi.\nJaaaa...Kui alla linna tagasi ronisime, sattusime mingile suuremale kaubandust2navale ja avastasime, et Eestis see kaltsukraam ikka k6vasti yle hinnatud. Nyyd vist m6tlesite, et me ostsime ennast pooleks ja omame kahepeale heal juhul pool eurot. Aga ei, taaskord tuletan meelde meie reisi "formaati". Seega naasime k6igist poodidest ilma ostudeta.\nPostitaja: Anni kell 07:32 Kommentaare ei ole:\nMaksuamet teatab: arvete6iendused\nTunnete kogu eelnevate p6lvkondade h6llandust?\nEnivei. Paljudest MSN-i vestlustest on v2lja tulnud yks oluline asi. Nimelt arvavad vist paljud, et me tulime siia mehi sebima ja v2rki. Aga ei, kordan kohe yle. Me ei tulnud ratastel veerevate reisikohvritega, mis t2is klubiriideid ja kingi, kilo kosmeetikat ja kyyneproteese pole meil ka ega midagi. Me tulime h22lega l2bi Euroopa, seljakotid seljas ning oleme reisi kestel v2lja n2inud nagu r2pased hipid. Meie reisi eesm2rk on TRIPPIMINE, mitte prantsuse meestega sebimine. Nad ei ole meie jaoks isegi ihaldusv22rsed mitte. Ja meil on kaks v2ga head moodust nende eemale peletamiseks/ esiteks, nagu te k6ik juba teate, me oleme lesbid. ja teiseks, meil on yks pikk sai, millega saab konkreetselt neid eemale peksta :D Ja kui kunagi peaks tekkima yks selline moment (mida KINDLASTI ei teki), et keegi on natukenegi sympaatne, siis meid seovad lubadused meile endale, yksteisele ja teistele eestlastele, et me tuleme tagasi ilma laste ja kihlas6rmusteta. Ja k6ige l2hemale, mis nad meile saavad tulla, on need kuradi prantslaste p6semusid :D\nJa miks me julgesime minna nende Maroko affidega hotelli? Sest vaadake, nad ei olnud ei psyhhopaadid ega ka konkreetsed perverdid. Neil on lihtsalt teistsugune maailm, nad avaldavad oma sympaatiaid natuke tugevamalt kui eestlased ja nagu n2ha, siis meie konkreetsest "EIst" t2iesti piisas. Ja pealegi, me teadsime, et v6ime iga kell toa ukse lukku keerata v6i minema k6ndida.\nMiks me l2ksime mingi v66ra prantslase juurde? Sest ta oli b2ckbager, h2belik, tagasihoidlik ja ohutu. Ja see naiste kuues meel ei eksinud, usume ikkagi oma sisetunnet ka ning kui punane ohutuluke syttib, tegutseme vastavalt sellele.\nPraegu on teile siit blogist ja meie juttudest j22nd yhtlaselt mulje, et me oleme k6igeme avatud olnud ja k6igiçga kaasa l2inud. Aga uskuge, on olnud autosid, mis peatuvad ja me vaatame yksteisele otsa, ykskord anni isegi ytles "eriti kahtlased kutid", siis jaurame neile midagi ja ei istu sinna. On olnud kutte kes tulevad t2naval ja kysivad kas me tahame nendega juua. Ja me oleme 6elnud ei ja siis eesti keeles edasi jauranud.\nNii, et palun l6petage see kondoomidest r22kimine 2ra, sest me aus6na omame mingit ohutunde piiri ja meil on juba eesti mehigi kahepeale liiga palju. so, no worries plz.\nPostitaja: Anni kell 12:35 1 kommentaar:\nahjaa, ja seda ka et suures koristamishoos ma viskasin t2na kogemata PJ savu 2ra. Kutt tuli koju ja ei j6udnud viite minutitki olla, kui juba kysis et kus ta savu on.\nElina ja Anni dit :\nt2na k2isime poes ja siis seal olid niiiiiiii suured juusturiiulid\net me valisime nii kaua kuni tuled kustu pandi\nPostitaja: Elina kell 12:02 1 kommentaar:\nno me oleme j2lle surmasuus rsk, siuksed naerukrambid olid, et l2mbu v6i 2ra\nno ma ei tea mehed ja naised, te saate vist aint mu laiba sinna estoniisse\nPostitaja: Elina kell 23:57 Kommentaare ei ole:\nSiiani oleme bloginud rohkem syndmustest, thaks siia tuua ka meeleolu ja 6hustikku.\nEnivei, korteriomanikud on t88l, meil v6tmed ja v2rgid ning tsillime siin. Hommikul avastasin kotist mp3-e ja kohe t6mbasime lood siia arvutisse (eesti omad ka, eesti omad ka!) ning keerasime k6llid yle v6lli. Sitaks hea ja ma praegu yyrgan kaasa looga "You better stop".\nIgatahes meil v2ga tsill. Hommikul j6ime veel sellel suurep2rasel r6dul suure tassi kohvi.\nTe vist m6tlete, et me oleme pruunid ja nii (noh, minu puhul v2hkpunane), aga kahjuks on meil prantsusmaal olnud ainult 1 ilusa ilmaga p2ev. Koguag sajab vihma ja p2ikest pole veel saanud v6tta. Aga ilmateade annab lootust! Eriti, kui liigume l6unapoole.\nLiikudes nyyd natuke ajas ( ja ka geograafiliselt) tagasi... Igatahes l2bisime Euroopa nii, et meil olid riikide kaartidest vaid L2ti ja Poola omad :D Aga 6nneks olid enamikel autojuhtidel kaardid olemas. Nii siis sai neid j2lgitud. Yks oluline m2rkus veel: lihtsalt paneb imestama, kui head autojuhid meid peale v6tsid. P2ris paljud kraamisid pool aastat oma autot, et me oma asjadega ikka peale mahuks. Haa, yks oli veel selline eriti huvitav pihv, kes oleks nagu oma autos elanud.\nJa nyyd... Tulevased trippijad! Mida rohkem keeli oskate, seda parem. Aga tegelikult saab hakkama ka inglise ja vene keelega. Kuni Poolani saime vene keeles asjad aetud (kuigi poolakad eriti midagi peale poola keele ei r22gi) ning Saksamaal ja Prantsusmaal inglise keelega. Ja kui juht ei r22gi midagi peale emakeele, saab ikkagi hakkama! :)\nAhjaaa... On oht kaotada ajataju. Me n2iteks vahepeal ei teadnud enam, mis p2ev on :D Eriti kui blogger viskas segast ja lykkas koguaeg kuup2eva 1 v6rra edasi!\nPS! See krdi prantsuse klaviatuur on ikka paras kirves\nPostitaja: Anni kell 16:11 2 kommentaari:\nKui minu arust on Kirsten Dunst maailma ilusaim naine, siis prantsuse meeste meilides v2ljendub hooopis siuke m6te:\n"Kirsten Dunst is the third... I know that now ;)"\nsiuke jumalanna tunne tuleb siin peale, et ohohohoo..eesti mehed, eesti mehed!\nPostitaja: Elina kell 14:27 1 kommentaar:\nnaatuke siis niisama eluolust ka. Siin k6ik s6idavad mingi yhtede ja samade autodega, mida Annu totaalselt vihkab. Autoks on siis Renault Twingo ( vist oli siuke kirjapilt). Ja igakord kui yks siuke m66da s6idab, siis Anni l2heb suht kettasse. Siis peale Renaultide on siin ka suht palju egoistide autosid, mis on nagu k6ige h22letajavaenulikumad autod maailas; sest neil on aint kaks istet. Kunagi me saame nende autode margid ka teada ja siis ytleme teile ka.\nAhjaa, kui siia saabusime ja Pierre meile ekskursiooni korraldas siis sujuvalt liikusime k88gikappi kus k6las lause "and here are my little plants..". Ja mis te arvate mis seal kasvas? :D\nLiiklus on sii neriti hull. K6ik l2hevad siis yle tee, kui tahavd ja seal, kus tahavad. Foorid oleks nagu t2navakaunistused ja kui me liigume linnas koos PJ ja Julianiga v6i Michaéliga, sisi see on nagu eriti hull, sest minu jalg lihstalt ei suuda astuda seal kohas yle tee, kust nemad tahavd minna. See on nagu mingi tohuvabohu :D\naga Lyon oma purskkaevude ja j6gede ja sildadega on lihstalt maailma ilusaim! ja ma nii v2ga tahaks pilte yles panna, aga anni j2ttis digika juhtme koju :S ja nyyd ma poen kuhugi maailma parimale r6dule koos oma veini ja suitsudega! :)\nPostitaja: Elina kell 12:18 3 kommentaari:\nPostitaja: Anni kell 04:07 Kommentaare ei ole:\nNiimal on probleemid, meil pole!\nnii, nyyd l6puks saime PJ-ga kokku, tal on ylituus suur korter ja me saime oma toaaaaaaa! ja siin on k6ige tuusem r6du maailmas (mis muidugi ei trumpa yle seda akent Sebastiani ja Michaéli juures)\naga k2isime just poes, ostsime syya ja veini ja hakkame tsilllliiiiiima.\nja anni just ytles et ikka veel ei saa aru kuidas meil koguaeg veab :)\nPostitaja: Elina kell 20:42 Kommentaare ei ole:\nJ6udsime Lyoni ja eesm2rk nagu t2ideetud. Aga ..... Polnud kuskil 88bida, sest polnud v6imalik kuidagi PJ-d k2tte saada. Lyon selline tore linn, inimesi peaks olema umbes sama palju, kui Tln-s. Toretsev arhitektuur, purskkaevud, kohvikud, restod, sigin-sagin. Tegime pildikesi ka.\nLinnas on 2 suurt j6ge ning yhe 22res on selline lahe noorte h2ngimiskoht. Veega suht kohakuti on trepid, kus saab niisama istuda. Nii me siis passisime seal ning ma kujutasin peaaegu ette, kuidas me 88sel seal magame ning korda-m88da kotte valvame. Siiski hakkasime edasi liikuma, et leida m6ni mitte nii avalik koht magamiseks. M88da j6e22rt liikudes leidsime linnakaarte ning m6tlesime, et otsime sealt m6ne kaugema pargi, kus magada.\nPassisime kaarti ja arutlesime, kuni meieni s6itis yks rattaga kutt ja kysis inglise keeles, kas me oleme eksinud. Siis ta aitas meil kaarti tsekkida ja selgitas, et me ei saa pargis magada, sest 6htuti véravad suletakse ning valvurrid alustavad oma t88d. Me jaurasime ja jaurasime, kuni ta l6puks pakkus, et v6ib meile 88maja anda. J2ttis yldiselt v2ga ohutu mulje ja r22kis meile, et oli ise ka kuskil Taanis ja Iirimaal suht sarnases olukorras olnud. Enivei l2ksime siis tema juurde. Selline v2ga lahe katusekorter oli; it had spirit. Igatahes Michaél elas koos Sebastianiga, kes teeb elektromussi ja 6pib filmindust. Nii me siis saimegi endale 88maja Lyonis ja toredad s6brad. Nad olid prantslaste kohta p2ris hea inglise keele oskusega ja yldse maruvahvad kutid. J6ime Vana Tallinnat ja veel mingit jooki ja r22Kisime juttu peaaegu hommikuni. J2rgmisel p2eval passisime suht niisama, r22kisime veel igasugu asjadest, p6hiliselt poliitilistest systeemidest ja Eesti ja PRantsusmaa erinevustest. 6htul hakkasime mingit alkoholim2ngu m2ngima ja j2ime k6ik suht purju. Seal korteris oli siuke maru2ge aken, kus sai istuda, lihtsalt linna vaadata ja ennast maailma k6ige mugavamalt tunda. T2na hommikul pidime tegelt hakkama Monaco ja Roquebrune poole liikuma aga suutsime vaevu-vaevu l2bi une Michaélile 6elda, et me ei jaksa t6usta. Ta l2ks siis t66le 2ra ja me magasime edasi. Kui yles 2rkasime, oli ta meile hyvastij2tu kirja j2tnud. Korjasime siis oma 14 asja kokku ja tulime tumea. Nyyd oleme oma lemmiksilla Quillotiere juures ja ootame et kell 7 saaks, et PJ`ga kohtuda :)\nPS! Prantsuse naised ei ole yldsegi stiilsed ja k6ik kannavad siin mingeid kummalisi parfyyme, aga muidu see on sitaks ilus linn ja sitaks hea on ikkagi olla! ja niii suur katsi ja mari igatsus on, et ei teagi kudias veel need kolm p2eva yle elab. sorii kirjavigade p2rast aga siin teine klaviatuur ja poel aega parandada, netiaeg kohe l2bi\nPostitaja: Anni kell 15:47 Kommentaare ei ole:\nElina olen. Nii, oleme nyyd siis Lyonis, mingis netipunktis, kus inimesed h2ngivad veebk2mmidega ja peksavad klaviatuure. Aga natuke siis viimastest p2evadest.\nPrantsusmaal h22letamine ei ole eriline l6bu. V6i noh, kui sa oled just tulnud Saksamaalt, kus k6ik inimesed tahavad yliv2ga sind oma autosse v6tta ja kus k6ik lehvitavad ja naeratavad sulle isegi siis, kui nad sind peale v6tta ei saa, siis tundub see prantslaste pea k6rvale keeramine ja ignoreerimine p2ris imelik. Piiri 22rest Lyoni liikusime suht terve p2eva. Passisime nendes kiirteetanklarestoran-perekondlik-vabaajaveetmiskohtades, mida siin nimetatakse Aire`deks. L6ppkokkuv6ttes sattusime kuidagi l6bi halva juhuse kuhugi Saint Exupery lennujaama, kus olid ainult autoparklad, autoparklad, autoparklad... ja v2ljas hakkas juba pimenema. L6puks otsustasime mingi naise k2est teed kysida ja kui ta nagu kuulis meie plaanidest ja k6igest siis ta lihtsalt kategooriliselt ytles, et kiirelt autosse ja ma viin teid 2ra. H2sti lahe piff oli, stjuardess ja kunagi yhe eesti piffiga koos elanud. Lyonis l2ks k6ik muidugi nagu ikka: segadus, segadus, segadus. H2ngisime j6e 22res mingitel treppidel, kus nagu vist terve linna noored tulevad laup2eva 6htul kokku ja lihtsalt passivad.\nPostitaja: Anni kell 15:16 1 kommentaar:\n2rge nyyd shokki saage, aga paarsada km enne prantsuse piiri sebisime end mingi prantsuse auto peale, kus oli kolm maroko kutti, kes lihtsalt tegid savu terve tee. Kusjuures k6ik tegid ja siis nad kordam66da s6itsid. Mingi hetk hakkas yks kutt jaurama, et ta tahab meie hotelli eest maksta ja kui me ytlesime et me ei taha siis ta teleportis ennast korra Aafrikasse ja muutus isal6viks. No kui me l6puks siis mingi 2h hotelli olime otsinud, oli mul k6igest nii poogen, et tahtsin aint magada. Aga oooooei, Maroko isal6vi (kes tegelt ei olnud midagi muud kui ahv), et tuus oleks mulel mingi viies keeles armastust avaldada ja meie toas h2ngida ja kartuliputru n2ost sisse ajada. Mingi hetk viskas t2iega kopa ette ja lihtsalt peksime nad toast v2lja. Kusjuures mulle hakkab see hotellis magamine juba meeldima :D Hommikul k6ndisime lihtsalt pead pysti hotellist v2lja. Yldse ei tahaks nende kuttide nahas olla. Aga ise nad olid niii lambad. Sest enne kui selle toa vastu v6tsime, ytlesin kohe 2ra et see on nagu eesm2rgiga et ma MAGAN seal ja et see ei ole mingi vahetuskaup. Ja nad olid nagu lihtsalt siukse jutuga, et nad ei taha et me 6ues magaks.\nEdit: a nyyd s6idame yhes Leedu rekkas Lyoni poole. 350 km veel :P\nANNI PULTI: Mingi kahe p2eva peale oleme s88nud natuke kypsiseid, need maroko tyybid ka imestasid, et wtf. Eriti siis kui n2itasime neile Euroopa kaardilt, kus asub Eesti. Aga v2hemalt oleme juba m6nda aega kuivas ja soojas olnud. See on r66m! Suurem, kui oskate arvata :) Aga v2ga 2ge, et see, millest kunagi vaid r22kisime on nyyd JUST SEL HETKEL PRAEGU!!! Jah, me oleme t6esti prantsusmaal, 07.07.07 - hea p2ev prantsusmaaks!\nPostitaja: Anni kell 03:07 Kommentaare ei ole:\nNii. Check-one-two. Saksamaal j2tkuvalt. Maailma suurim yllatus on see, et riigipiire yletades omandan ma automaatselt v6ime r22Kida antud riigi keelt, saan isegi aru sellistest s6nadest nagu "m8glichkeit". Aga nyyd asjast: eile maandusime siis siukses "v2ikses" linnas nagu Remscheid, mis tegelikult on k6ike muud kui v2ike (Anni:"k6ik nuuuutsiiid, seest see oli nii v2222iiiiikeee!"). See on umbes mingi neljaks osaks jaotatud linn, m2gede peal ja vahel ja igalpool on kiirteede r2gastik. Suht keeruline. Trippisime terve p2eva ringi, pyydes leida mingit odavat kylalistemaja, aga k6ik olid hotellid alates kolmest t2rnist. Selle linna inimesed olid yllatavalt s6bralikud, tervitused Paulale, kellega saime tuttavaks netipunktis (mis tegelt oli peaaegu kasiino) ja kes t2iega yritas meile 88maja sebida. Paraku ta ei v6itnud seda mitmev6istlust. Egas midagi, kaks 88d magamata r2pased hipid uimasid edasi. Koguaeg lihtsalt t2iega nokkis, isegi k6ndides vajusid silmad kinni ja vahepeal ei m2letanud, kuidas ma l2bisin tee eelmisest bussipeatusest kuni selleni kus ma parajasti olin. Bussipeatustega oli see 2ge asi; et nendes me peatusime koguaeg mingi 5-10 mintsa, sest vihma sadas ylikummaliselt. Umbes nii, et padukat tuli mingi 5 minutit ja siis oli t2pselt nii pikk paus, et j6udsime j2rgmisesse peatusesse. Igathes l6ppkokkuv6ttes maandusime mingis kolme t2rni hotellis. Niiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiiii hea oli magada, et isegi sisse magasime. A naljakas oli see et r2pastele hipidele anti k6ige l2hem tuba retseptsioonile, kuigi neil oli kaks suurt maja ja hommikul kui s88ma l2ksime siis restos kysiti, et 3aa, te olete sealt 26-ndast toast jah?!". Hotellis laotasime k6ik oma riided ja haisvad magamiskotid m88da tuba laiali, nii et see k6ik n2gi v2lja nagu mingi mustlaste (mustade laste) laager. Ja hommikul rottisime nutellat ja moosi kaasa.\nNyyd oleme sellest Remscheid-Lennepist mingi 5km v2ljas, kuskil kiirtee tanklas ja keegi ei taha meid peale v6tta. siia tanklasse saime mingi kutiga, kes on rattaga klaipedast tallinna s6itnud ja kes ytles et tartu on ilus linn (deem right!). YLITUUS. Aa ja seda ka et Leedu politsei on meie s6ber ja Saksamaa teet88lised meie parimad s6brad.\nPostitaja: Anni kell 02:53 2 kommentaari:\nahjaa, ja maganud pole kaks ööd.\nja ma kannatasin POOL POOLAT pissihäda!!!!!! REKORD!!!!!!!!!\nPostitaja: Elina kell 05:23 1 kommentaar:


Noorte Kotkaste Tallinna maleval vahetus pealik\nNoorte Kotkaste peavanem koos Tallinna maleva malevapealike ja juhatuse liikmetega\nAutor: Karl Alfred Baumeister\n26. veebruaril tähistasid Noorte Kotkaste Tallinna maleva liikmed Tallinna Reaalkooli aulas Eesti Vabariigi 99. aastapäeva. Pidulikul koondusel peeti kõnesid, võeti vastu uusi noorliikmeid, tunnustati tublimaid, jagati järgu- ja erialamärke ning toimus ka maleva lipu üleandmine uuele malevapealikule.\nEesti Vabariigi aastapäeva eel võeti käskkirjaga Noorte Kotkaste Tallinna malevasse vastu 22 uut noorliiget. Suur osa nimetatud liikmetest olid kohal ka pidulikul koondusel, kus andsid noorkotka pühaliku tõotuse. Malevapealik kpt Henri Ley rõhutas oma sõnavõtus uutele noorliikmetele, et teist saavad tuleviku teerajajad ning oma kaaslaste õpetajad. Siit organisatsioonist kaasa saadud väärtused ja ideaalid on need, mida kannate kogu oma ülejäänud elu. See tõotus on igavene! Iga inimene - kodanik peaks panustama vastavalt võimalustele ja oskustele oma riigi arengusse ning selle püsima jäämisesse. Arvestades seda, kui väike on Eesti riik maailma mastaabis, siis meil ei ole teist võimalust. Iga kodanik peab oma panuse andma!“, sõnas kpt Ley.\nEeskujuliku ja pikaaegse teenistuse eest Tallinna malevas pälvis aastapäeval Scoutsrühma noorkotkas Aleksander Kirss Tallinna maleva teeneteristi. Aleksander liitus Tallinna malevaga 2010. aastal ning 2013. aastal nimetati ta Tallinna maleva aasta parimaks noorkotkaks. Aastate jooksul on Aleksander esindanud edukalt malevat ka mitmetel võistlustel.\nPiduliku koonduse kulminatsiooniks oli malevapealiku vahetustseremoonia, millel osales ka Noorte Kotkaste peavanem Silver Tamm. Seoses teise ametiaja lõppemisega andis senine malevapealik kpt Henri Ley maleva lipu üle uuele ametisse astuvale malevapealikule n-ltn Asko Kivinuk´ile. „Mul on au saada selle väärika organisatsiooni liikmeks ning võtta üle Noorte Kotkaste Tallinna maleva juhtimine. Luban, et olen valmis igakülgselt panustama meie ühiste eesmärkide elluviimisesse“, kinnitas peale lipu vastuvõtmist n-ltn Kivinuk.\nMeeleoluka päeva eest hoolitsesid Mererühma noorkotkas Rasmus Russak trompetil ja Squad rühma kodutütar Merily Unt kandlel.\nNoorte Kotkaste Tallinna malev koondab enam kui 260 noorliiget. Maleva koosseisus on 12 noorterühma, mida juhivad vabatahtlikud rühmapealikud.\nVaata aastapäeva pilte allolevalt lingilt:\nEesti Vabariigi 99. aastapäeva pidulik koondus 26.02.2017\nLehekülge viimati uuendatud: 13:42 19.05.2020


Meie tegemistest Sossemetsa talus: veebruar 2010\nHalliste neiu vöö\nLaupäeval piirati meie koduümbrus lipukestega sisse. Väidetavalt olevat siia metsa sisenenud 3 hunti. Natuke paugutati, aga kas need hundid ka maha suudeti lasta, jäi ebaselgeks. Külamehed teadsid rääkida, et siin lähedal, Sookuningal, olla 4 hunti maha lastud.\nLambakasvatajate kõrvadele peaks see ju muusika olema, kui jahimehed eesrindlikult hunte hävitavad. Potentsiaalseid lambamurdjaid saab järgmisel hooajal vähem olema. Sellegipoolest on see hambunirelvastatud igalaupäevane jahiseltskond üsnagi õõvastav vaatepilt. Aga eks inimesi on erinevaid ja igaühele võiks jääda õigus oma hobidega tegeleda. Neilgi, kes igapäevaselt füüsilist tööd ei tee, peab olema mingi võimalus oma lihaseid värskes õhus liigutada. Ja tänane talveilm pakub selleks võimalusi küllaga. Lohutav on vähemalt see, et seekord armsad kitsekesed oma elu ei pidanud kaotama.\nPostitaja: Sossemetsa talu kell 15:36 Kommentaare ei ole:\nNüüd siis lisandus minu veimevakka Halliste kihelkonna neiu vöö. See vöö on kootud sarnaselt Halliste naise vööle, ainult tihedama soaga - juhendil oli nr 60, aga erinevate katsetuste tulemusena otsustasin nr 54 kasuks. 3-kordse, oma lammaste villast valmistatud lõnga värvisin suvel ise (väljaarvatud kollane).\nPostitaja: Sossemetsa talu kell 13:33 Kommentaare ei ole:


Ardus võeti kasutusele hakkepuit - Maaleht\nArdus võeti kasutusele hakkepuit\nSA Kõue Varahaldus juht Rein Hordo tutvustamas uuenenud katlamaja. “Varem oli meil siin neli põlevkiviõli katelt, millest ühes sai pikkade puudega kütt a. Tänaseks oleme jätnud reservi 2003. aastal hangitud katla.”Foto: Kristjan Terase\n13. augustil avati Kose vallas Ardus hakkepuidule üle\nviidud katlamaja ja uus kütusehoidla. Soojaprojekti\nkogumaksumus oli 788 000 eurot, millest ligi 90 protsenti moodustas keskkonnaprogrammi toetus.\nVeel möödunud talvel saadi Ardu alevikus sooja põlevkiviõlist. Kohalik katlamaja varustas seitset korterelamut, lasteaeda, koolimaja ja vallavalitsusehoonet süsteemiga, mis oli nii moraalselt kui ka tehniliselt vananenud. Madala kasuteguri ning lekkiva soojatrassi tõttu ei jäänud üle muud, kui kogu küttesüsteem järgmiseks hooajaks välja vahetada.2003. aastal soetatud põlevkiviõli katel on tänaseks jäetud reservi, sügisel ootab käivitamist uhiuus Taanis valmistatud katel, milles kasutatakse taastuvat energiallikat – hakkepuitu.\n“ Kui aus olla, siis varem ei olnudki meil varukatelt. Hoidsime hinge kinni, aga täna võime öelda, et läks hästi,” ütles SA Kõue Varahaldusjuht Rein Hordo.\nProjekti elluviimise tegi võimalikuks madal omaosalus. “Me nägime kõvasti vaeva, et saada kaasfinantseeringu mahuks 10 protsenti,” räägib Hordo. “Selle tegi võimalikuks vallavolikogu otsus, mis kuulutas soojatootmise üldhuvi teenuseks. Laenu saamine käisheas usus ning selle eest olenka pangale tänulik,” lisas ta. Tänu uuele küttesüsteemile väheneb Ardus aastane süsihappegaasi eraldumine enam kui 1000 tonni võrra. Kütusena kasutatakse kuivendus- ja maanteekraavide puhastamise käigus raiutud võsa. Loodussäästlik soojatootmine oli vajalik ,et saada SA Keskkonnainvesteeringute Keskuse keskkonnaprogrammist toetust.\n“Eestis on taas juures ükspiirkond, kus soojatootmine käib keskkonnasõbralikul viisil,” sõnas KIKi juhatuse esimeesVeiko Kaufmann.\nUuenenud küttesüsteemi juhtimine on pea täielikult automatiseeritud. Hakkepuit tuuakse veoautodega vastvalminud kütuselattu, kust see liigub läbi purustaja ning kett -konveieri abil otse katlasse. Põlemisprotsessi juhitakse arvutiga ning interneti abil pääseb süsteemile ligi ka väljastpoolt.\nKose vallavanem Merle Pussak on tehtuga rahul. “Rõõm on näha, et keset alevikku on valminud selline väga kena asi. Vanad trassid olid ju sedavõrd auklikud, et neid sisuliselt polnudki alles. Võib vaid aimata, millised olid soojakaod,” rääkis ta.\nPussak loodab, et järgmisena hakatakse renoveerima korterelamuid, kuna see aitaks oluliselt alandada soojatarbimist.\n“Täna on oluline, et kaugkütte hind ei tõuseks. Tähtis on ka see, et tegemist oleks taastuva energiaga ning soojatootmine oleks stabiilne.”\nKa Rein Hordo peab tähtsaimaks saadud kindlustunnet.“Soojus on tagatud ja boonus oleks see, kui hinda õnnestub langetada. See, et ka 2020. aastal Ardus radiaatorid soojaks lähevad, on aga kindel,” ütleb ta.


LITTELFUSE ja IXYS komponentide ülevaade | Elektroonilised osad. Turustaja ja veebipood - Transfer Multisort Elektronik\nLITTELFUSE ja IXYS kuuluvad tuntud, hea mainega, maailmatasemel ettevõtete hulka. Nende kaubamärkidega signeeritud tooteid usaldavad ka TME Kliendid. See on ka põhjus, miks need Ameerika tootjad nii sageli meie pakkumisest läbi jooksevad. Kuna raske oleks LITTELFUSE ja IXYS kõiki uuenduslikke komponente ühes kohas kirjeldada – esitleme allpool väikest väljavõtet meie kataloogist. Need on konkurentsi taustal eristuvad (mitte ainult kvaliteedi vaid ka hinna poolest) toodete seeriad ja perekonnad. Kõiki esitletavaid tooteid võib tarnete hilinemise ohuta vahetult meie ladudest tellida!\nLITTELFUSE pakkumisest rääkides on võimatu erinevaid kaitsmeid mainimata jätta. Need moodustavad olulise osa tootja TME-s saadaolevatest artiklitest. Seoses nende komponentide tohutu arvuga meenutame allpool ainult kahte valitud tooterühma. Soovitame aga kõikidele kaitsmetest ja vooluringi katkestitest huvitatud Klientidele külastada meie kataloogi ning tutvuda nende LITTELFUSE elementide täieliku pakkumisega.\nKaitsmed ja vooluringi katkestid LITTELFUSE\nÜlepingekaitsmed kuuluvad elektroonilist vooluringi kaitsvate põhiliste elementide hulka. TME kataloogis võib leida erinevat liiki nii THT kui SMT paigalduseks mõeldud LITTELFUSE kaitsmeid. Lisaks miniatuursetele mõõtmetele iseloomustab neid gaasiga täidetud keraamilis-metall korpus, tänu millele vabastavad kaitsed minimaalse koguse energiat. Sellega kaasnevalt sobivad ideaalselt kasutuseks rangetele standarditele alluvates vooluringides, nagu näiteks testseadmed, mõõturid, ADSL-i seadmestik ja lõpuks meditsiinilised rakendused.\nLITTELFUSE kaitsmed Nano2\nKaubamärgi LITTELFUSE miniatuursed kaitsmed esinevad erinevates variantides. Esiletoomist väärivaks perekonnaks on Nano2. Need on elemendid, mis on suletud standardsetesse SMD formaatidesse: 1206 ja 2410. Neid ühendab ka vastavus RoHS standardile ja halogeenivabaga (paljudel juhtudel ka pliivaba) konstruktsioon. Need on kohandatud täpselt konkreetsetele töötingimustele, seetõttu täpsustab tootja ka igale seeriale ettenähtud rakenduse. Näiteks, seeria 448 on saadaval laiale valikule töövooludele, kohandatud kasutuseks arvutivõrkudes ja -seadmetes, LCD monitorides, aga ka kodumajapidamistehnika ning koduelektroonika seadmetes. Samas on aga seeria 465 kohandatud tööks pingel 250VAC, pidades silmas toiteplokkides, valgustussüsteemides ja tööstuslikes seadmetes kasutamist.\nLITTELFUSE miniatuursed kaitsmed\nKAUBAMÄRGI IXYS TRANSISTORID\n2017. aastal võttis kontsern LITTELFUSE üle teise elektroonika valdkonna tuntud tootja – kaubamärgi IXYS. Nimetatud ettevõte spetsialiseerub uuenduslike pooljuhtkomponentide, eelkõige pooljuht toitetransistorite tootmisele, mis ei tohtinud TME pakkumises puududa. Meie kataloogis võib lisaks transistoritele leida ka IXYS signatuuriga dioode, sildalaldeid, draivereid ja türistore. Osa neist toodetest on saadaval diskreetsete pooljuhtmoodulite vormis.\nIXYS IGBT transistorid\nIGBT transistorid, ehk isoleeritud väravaga bipolaarsed transistorid, on aina sagedamini alternatiiviks MOSFET transistoritele. Hinna poolest atraktiivsed, madala lülituspingega, on suurte voolude või kõrgete pingetega opereerivate rakenduste puhul optimaalseks lahenduseks. Nende komponentide põhivariandiks on NPT (Non Punch Through) konstruktsioon. Tänu ohutu töö suurele ruumile (SOA) õigustavad end hästi elektrimootorite juhtseadmetes.\nIGBT-NPT transistorite puuduseks on nende aeglane väljalülitumine (võrreldes MOSFET-dega) ja kollektoris „sabavoolu” (tail current) esinemine. Selle probleemi lahendab Punch Through (IGBT-PT) tehnoloogia, mis seisneb transistoris komponentide kihtidesse laengute rekombinatsiooni kiirendava puhvri paigutamises. Tänu sellele kaasneb väljalülitumine madalamate energiakadudega a komponent ja komponent omandab negatiivse temperatuuriteguri, st temperatuuri kasvuga pinge sellel väheneb. Seda tüüpi elemendid leiavad kasutust toiteplokkides, alalispinge muundurites jms.\nTME pakkumises on saadaval mõlemat tüüpi, nii aukmontaažiks kui pindpaigalduseks mõeldud standardkorpustes, IGBT transistorid.\nPT ja NPT tehnoloogiates IGBT transistorid\nIXYS XPT tehnoloogias IGBT moodulid\nXPT tehnoloogia, see on Extreme-light Punch-Through, ehk äärmiselt õhukese puhvrikihiga PT lahenduse variant. Sel viisil saavutatud komponentide madala soojustakistusega on suurendatud lülituse maksimaalset sagedust ja täiendavalt madaldatud lülituspinget ning piiratud energiakadu. Selles tehnoloogiale teostatud IGBT transistorid on TME ladudes moodulvariandis vahetult saadaval.\nIGBT moodul: IXA60IF1200NA\nXPT tehnoloogias IGBT moodulid\nPOLAR seeria MOSFET transistorid\nPOLAR seeria MOSFET toitetransistorid töötati välja hinna ja atraktiivse spetsifikatsiooni kompromissina. Nende olulisimateks omadusteks on: sisselülitamise olekus madal äravooluallika takistus (RDS) ja väike väraval transistori ühendamiseks nõutav elektrilaeng. Sellega kaasnevalt võivad POLAR transistorid edukalt töötada sageduse laia vahemikuga rakendustes. Samaaegselt: nende elementide teenindamiseks kasutatakse väiksemate mõõtmetega passiivelemente, mis võimaldab seadme mõõtmeid ja kaalu vähendada. Seeria POLAR on hästi kaitstud induktiivkoormuste, nagu mootorid, elektromagnetid, mähised jms, kasutamisel esinevate voolude eest.\nLITTELFUSE JA IXYS AUTOMAATIKA KOMPONENDID\nSiinkohal tuleb meenutada, et paljud TME vahendusel pakutavad LITTELFUSE tooted leiavad kasutust eelkõige tööstuses ja automaatikas. Selliste artiklite näiteks on IXYS logoga signeeritud väikese võimsuse releed OptoMOS.\nOptoMOS seeria väikese võimsuse SSR releed\nOptoMOS on pooljuhtrelee tüüp. Seda tüüpi komponendid tuginevad (nagu nimetuski viitab) vooluringide optilise isolatsiooni meetodil. Leiavad kasutust kõikjal seal, kus juhtüksus ja juhitav seade toimivad äärmuslikult erinevates pingevahemikes või kus süvaisolatsioon on nõutav ohutuse seisukohalt (nt meditsiiniseadmed, kergestisüttivate vedelike läbivoolumõõturid, lennundus). See on üks parimatest juhtseadmete läbilöögi tõttu kahjustuste eest kaitsmise meetoditest. OptoMOS toodete isolatsiooni pinge on alates 1,5kV kuni 5kV. Saadaval nii pind- kui aukmontaažpaigalduseks (või THT alustes kasutamiseks) mõeldud korpustes. Tavaliselt juhtvool 100mA ei ületa, aga töövool võib ulatuda isegi 11A-ni. Sagedaimini kasutatakse nende elementide tööd temperatuurivahemikus -40°C kuni 85°C.\nVäikese võimsuse releed OptoMOS


12 põhjust, miks sa tegelikult väsinud oled - Nõuanded - Tervis\n12 põhjust, miks sa tegelikult väsinud oled\n15. juuni 2017 19:05\n20 minutiline uinak teeb sind jälle erksaks, kuid pikem uni keset päeva võib hoopis väsitada. | FOTO: Panther Media/Scanpix\nUnepuudus ei ole ainuke asi, mis energiast tühjaks teeb. Väikesed asjad, mida teed või ei tee mõjutavad seda, kuidas päeva üle elad ja ennast samal ajal tunned.\nEksperdid ja arstid on toonud välja halvad harjumused, mis sind kurnavad, ning annavad lihtsaid elustiili nippe, kuidas ennast jälle krapsakana tunda, kirjutab Travelandleisure.\nJätad trenni vahele, kui oled väsinud\nEnergia säästmiseks trennist loobumine töötab tegelikult hoopis vastupidiselt. Georgia ülikoolis tehti uuring istuva eluviisiga, kuid üleüldiselt tervete täiskasvanutega, kes hakkasid tegema kolm korda nädalas 20 minutit trenni. Peale kuut nädalat tundsid nad ennast vähem väsinuna ja energilisemana. Regulaarne treening suurendab tugevust ja vastupidavust, aitab sinu südame- ja veresoonkonnal tõhusamalt töötada ning kannab hapnikku ja toitaineid keha kudedesse. Järgmine kord, kui tunned kiusatust diivanile vajuda, mine hoopis väikesele jalutuskäigule ja sa ei kahetse seda.\nIsegi kaheprotsendine vedelikupuudus võtab lõivu energia tasemelt. Dehüdratsioon alandab veremahtu ja teeb vere paksemaks. See paneb südamele suurema koormuse ja seeläbi jõuavad hapnik ja toitained aeglasemalt lihastesse ja organitesse.\nSa ei tarbi piisavalt rauda\nRauapuudus teeb uimaseks, ärritunuks, nõrgaks ja keskendusvõimetuks. See väsitab, sest rakkudesse jõuab vähem hapnikku. Vähenda aneemiariski ja tarbi rauast pakatavaid toite nagu veiseliha, oad, tofu, munad, tumerohelised köögiviljad, pähklid, maapähklivõi ja kombineeri neid kõrge C-vitamiinisisaldusega toitudega, sest C-vitamiin aitab raual imenduda.\nOled nädalavahetuseti kaua üleval\nLaupäeval hiliste öötundideni üleval olemine ja pühapäeval hilja ärkamine muudab pühapäeva õhtul magamaminemise raskeks ja viib unepuuduseni esmaspäeval. See ei tähenda, et peaksid sotsiaalelust loobuma, kuid proovi pühapäeva hommikul ärgata tavalisel ajal. Hiljem võid väsimuse korral uinaku teha. 20-minutiline uinak taastab keha ilma, et vajuksid sügavasse unne, sest sügavast unest ärkamine võib muuta veelgi väsinumaks.\nPüüad olla täiuslik, kuid, oleme ausad, see on võimatu. See paneb sind töötama palju kõvemini ja kauem kui vajalik. Seades nii ebareaalseid eesmärke, et neid on liiga raske või lausa võimatu täita, ei ole sa kunagi endaga rahul. Psühhiaatrid soovitavad seada enda projektidele ajalimiit ja sellest kinni pidada. Varsti märkad, et täiendav aeg, mida varem kulutasid, ei parandanud tegelikult sinu tööd.\nKardad, et ülemus vallandab sind, kui tahab sinuga ootamatult rääkida? Või ei julge rattaga sõita, sest muretsed, et satud õnnetusse? Siis oled süüdi nn katastrofeerimises, ehk ootad alati kõige halvemat võimalikku lahendust. Selline ärevus väsitab vaimselt. Nii et järgmine kord, kui tabad end sellistelt mõtetelt, küsi endalt, kui tõenäoline on, et halvim tõesti juhtub. Väljas olemine, treenimine, mediteerimine või murede jagamine sõbraga aitab paremini toime tulla ja saada realistlikumaks.\nToit hoiab keha töös ning magades kasutame vere pumpamiseks ja hapniku edasikandmiseks rakkudes õhtusöögist saadud energiat. Hommikul ärgates turguta end hommikusöögiga või muutud uimaseks. Hommikusöök võiks sisaldada täisteratoite, valke ja tervislikke rasvu. Hea kombinatsioon on näiteks kaerahelbepuder valgulisandi ja maapähklivõiga või munad ja kaks viilu täistera leiba Kreeka jogurtiga.\nElad rämpstoidu peal\nSuhkrut ja tühje süsivesikuid täis valmistoitudel on kõrge glükeemiline indeks, parameeter, mis näitab, kui kiiresti süsivesikud veresuhkru taset tõstavad. Pidev veresuhkru taseme kõikumine põhjustab väsimust. Et seda vältida, võiks süsivesikute kõrvale süüa kergeid valke, nagu küpsetatud kana, pruun riis, lõhe, maguskartul või puu- ja köögiviljadega kanasalat.\nSa ei oska öelda ei\nInimestele meeltmööda olemine tuleb tihti sinu enda energia ja õnnelikkuse arvelt. Pidev teenete osutamine ja kõigile vastu tulemine võib sind lõpuks muuta nördinuks ja vihaseks. Olgu see siis koogi küpsetamine oma lapse klassile või laupäeval töötamine, tuleta meelde, et sa ei pea alati nõustuma. Treeni ennast ei ütlema.\nTöötad puhkuse ajal\nKui peaksid basseini ääres lõõgastuma, aga kontrollid hoopis oma e-kirju, on oht läbi põleda. Ennast täielikult argimuredest ja kohustustest eemale viies ning keskendudes ainult puhkamisele, taastub keha ja meel. Tõeliselt puhkust võttes oled tööle naastes loomingulisem, tulemuslikum ja edukam.\nVõtad klaasi (või kaks) enne voodisse minekut\nVäike naps enne magamajäämist tundub hea viis lõõgastumiseks, kuid see võib sulle hiljem vastu hakata töötama. Alkohol surub alla kesknärvisüsteemi ja mõjub seetõttu rahustavalt. Ainevahetusse sattudes annab see aga tagasilöögi, tõstes järsult adrenaliinitaset. Kui oled eelmisel õhtul joonud, paneb see sind tõenäolisemalt keset ööd üles üles ärkama. Soovituslik on loobuda alkoholist 3–4 tundi enne magamaminekut.\nVaatad enne magamaminekut telefoni\nEkraani ere valgus võib häirida melatoniini, hormooni, mis reguleerib ärkveloleku- ja unetsükleid, tootmist. Tundlikus ekraanide vastu võib inimeseti erineda, kuid üldiselt on parem kaks tundi enne magamaminekut igasugust tehnoloogiat vältida. Kui sa aga ei suuda telefoni vaatamist enne uinumist ära jätta, hoia ekraani endast vähemalt 40 sentimeetri kaugusel, et vältida unehäireid.


SUDOCREM JA AKNE\nSudocrem ja akne\nKas sudocrem aitab akne vastu? Kas see ummistab naha poorid? Kas mu nahk võib pärast pikemat kasutamist sellele vastupidav olla? Mul on põses akne rasune nahk. Mul pole enam suuri muutusi, sest olen teda mitu aastat ravinud. Selle jaoks on ta tundlik. Kas sudocrem kuivatab selle ja ärritab seda liiga palju? Tahaksin lisada, et pärast kasutamist mu nahk ei sügele. Kas pärast pikaajalist kasutamist võib see sügeleda?\nSudokrem ei ole akne raviks mõeldud preparaat. Akne nõuab alati seborreaalset ja antibakteriaalset kombineeritud ravi. Pärast paranemist on vajalik seborröavastaste ravimite või kosmeetikavahendite krooniline kasutamine. Nahahoolduseks on kõige parem kasutada seda teraapia ajal: näo pesemiseks õrnad geelid tundlikule nahale ja intensiivselt niisutavad kreemid.\nValguskõvastunud täidiste asetamine 4-aastasele\nLugu õnneliku lõpuga kaalulangusest - Adrian Lukoszek: Aastaga kaotasin 120 kg\nAlumiiniumfosfaat: näidustused, annus ja kõrvaltoimed\nEutüroks raseduse ajal ja sünnituseelsete testide tulemused\nEmbrüo implantatsioon - mitu päeva pärast vahekorda?\nKuidas Tetralysal mõjutab rasestumisvastaseid tablette?\nKas sudocrem aitab akne vastu? Kas see ummistab naha poorid? Kas mu nahk võib pärast pikemat kasutamist sellele vastupidav olla? Mul on põses akne rasune nahk. Mul pole enam suuri muutusi, sest olen teda mitu aastat ravinud. Selle jaoks on ta tundlik. Kas\nCopyright 2021 https://vphealthandfitness.com Sudocrem ja akne


ACT definitsioon: College õppemaksu abi - Aid for College Tuition\nAvaleht › 3 tähte › ACT › College õppemaksu abi\nACT: College õppemaksu abi\nMida ACT tähendab? ACT tähistab College õppemaksu abi. Kui külastate meie mitte-ingliskeelne versioon ja soovite näha ingliskeelset versiooni College õppemaksu abi, palun Kerige alla ja näed tähendus College õppemaksu abi inglise keeles. Pidage meeles, et ACT-i lühendit kasutatakse laialdaselt sellistes tööstusharudes nagu pangandus, andmetöötlus, haridus, rahandus, valitsus ja tervishoid. Lisaks ACT-ile võib College õppemaksu abi olla lühike ka teiste akronüümide puhul.\nACT = College õppemaksu abi\nKas otsite ACT üldist määratlust? ACT tähendab College õppemaksu abi. Oleme uhked, et loetleda lühendeid ACT suurima lühendite ja akronüümide andmebaasis. Järgmine pilt näitab üht ACT definitsioone inglise keeles: College õppemaksu abi. Saate alla laadida pildifaili printida või saata oma sõpradele e-posti teel, Facebook, Twitter või TikTok.\nNagu eespool mainitud, kasutatakse ACT tekstsõnumite akronüümina, et esindada College õppemaksu abi. Sellel lehel on kõik ACT akronüüm ja selle tähendused College õppemaksu abi. Pange tähele, et College õppemaksu abi pole ainus tähendus ACT. ACT võib olla rohkem kui üks määratlus, seega vaadake seda meie sõnastikust kõigi ACT tähenduste kohta ükshaaval.\nMääratlus inglise keeles: Aid for College Tuition\nPeale College õppemaksu abi on ACT muud tähendused. Need on loetletud allpool vasakul. Palun Kerige allapoole ja klõpsake, et näha neid kõiki. Kõigi ACT tähenduste puhul klõpsake nuppu "More ". Kui külastate meie ingliskeelset versiooni ja soovite näha teiste keelte definitsioone College õppemaksu abi, klõpsake paremal allosas asuvat keelesuppu. Te näete tähendus College õppemaksu abi paljudes teistes keeltes nagu Araabia, Taani, hollandi, hindi, Jaapani, Korea, Kreeka, Itaalia, Vietnami, jne.


Mustast toast viis tee helendavale ekraanile - Tänane leht\nMustast toast viis tee helendavale ekraanile\n6. september 2010, 0:00 3 min lugemist\nSaatejuhiks valitud Marten Kuningas tunnistas, et ta on juba ammu tahtnud rahvusringhäälingus töötada. FOTO: Merli Antsmaa\nNeed kuus inimest – ETV meelelahutussaadete toimetuse juht Mart Normet, saate toimetaja Ingrid Kohtla ja produtsent Kadi Priske, ETV pearežissöör René Vilbre ja MTVst tuntud Martin Veisman – teavad, mida nad teevad ja tahavad. Keda konkreetselt otsivad – veel mitte.\n130 avaldust, 22 kõvemat kaamerakatsetel. Palju poisse, napilt naisi. Ja siin Von Krahli baaris, terrassil ja teatri eesruumis nad ongi, värskusest pakatamas, eestlaslikult ebalemas, suitsunurgas vennastumas.\nKes mis kandi mees on? Markus ja Lauri on siitsamast, pealinna poisid. Siim ja Norman tulevad Tartust. Indrek Jõhvist. Marten kodust. Vahetatakse mõtteid ja muljeid – kes mis video tutvustuse kodutööna ette valmistas, kuidas läks komisjoni ees? Värsked ja tasuta kultuurilehed, Müürileht ja KesKus loetakse läbi lennult.\nMiks nad siia tulid? Edevusest? Soovist end proovile panna? Uitmõttest, et elu on ilma «Eesti top 7» videoedetabeli saatejuhikonkursil osalemiseta ühe kogemuse võrra vaesem? Armastusest Eesti muusika ja videote vastu? Keegi saatis lingi? Sõber utsitas? Isa ähvardas?\nVõi oli see tahe oma talendile – kui neil see kuue meelest olemas on – rakendust leida? Motiivid motiivideks, tekstiesitus ja telegeenilisus on tähtsamad, õigemini otsustavad.\nÜle huulte libiseb veel viimane diktsiooniharjutus: «Esikohale platseerus Tartu eksperimentaalse post-rokk kollektiivi Opium Flirti video «Strange Commitment.» Ja siis prožektorivihku komisjoni ette.\nVon Krahli baaris laotakse lavale trummikomplekte ja kitarrivõimendeid. Muusikaportaal rada7.ee tähistab täna 11. sünnipäeva. Teiste seas astuvad öösel üles veel kaks kodumaist videobändi-keelepainutusharjutust: Shirubi Ikazuchi ja Tallinn Daggers. Pärastlõunaselt unises Von Krahlis käib seinakell minutiga kolmkümmend sekundit.\nSõklad pudenevad sõelast lõpuks linna laiali, kuus tera – Siim Kera, Anders Melts, Mikk Mägi, Annely Aasalaid, Madis Ligema ja Marten Kuningas – kutsutakse järgmisse vooru.\nÜlesanded: esiteks intervjueerida kaks minutit muusikaajakirjanikku, kes kaevab kogemustepagasist välja ning keerab vindi peale näiteks noorele indie-bändile, edasipürgivale poprokigrupile, tagasitulekutuules minevikukuulsustele ja Pärnu bluusimeestele; teiseks jätta kiirelt meelde mõnda videot tutvustav tekstilõik, et see veatult ette kanda.\nJa lõpuks leiab žürii end fakti eest, et tuleb minna Marten Kuninga juurde jutuga, et pühapäeval on esimene tööpäev, sest nagu ütleb saate toimetaja Ingrid Kohtla: «Kuigi kõik finalistid paistsid silma muusikaliste teadmiste, hea intonatsiooni ja diktsiooni, telegeenilisuse ja huvitava karakteri poolest, sai Marten Kuninga võidu puhul määravaks tema pingevaba ja veenev esinemine ning empaatiline intervjueerimislaad. Kokkuvõttes suurepärane formaaditunnetus.»


Agnes Kolga „Jagatud saladused“ – Loe mind!\nMõni raamat on oluline, mõni raamat on hea, mõni raamat on silmiavav, aga mõni raamat on kõike seda ja veel pealekauba hädavajalik.\nEestikeelse noortekirjanduse riiulil võib küll leida teoseid, kus lapsevanemate suhetes leidub lähisuhte vägivalda, kuid midagi sellist, kus nii ehedalt kirjeldadakse ahistamist, manipuleerimist, väjapressimist ja alandamist noore enda suhtes, ei ole. Ja seda just noorte endavahelistes lähisuhetes, mitte läbi koolikiusamise prisma. Selliseid teemasid kajastatakse tavaliselt keskealistele naistele mõeldud kirjanduses, mis on muidugi ka positiivne, kuid siis on juba hilja. Lähisuhte vägivald ja vaimne ahistamine on teema, millest tuleb avalikult kõneleda ja palju, et inimesed oskaksid seda ära tunda ning ennast kaitsta.\nSee on lugu Hannast, kes on äsja lahku läinud oma poisist, kuid kes sellegipoolest käib muudkui tema kodu juures, jälitab teda poes, palub andestust ja manipuleerib. Hanna peab välja mõtlema, mida ta päriselt tahab, kas sõprade soovitused on asjakohased ja kas hakata poisiga taas käima. Agnes Kolga näitab ehedalt nooruse eneseotsinguid. Igapäevast enesekehtestmaist nii sõprade kui ka poissõbra ja perekonna ees. Kuidas jääda iseendaks ja täita oma soove samas kellelegi liiga tegemata. Ja kõige tähtsam – kuidas teha seda kõike nii, et ise kannatajaks ei jääks.\nTagged armastus, psühholoogiline, saladused\n← Margarita del Mazo „Minu suur karu, minu väike karu ja mina“


Basseiniga hotellid Porto Heli | Hotels.com\nbasseiniga hotellid linnas Porto Heli\nOtsing basseiniga hotellid Porto Heli\nPorto Heli, basseiniga hotellid\nKui sinu järgmine sihtkoht on Porto Heli ja otsid hotelli, kus oleks ka bassein, siis vaata, mida meil on sulle pakkuda. Porto Heli ja sealne lähiümbrus pakuvad põnevaid avastamisvõimalusi, Hotels.com aga aitab sul leida korraliku elamise, et seda kõike nautida. Veemõnude nautimise vaheajal pole halb mõte vaadata üle ümbruskonna huvitavamad paigad. Kui oled vahetanud ujumisriided linnarõivaste vastu, on aeg avastada huviväärsused nagu Ermionida jahisadam.\n• hooajaline välibassein • lamamistoolid • terrass • baar • suupistebaar


Ehitusinfo :: Ehitusest kõik ja enamgi! | Veebruar 2010 | Tallinn arutas Ragn-Sellsiga jäätmepõletusjaama küsimust\nTallinn arutas Ragn-Sellsiga jäätmepõletusjaama küsimust\nTallinna linnavalitsuse komisjon kohtus kolmapäeval prügifirma Ragn-Sells AS-i esindajatega, et arutada segaolmejäätmete mehaanilis-bioloogilise töötlemise tehase rajamist.\nPraegu on valminud on eskiisprojekt, millele hakatakse teostama keskkonnamõju hindamist, teatas linna pressiteenistus BNS-ile projekti hetkeseisu kommenteeris.\nRagn-Sellsi esindaja sõnul loodab ettevõte jaama ehitustöödega alustada selle aasta juunis ning lõpetada järgmise aasta aprillis.\nRagn-Sells plaanib tehase rajada Tallinnasse Suur-Sõjamäele. Tehase maksumuseks on ligi 200 miljonit krooni ning selle töötlusvõimsus on ettevõtte teatel kahe vahetuse korral 80.000 tonni segaolmejäätmeid ning 10.000 tonni tööstus- ja ehitusjäätmeid aastas.\nTehase rajamiseks on ettevõte sõlminud lepingud Eesti projekteerijatega ning Saksamaa, Hollandi ja Suurbritannia tehnoloogiatarnijatega.\nTallinna linnavalitsus lisas võimalike jäätmepõletusjaamade projektide hulka Ragn-Sells AS-i ettepaneku jaanuari keskel.\nJäätmepõletusjaama rajamise ettepaneku on varem Tallinna linnavalitsusele esitanud AS Eesti Energia ning ühiselt AS Veolia Keskkonnateenused ja AS Tallinna Küte.\nTeisipäeval kirjutas Eesti Päevaleht, et AS Tallinna Küte külmutas prügi vähesuse tõttu Väo jäätmepõletusjaama rajamise. Väo elektrijaama juht Andres Taukar rääkis toona, et prügi ei jätku ka Eesti Energia Irusse rajatava põletusjaama jaoks ning seda tuleb hakata kütma puiduhakkega.\nKomisjon esitab tehtud tööst ja langetatud otsustest varasema info kohaselt aruande Tallinna linnavalitsusele veebruaris.


Revision as of 21:18, 23 September 2012 (view source)\n7. Järgmiseks vajutage '''Change schedule'''.\n7. Nüüd näete vastavalt oma eelmisele valikule, millest koopia tehakse. Järgmiseks vajutage '''Change schedule'''.\n8. Nüüd saate määrata ajakava, kui tihti teie andmeid varundatakse või siis ajakavast loobuda (Selleks võtke ära linnuke ''Run backup on a schedule (recommended)'' eest).\nKui loote iga päev uusi faile, siis tuleks varundada iganädalaselt või isegi igapäevaselt. Kui loote mõnikord palju faile, näiteks kui salvestate palju digitaalfotosid sünnipäevapeost või lõpetamisest, siis varundage need kohe. Kõige parem on määrata regulaarsed, automaatvarundused, et te ei peaks sellele mõtlemagi. Saate valida, kas varundada oma failid igapäevaselt, iganädalaselt või igakuiselt. Saate neid ka automaatvarunduste vahepeal käsitsi varundada.\nKui loote iga päev uusi faile, siis tuleks varundada iganädalaselt või isegi igapäevaselt. Saate valida, kas varundada oma failid igapäevaselt, iganädalaselt või igakuiselt. Saate neid ka automaatvarunduste vahepeal käsitsi varundada.\nRevision as of 21:18, 23 September 2012\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=Windows_juhend:_Kuidas_seadistada_tagavarakoopiaid&oldid=49795"


Pilvede tutvustus AHHAA teadusfestivali raames (27.09.2012 03:14)\nReedel, 28. septembril, mõtiskleb Jüri Kamenik Paides AHHAA teadusfestivali raames pilvede teemal. Lisaks on tal plaanis teha üks pilvekatse ja koos huvilistega vaadelda pilvi, sest ilmad on ju üldiselt praegusel ajal pilvised, mistõttu materjali jätkub ilmselt küllaldaselt. Loomulikult saavad kuulajad kõike pilvedest, aga ka atmosfäärist laiemalt küsida.\nInfo AHHAA kodulehel\nValik Jüri tehtud pilvepilte läbi aastate.\nEtteastes kasutatavad slaidid lähevad veebi üles. Anname sellest teada!\nKellel väljakannatamatu teadmistenälg pilvedest, saab infot ja ehk inspiratsiooni küsimuste esitamiseks siit.


EAS-i andmetel ööbis 2019. aastal Eesti majutusettevõtetes 3,8 miljonit turisti, kellest 2,3 miljonit olid välisturistid ja 1,5 miljonit siseturistid. See tähistas neljandat järjestikust rekordaastat välisturismile ning seitsmendat siseturismile. Siis tõi viirus ootamatult teistsugused tuuled ning kohalikule turismisektorile ennustati veel kuu aega tagasi süngeid aegu. Maikuus läbiviidud Kantar Emori küsitluses väitis lausa 85% turismiga seotud ettevõtetest, et vajavad ellujäämiseks riigi abi. Õnneks ei pruugi reaalsus nii süngeks kujuneda, sest üks valdkond saab vähem pihta - siseturism.\nEesti Ettevõtluskõrgkool Mainor turismi- ja restoraniettevõtluse erialajuht Maris Nõgu (pildil) sõnul on näha, et eestlased kasutavad saabunud puhkusteperioodi kodumaa avastamiseks :“Siseturist ei ole ainult see, kes põgeneb linnast maale! Suvi on suurepärane võimalus avastada meie linnu ilma suurte välisturistide massideta. Tänavad on avarad, muuseumid järjekorravabad ja hinnad valdavalt taskukohased.“ Milliseid soovitusi peaks ettevõtjad arvestama, et võimalikult palju käivet Eestisse jätta ning puhkajale väärtuslikke elamusi pakkuda?\nKasuta kriis targasti ära - õpi, arene ja panusta. Tee selgeks oma ettevõtte tugevused. Ei ole mõtet pakkuda kõiki teenuseid kõigile. Mõtle, milles oled hea, milline sinu toode võiks olla sinu kliendile kõige enam meeltmööda ja panusta selle arendamisse. Kõigile müüa on keeruline ja kallis, positsioneeri! See teeb lihtsamaks nii müügiprotsessi, kui aitab tõhusate turundusmeetmete ja -kanalite valimisel. Oma ärimudeli ülevaatamist on turismiettevõtjatele soovitanud ka EAS.\nMiks ainult siseturist – Läti püüab sel suvel Eesti turisti eriti aktiivselt. Riia linna tugev turunduskampaania ja taskukohased hinnad pakuvad meie turismiettevõtjatele kõva konkurentsi. Kui oled turundusteadlik ja oskad sotsiaalmeedia sügavamates kihtides reklaame üles ehitada (boost nupp ei ole reklaam), on mõistlik püüda ka lähiriikide turisti? Alusta taustauuringutega. Uuri, kus meie naabrid käia armastavad ja milliseid kogemusi otsivad. Arvesta, et Eesti kliendile suunatud sõnumid ja visuaalid ei pruugi naaberriigis töötada. Kohanda enda sõnumit vastavalt sihtriigile! Kui klient kohal, ole valmis teda tervitama tema emakeeles ning arvestama rahvuslike eripäradega (söök vms).\nVaata üle oma hinnapoliitika - kõrged hinnad sel suvel suurt kliendivoogu ei too. Vaata enda hinnakujundus kriitilise pilguga üle. Just nüüd on viimane aeg olla loov ning anda eestlasele põhjus oma raha just sinu juurde tuua. Kui hinda alandada ei ole võimalik, mõtle, ehk on sul võimalus pakkuda sama raha eest rohkem (tasuta kanuu laenutamine, igapäevane lastehoid 1h tasuta vms). Suurt rolli mängib ka see, mismoodi sa suudad enda kulusid optimeerida. Keeruline, kuid hea tahtmise korral tehtav.\nTee konkurendiga koostööd – kui seni tähendas naaber konkurentsi, siis täna võiks see tähendada koostööd ühiste eesmärkide saavutamisel. Tunne oma piirkonna turismiteenuse pakkujaid. Mine ütle naabrile tere. Uuri, kes sinu ümber tegutsevad. Ehk on põhjust seljad kokku panna. Nii saate mõlemad oma teenust eristada ja huvitavamaks teha. Hea näide on Estonian Wine Trail, kus tehakse ühiselt turundust, kaetud on erinevad maakonnad ja kaasatud mitmeid ettevõtjaid.\nOle kursis oma piirkonna kultuurikavaga – tea, mis sinu ümbruskonnas toimub. Kasuta sündmusi ära oma eripakkumiste koostamisel või meeskonna planeerimisel. Või mis veel parem – sündmustevaesel ajal korralda ise midagi. Leia koostööpartner ja too oma külalistele tore suvelavastus või kaunis kontsert „koju“ kätte. Arvestades, et sel suvel suuri rahvamasse koondavaid välismaiseid tippartiste Eesti ei tule, on see hea võimalus kohalikku artisti toetada ja oma kliendile elamusi pakkuda.\nTurunda loovalt – hea turundus ei pea alati palju maksma. Vaata üle oma koduleht ja sotsiaalmeediakanalid. Uuenda pildimaterjali, ole sisu loomisel julge ja aktiivne, kasuta sotsiaalmeedias teemaviiteid (#) ning kaasa ka enda kliente. Kõige enam levib hea sõna ja sõbra soovitus. Paku külastajale sõpradega jagamiseks sooduskoode või tasuta lisateenuseid (a`la saunavihad tasuta vms). Palu rahuloleval kliendil kindlasti jätta enda kodulehele ja sotsiaalmeedia kanalisse tagasisidet või tagida piltidel sinu ettevõtet. Ristturunda koos teiste enda piirkonna ettevõtetega. Jutusta lugusid, jaga emotsioone. #eestissearmunud\nHoia ja koolita oma töötajaid – sul on inimesed, kes on sinu juurde jäänud ka rasketel aegadel? Hinda ja täna neid. Kui sul on pereettevõte, tunnusta ka enda lähedasi. Nemad loovad sinu ettevõtte kuvandi, pakuvad klintidele emotsioone ja meeldejäävaid elamusi. Hea teenindus on see, mis meelde jääb. Leppige juba nüüd kokku hooajaväliseks perioodiks koolitusi või ühiseid kogemusreise. Kui senised teadmised kaasaegsest turismiteenuste disainimisest vajavad täiendamist, siis turismi- ja restoraniettevõtluse tasemeõpet ning täienduskoolitust pakub ka Eesti Ettevõtluskõrgkool Mainor. Uued teadmised aitavad nii nüüd kui ka tulevikus oma turismiäri kasvatada ja tööandjale suuremat väärtust pakkuda.


Kuula ja vaata: Birgitta festival toob lavale Olav Ehala uue muusikali - Tallinn - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\n8. aprill 2013, 16:49\nOlav Ehala-Leelo Tungla «Arabella» võiks tinglikult mahtuda ka žanrimääratlusse koguperelavastus ning päris kindlasti näeb selles korraldajate sõnul nüansse, mida tuttavaks saanud filmiloos või raamatus ei kohta. Lavastuses teevad kaasa Maria Soomets (Arabella), Hannes Kaljujärv (Taaniel Tina), Rain Simmul (Hasso), Andero Ermel (Halleluuja) ja teised armastatud laulvad näitlejad.\nInglise juhtiv ooperimaja toob festivalile Gounod´ «Fausti» - ühe suure romantilise ooperi ja Britteni «Albert Herringu» – 20. sajandi satiirilise kammerooperi. Fausti lavastaja Ran Braun on Eesti publikule tuttav Rahvusooperi Estonia ooperi «Boheem» lavaleseadjana ning eelmise aasta Birgitta festivalil etendunud «Don Giovanni» kaaslavastajana.\n«Albert Herring» on ooperite hulgas harv nähtus – andekas sotsiaalne komöödia. Meisterlik libreto väikelinna elust on nii tabav ja eredate karakteritega, et võiks toimida omaette näidendina, kuid seda täiendab Britteni teravmeelne ning liigutav muusika.\nKomische Oper Berlin toob Kurt Weilli muusikal ja Bertold Brechti tekstil põhineva lavateose «Seitse surmapattu». Komische Oper on Euroopa innovaatilisemaid ooperimaju, mille lavastused kuuluvad Euroopa eliidi hulka. Lavastuse muusikajuhiks on Saksamaal elav noor Eesti dirigent Kristiina Poska. Bertolt Brechti tekst ja Kurt Weilli muusika on lõikavalt vaimukad, teos on tollaste lööklaulude töötlustest.\nLisaks jõuab festivalil koostöös Promfestiga lavale Vene 19. sajandi lõpu ooper – Rimski-Korsakovi «Tsaari mõrsja», kaasatud on ka Kaunase ooperi- ning balletiteater. Festivalide ühiseks eesmärgiks on luua põhiliselt oma jõududega muusikateatrit, kus lavastus on kaasaegse teatrikunsti tasemel. Lavastaja Teet Kask, dirigent Erki Pehk, kunstnik Madis Nurms.\nTeatrikunsti traditsioonilist poolt esiinab seekord Vene ballett. Kremli ballett toob uue teose, vaimuka ja särava «Figaro», mis on loodud kahe tuntud ooperi – Mozarti «Figaro pulma» ja Rossini «Sevilla habemeajaja» süžeele ja muusikale. Tšaikovski «Uinuv kaunitar» on vene balletiklassika kaunis näide.\nEtendused algavad sel aastal kell 19. Akende pimendamiseks on leitud tõhusam moodus, ja nüüd saavad etendused alata publikule mugavamal ajal.


Katusekorter - Välisilme\n1 - The Time New York, New York, Hotelli interjöör\n2 - The Time New York, New York, Katusekorter, Vaade toast\n7 - The Time New York, New York, Katusekorter, Vannituba\n8 - The Time New York, New York, Superior sviit, Vannituba\n9 - The Time New York, New York, Välisilme\n10 - The Time New York, New York, Katusekorter, Välisilme\n16 - The Time New York, New York, Hommikusöögi ruum\n25 - The Time New York, New York, Superior tuba, 1 lai voodi, Tuba\n30 - The Time New York, New York, Katusekorter, Vannituba\n31 - The Time New York, New York, Standard tuba (Petite Full), Vannituba\n32 - The Time New York, New York, Välisilme\n37 - The Time New York, New York, Koosolekuruum\n40 - The Time New York, New York, Katusekorter, Tuba\n43 - The Time New York, New York, Superior tuba, 1 ülilai voodi, Vaade toast\n44 - The Time New York, New York, Superior tuba, 1 lai voodi, Toas olemas\n48 - The Time New York, New York, Standard tuba (Petite Full), Tuba\n8,4Väga hea1061Kuva kõik 1 061 Hotels.com arvustust\nThe location of the property is very convenient, at the heart of Times Square, the only… 22. märts 2020\nI appreciated the artistic modernization of the decor. The clock behind the front desk… 12. märts 2020\nKohapeal on vastuvõtulaua töötaja. Lisateabe saamiseks palutakse pöörduda majutusasutuse poole. Kontaktandmed on broneeringu kinnituskirjas. Katusekorteri broneerinud külastajatel tuleb majutusasutusega 72 tundi enne saabumist ühendust võtta, et saada lisateavet kodukorra kohta.\nSee majutusasutus broneerib 72 tundi enne saabumist maksekaardil tagatismakse kõigi majutuste puhul, mille eest tasutakse kohapeal, mitte broneerimise ajal.\nThe Time New York – KKK\nKas The Time New York võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, The Time New York pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas The Time New York on praegu külastajatele avatud?\nKas The Time New York lubab kaasa võtta lemmikloomi?\nMillised kellaajad on The Time New York kehtestanud sisse- ja väljaregistreerumiseks?\nJah, kohapeal on olemas söögikoht.Lähiümbruse söögikohti: Da Marino (1 min jalgsi), Brasserie 1605 (1 min jalgsi), Ruby Foo's (1 min jalgsi).\nVäga hea 8,4 1 061 arvustuse põhjal\nCARLYN, us1 öö, reis


★★★ Lõõgastav Elenko elukoht CEI arhitektuur ★★★\nTavaliselt, kui mõtled perekonnale või kodus, on esimesed asjad, mis tulevad meelde: mugavus, lõõgastus, armastus ja rahulikkus. Ideaalne pere pereks on maja, millel on kõik vajalikud tingimused normaalseks elamiseks ja võib-olla kaunis ümbritsev maastik oleks suurepärane täiendav asi.\nCEI arhitektuuri poolt välja töötatud Elenko Residence võib olla suurepärane pakkumine ühele perele ja see asub Osoyoosi järve lähedal, British Columbia, Kanada.\nSee on kahekorruseline hoone, millel on lame aia katuse, mis pakub teile suurepärast vaadet järvele ja palju lõõgastavaid hetki. Peamise korruse juures on kõige olulisemad ruumid, nagu elutuba, söögituba, köök, külaliste magamistuba ja vannituba. Teisel korrusel on kõik muud magamistoad. Kõik need ruumid on üksteisega virnastatud, ei ole siseuksteid ega teisi jagurit, nii et kõik paistaks avaramaks ja täis valgust.\nPuit ja klaas näivad olevat peamised materjalid, mida kasutatakse mööbli või muude sisustuste jaoks. Kõik on kaasaegsed nagu elutoa mööbel, köögimööbel ja -varustus või kamin. Hoones on minimaalsed läbipaistvad avad, millest paljud neist on ida pool, et nad saaksid pakkuda kauneid vaateid järvele.See elukoht on kujundanud CEI arhitektuur.


Ukrainat pommitav Venemaa võitleb enda aladel metsapõlengutega, sel nädalal on hukkunud kümme inimest - Rohegeenius\nUkrainat pommitav Venemaa võitleb enda aladel metsapõlengutega, sel nädalal on hukkunud kümme inimest\n11. mai 2022 kell&nbsp09:46\nTuletõrjuja kustutab maastikupõlengut Venemaal Kurgani regioonis. Foto: Russian Emergency Ministry Press Service / AP / Scanpix\nPresident Vladimir Putin kutsus ametivõime üles astuma jõulisemaid samme Venemaa metsatulekahjude ärahoidmiseks.\nRääkides videokõnes föderaal- ja piirkondlike ametnikega, rõhutas Putin, et eelmisel aastal riiki tabanud metsapõlengud olid viimaste aastate suurimad. Ta palus kohalikel kuberneridel anda teada meetmetest, mida eelmisel korral tuleohutuse suurendamiseks võeti.\nEdela-Siberis puhkenud tulekahjudes on sel nädalal hukkunud vähemalt 10 inimest ja kahjustada saanud sadu hooneid. Nädalavahetusel möllasid tulekahjud mitmes külas ning tugev tuul takistas tule kustutamist.\nMärksõnad: metsapõleng, metsatulekahju, sõda Ukrainas, venemaa


Teatrietendus ''Egoistid'' / Спектакль ''Эгоисты'' - 01.02.2017 - Vene Kultuurikeskus, Tallinn - Piletilevi.ee Basket:0 Create account User log in Remember my password Forgot password? Using social media Facebook Google Log in: Basket: 0Language:engengestrusfin Salespoints News Venues & Promoters How to buy For promoters Select period: All Music Theatre Sports Festivals Jazzkaar Movies Family Gift cards Other Food & Drink Teatrix No results have been found for your request. Loading... Reload Teatrietendus ''Egoistid'' / Спектакль ''Эгоисты'' We 01/02/2017 19:00 Vene Kultuurikeskus, Tallinn Refund Add to calendar Etendus Egoistid 1.02 jääb ära.\nÜrituse korraldaja vabandab siiralt tekitatud ebamugavuste eest. Piletid ostetakse tagasi kuni 05.02.17 (k.a.) kõikides Piletilevi müügikohtades va Statoili teenindusjaamad. Ostetud Sebrapiletite eest kannab Piletilevi kontor raha kliendi arveludsarvele. Korraldaja ja artisti management vabandavad võimalike ebamugavuste pärast. 1. veebruaril, Vene kultuurikeskuses EGOISTID M. Müllüaho näidendi „Paanika“ alusel Reźissöör-lavastaja – Harold (Garold?) Strelikov\nOsades: Vladislav Kotljarskii, Aleksandr Bobrov, Vladimiri Feklenko\nLugu kolmest noorest (kuigi mitte enam eriti) mehest põimub üheks sasipuntraks tänu nende isiklikele probleemidele. Leo läheb tülli oma neiuga ja pingutades end üle lausa „ribadeks“ kiirustab abi paluma sõbralt Maksilt - aimamata, et ka semu on sügavas depressioonis ja see on teinud temast praktiliselt skisofreeniku. Kui nende suhted teravnevad peaaegu kuni „vennatapuni“, ilmub ootamatult kohale õnneseen Johnny. Temal on tõesti kõik „śokolaadis“. Ta on populaarse teleprogrammi „Alter ego“ saatejuht. Sõbratare ohtralt nagu heeringaid karbis. Talle tunduvad sõprade probleemid naeruväärsetena, aga ainult nii kaua, kui ta saab teada, et ta programm ootamatult suleti ja ta on jäänud tööta. Klaarides omavahel arveid ja sooritades peaaegu suitsiidi saavad nad lõpuks lahti ka oma isiklikest kompleksidest, „kuumad soome poisid“ korraldavad enneolematu muusikalise show. Kui sa oled andekas, siis sa oled loodudki elama egoistina. Leppige sellega, tüdrukud!\nEtendus toimub vene keeles. Show moreShow less Event Date / Time Venue Teatrietendus ''Egoistid'' / Спектакль ''Эгоисты'' We 01/02/2017 19:00 Vene Kultuurikeskus, Tallinn Refund Price information Alates 09.11 kell 12:00 kuni 30.11 (k.a.) kõik piletid -20% soodsamad!\nPileti hinnad vahemikus 15 € kuni 59 € (vastavalt istekohale).


14.12.2006 Veidike vanadest jõulukommetest… « Uudised ja blogi | Ahja Valla Tuglase Muuseum\nJõuluaeg saabus Toomapäevaga (21. detsembril). Algas jõulutoitude valmistamine, pandi käima õlu, tehti pühade-eelne suurpuhastus. Jõululaupäevaks pidid olema lõpetatud välised tööd, lakke riputati kroonid, tuppa toodi jõuluõled ja lõikusaja esimene või viimane viljavihk. Õlgedel mängiti jõulumänge. Selle järgi, kui palju õlgi lakkeviskamisel partele üles jäi, ennustati järgmise aasta viljasaaki. Jõuluööl söödi mitu korda, et toitu jätkuks, ööseks jäeti koju tulnud hingedele toit lauale. Aknad kaeti vaimude eest, laudas anti loomadele leiba. <?<o:p style="tabStops: ; borderSpacing: ">\n<?<v:shapetype id=_x0000_t75 style="tabStops: ; borderSpacing: " path="m@4@5l@4@11@9@11@9@5xe" stroked="f" coordsize="21600,21600" filled="f" o:preferrelative="t" o:spt="75">Jõulukuuse komme tuli taluperedesse mõisate ja koolide vahendusel Saksamaalt ning kodunes 20. sajandiks. Ehitud kuuske hoitakse toas tavaliselt jõululaupäevast kolmekuningapäevani. Külaskäimine algas teisel jõulupühal. Jõulud on eesti rahvakalendri tähtsaim pühadeperiood. Esimene jõulupüha on meil pigem perekondlik koosviibimine. Sellest ajast kuni kolmekuningapäevani (6. jaanuar) käisid perest perre ka näärisokud. Seljas pahupidi kasukad, soovisid nad majarahvale õnne ja edu ning said selle eest mitmesuguseid ande. Tänapäeval käib jõuluajal ka jõuluvana, kes ise kingitusi toob. See üldlevinud komme sai Eestis tuntuks käesoleva sajandi esimese veerandi lõpuks.\nNäärid kujunesid eraldi pühaks seoses aasta alguse määramisega 1. jaanuarile 1691. aastal. Nimetus ise pärineb alamsaksa keelest (ni jar - uus aasta) ja on varem kasutusel olnud ainsuse vormis tähistamaks uue aasta esimest päeva. Et näärid paiknevad jõulupühade järel ja jõuluaja keskel, on neid nimetatud ka teisteks jõuludeks. Vana-aasta kombestik kattus suurel määral jõuluõhtu omaga, oli aga rõõmsameelsem ja vähem pühalik. Kommetele lisandus inimsaatuse ennustamist. Valati õnne, ennustati mehelesaamist kukele viljateri või koerale konte valida andes jne. Uue aasta esimesel päeval käidi külas ja sooviti õnne. Kui esimesena soovis õnne meesterahvas, pidi see tooma õnne kogu aastaks, naisterahvas tähendas halba. Mõnel pool visati naiskülalisele vanad pastlad kaela või tuhka järele.\nKogu Eestis usuti, et mida sel päeval tehakse, seda tehakse aasta läbi. Tähine nääriöö ennustas rohkearvulist loomade sündi, härmas mets viljarikast aastat jne.\nJõulude viimasel pühal, kolmekuningapäeval, käidi talust tallu aega veetmas, mängiti jõulumänge, joodi õlut ja lõpetati jõulutoite. Jõuluõled tuli välja viia ning vokid lagedale tuua. Saartel ja rannikualadel oli jõulude lõpuks nuudipäev (7. või 13. jaanuar). Nuudipäeval tööd ei tehtud, mehed käisid perest perre ja lõid õlest nuutidega pühad välja, maitsesid õlut ja viisid õllenõude punnid kaasa. /Allikas ERM/\nSoovin vallavolikogu kultuuri- ja hariduskomisjoni; muuseumi ning MTÜ AVAR – Tuglase Sõprade Seltsi nimel\nJÕULURAHU TEIE SÜDAMESSE!\nMõtteid ilusaid ja häid. Toogu teile aasta uus-\nOlgu sama palju neid. Nagu okkaid kuusepuus!


u:find - 100003 PS Proseminar: Medieval and Early German Literature (2010S)\n100003 PS Proseminar: Medieval and Early German Literature (2010S)\nThursday 11.03. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 18.03. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 25.03. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 15.04. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 22.04. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 29.04. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 06.05. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 20.05. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 27.05. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 10.06. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 17.06. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)\nThursday 24.06. 19:00 - 20:30 (ehem.Übungsraum 2 Germanistik Hauptgebäude, 2. Stock, Stiege 9)


Doktoriõppe kvaliteedileppe allkirjastamine | Tartu Ülikool\nKokku lepitakse doktoriõppe arendamise põhimõtted ja uued miinimumnõuded doktoritöödele, ehk missugusena doktoriõpet ja doktoritöid tulevikus nähakse. Lisaks teadusartiklitele võivad doktoritöö osadeks olla ka patendid või patenditaotlusted ning muud rakenduslikud lahendused (nt insener-tehniline või tarkvaralahendus), samuti loometöö (nt avalik linastus, etendus, näitus või muu rahvusvahelisele publikule avatud esitus). See tähendab, et doktorant kui alustav teadus- ja arendustöötaja saab senisest paremini teha doktoritööd konkreetsete ettevõtete või avaliku sektori asutuste heaks ja nende juures. Nii aitab doktorantuur panustada ka kõigi nende organisatsioonide innovaatilisuse suurendamisse.\nHanna Kanep, Rektorite Nõukogu tegevsekretär, 503 5403, hanna.kanep [ät] ern.ee