Uudishimu pani kanepiga katsetama - Uudised - Majandus\nUudishimu pani kanepiga katsetama\n22. september 2013, 20:12\nTammejuure talus on kanepitoodete arendamise võtnud enda peale peamiselt peretütar Karin Kuusemaa. Fotol hoiab ta käes külmpressitud kanepiõli, mida talu alates selle aasta jaanuarist toodab. FOTO: Maarja Otsa\nKui Läänemaal asuva Tammejuure mahetalu peremees Teet Kuusemaa ühel õhtul arvuti tagant püsti tõustes teatas, et nad võiksid hakata kanepit kasvatama, naeris pere idee sõbralikult välja. Kolm aastat hiljem lokkab selle talu põllul kanep ning laatadel on nende laud täis kanepitooteid.\nMe arvasime tõesti, et isa teeb nalja, sest me ei teadnud ju kanepist midagi, aga isa oli lugenud õlikanepist igasugu artikleid ja arvas, et me võiksime katsetada selle kasvatamisega, meenutas peretütar Karin Kuusemaa.\nÜle 20 aasta teraviljakasvatusega tegelenud talus ei läinud esimesed katsetused kanepiseemnetega sugugi ladusalt. «Arvasime, et kanepiga saab korralikult teenida, aga sellest tonnist seemnetest, mis me maha panime, saime ainult viissada kilo tagasi. Maksime ise veel pealegi,» jutustas Tammejuure talu perenaine Anita Kuusemaa.\nJärjest uusi tooteid\nEsimesel aastal müüs talu kanepi lihtsalt seemneks, aasta hiljem hakati müüma kanepiteed ning selle aasta jaanuarist toodab talu ka mahemärgistusega kanepiõli ja -jahu. Samuti on tootevalikusse lisandunud kanepiõlil põhinev kehakoorija ning -kreem.\n«Kõige hõlpsam oleks kanep lihtsalt seemnetena maha müüa, aga meile jällegi meeldib ise ka kanepist midagi teha,» rääkis peretütar Karin Kuusemaa, kes on kanepitoodete arendamise peres enda peale võtnud.\nOma tooteid müüb Tammejuure talu peamiselt ökopoodidele ja erinevatele vahendajatele. Samuti käib pere laatadel. «Laatadel saab päris palju nalja. Vahel kulub ikka meeletult energiat, et inimestele selgeks teha, mis vahe on õlikanepil ja narkootilisel kanepil,» nentis peretütar. «Aga terviseteadlikumad inimesed teavad kanepi kasulikke omadusi juba päris hästi,» lisas ta.\nKa raksus on Tammejuure talu kanepipõldudel käidud. «Ükskord mingid poisikesed korjasid meie põllult kanepilehti ja müüsid neid Tallinnas turul narkootilise kanepi pähe. Ma ei tea, kas keegi neid uskuma ka jäi,» meenutas pereema Anita Kuusemaa.\nSel aastal kasvab Tammejuure talus kanep kümnel hektaril. Kui hea kanepiaasta tänavu tuleb, sõltub peretütar Karin Kuusemaa selgitusel sellest, kuidas õnnestub saak sügisel ära koristada. «Tähtis on saak põllult kätte saada. Kanep valmib septembri lõpus või oktoobri alguses ja kui siis on juba sügisvihmad, tekib oht, et terve saak jääb põllule,» rääkis Karin Kuusemaa.\nLisaks kanepile kasvatab Tammejuure mahetalu veel nisu, kaera, rüpsi ja hernest, tegeleb metsandusega ning tahab järgmisest suvest hakata pakkuma ka majutust. «Kanep on meie jaoks üks väike, aga huvitav nišš. Tegeleme kanepiga juba selle pärast, et meile endale kanepitooted väga meeldivad ja siis on neid vähemalt omast käest võtta,» lausus Karin Kuusemaa.\nTammejuure talu on perefirma – isa Teedul ja ema Anital on abis tütar Karin (23), kes tegeleb peamiselt kanepitoodetega, poeg Kaupo (23), kes õpib ülikoolis, kuid on samuti talus abis, ning tütar Kairi (19), kes aitab kanepitooteid laatadel müüa. Pere noorimate laste Kalevi (10) ja Kaire (11) põhitööks on esialgu õppimine.\n«Perefirma suurim väärtus on see, et kõik toetavad üksteist ja teevad asja südamega. Eks vahel tekib tülisid ka, kui keegi põllul midagi ära lõhub, aga kõigest saab üle,» rääkis peretütar Karin Kuusemaa.\nTurundust õppinud peretütar arutles, et noorel inimesel oleks palju mugavam jääda pärast kooli lõpetamist Tallinnasse ja käia palgatööl, kuid tema on otsustanud kodutallu tagasi tulla. «Vanemad on nii suure asja üles ehitanud ja kahju oleks seda käest lasta,» nentis ta.\nPerfect Plant OÜ juhatuse liige ja Eesti Tööstuskanepi Liidu üks asutajaid\nEesti kanepikasvatajatel läheb hästi. Oleme suutnud saagi kokkuostuhindu tõsta ja lisaks taastati sel aastal seemnekanepisordi Finola toetus. Huvi toetuse vastu on olnud suur.\nSel aastal kasvatatakse Eestis tööstuskanepit umbes 350 hektaril.\nKanep on üks iidseimaid kultuur-taimi, mida on sajandeid kasvatatud vastupidava kiu ja õlirikaste seemnete saamiseks.\nOlenevalt sordist sisaldab kanep rohkem või vähem ka narkootilist ainet. Hašiši allikaks on traditsiooniliselt india kanep (Cannabis indica). Tööstuses kasutatakse harilikku kanepit (Cannabis sativa), millel pole narkootilist mõju.


Nädala kokkuvõte 28.03 - 3.04.2016\nSelle nädalaga võin täitsa rahule jääda. Kuigi nädal algas tubaselt Marguse haiguse tõttu, siis kokkuvõttes olen päris tubli olnud.\nEsmaspäeval ja teisipäeval trenni ei teinud üldse. Margus oli esmaspäeval veel päris sülekas. Käisime arsti juures ära ja saime rohud peale. Peale seda hakkas järkjärgult olemine paranema. Teisipäeval oli juba tavaline Margus tagasi, aga kohe õue temaga ei julgenud minna. Tubase aja kasutasin, et likvideerida segaduse, mis oli tekkinud nende paari päevaga, kui Margus sülekas oli. Söömine oli mõlemal päeval ilusti kava järgi. Nende kahe päevaga läks kaotsi üks jooks, mis oli kava järgi ette nähtud.\nKolmapäeval saime juba välja kõndima. Muidu oli plaanis küll alles neljapäev minna, aga kuna tuult absoluutselt polnud, siis käisime juba päev varem. Umbes tunnike sai kõnnitud. Söömine jätkuvalt kava järgi, kuigi sel päeval oli meeletu näksimise isu. Aga sain võitu :)\nNeljapäev tuli juba traditsiooniliselt trennirohke. Hommikut alustasin jooksuga (intervalljooks), Pärastlõunal kõndisin Kabalasse ja hiljem sealt tagasi (kokku umbes 50min). Vahepealse aja tuuseldasime spordisaalis, sest siis on lasteaeg seal. Kuna mul oli lapsehoidja käe pärast, siis sain ise ka veidi korvi visata, saalihokit mängida ja palli niisama visata lastega.\nKui lapsed koju said, läksin ise Margusega veel aeroobikasse ka. Kuna eelmine kord tekitas Margusele päris suure trauma (järgnev öö oli ka nii rahutu peale seda emme taganutmist), siis mõtlesin proovida, et võtan ta kaasa. Põdesin küll palju, aga tulemus oli väga hea. Nii head trenni pole ammu saanud :D Järgmine kord võtan ka kaasa. Söömine 5+!\nReedel kõndisin hommikul 48 minutit, ja pärast veel veidi üle tunni. Söömine jälle ilusti kava järgi.\nLaupäeval käisin hommikul jooksmas. Tegin kava järgse pika jooksu ära. Kuna eelmine nädal jäi pikk jooks vahele ja esimesel nädalal oli 5,5km läbitud, siis seekord pidin 6,5km jooksma. Nii ka tegin. Lõuna ajal kõndisime lastega 45 minutit, millest osa aega oli mul üks 17kg kaaluv kutt seljas. Õhtul tegin veel üle tunniajase kõnni. Söömine jällegi ilusti kava järgi!\nPühapäeva hommikul mõtlesin, kas jooksen järgi selle jooksu, mis nädala algusega kaotsi läks või sõidan rattaga natuke. Kuna ma unustasin eelmisel päeval ema-isa juurest ühe asja kaasa võtta, siis otsustasin ratta kasuks ja käisin tõin selle asja ära. Seega 45 minutit rattasõitu sai trenniks. Tempo on ikka ulmeaeglane ja vahemaa (veidi alla 14km) üliväike võrreldes selle ajaga, kui siis 30-60km trennina korraga maha sõitsin. Aga alguse asi. Küll pikenevad vahemaad ja tõuseb kiirus. Ahjaa, söömine oli ka nii, nagu ette nähtud.\nSeega nädala jooksul sai kokku trenni tehtud 9 tundi 11 minutit ja 49 sekundit. Üle kolme nädala üks asjalikum nädal jälle. Ka toitumine oli see nädal väga hea. Ainult kaal millegi pärast ei taha minuga väga nõustuda. Selle ulmelise kaalutõusu, mis esmaspäeval vastu kaalult vaatas, sain alla tagasi, aga lisaks nagu ka väga midagi ära kaotada keha ei taha. Aga küll läheb, järgmine nädal ka nii tubli olen, siis vast ikka liigub edasi alla poole, nagu peab ;)


aastapäev – Lehekülg 2 – Külauudised\nHomme peetakse Kõue vallas Johan Pitka 140. sünniaastapäeva\nJohan Pitka 140. sünniaastapäeva peetakse 26.veebruaril 2012 Kõue vallas Alansi külas mitmete erinevate üritustega. Kavas:\nKell 11 mälestustalitus Alansil Pitka memoriaalis:\nEsineb Kose Pasunakoor.\nSõnavõtud (Kaitseliidu esindajad; Andres Õis – Kõue vallavolikogu liige, endine vallavanem; Kaitseliidu vaimulik).\nKell 11.45-12.00 antakse stardid12 km suusavõistlusel osalejatele.\nKell 12 antakse ühisstart 6,5 km suusamatka rahvasportlastele.\nKell 12.15 toimub Harmi kooli õuel Kose KL üksuse masinate tutvustus.\nKell 12.45 Pitka näitusega tutvumine ja temaatiline viktoriin.\nKell 14 EV 94. sünniaastapäevale ja Johan Pitka 140. sünniaastapäevale pühendatud aktus:\nAvasõnad Kõue vallavanem Ott Valdma ja Kaitseliidu esindaja.\nKaitseväe segakoor, dirigent Veronika Portsmuth.\nMerendusajaloolase ja värske Pitka teemalise raamatu autori Reet Naberi ettekanne.\nKaiu valla aktiivse kaitseliitlase ja riigikaitseõpetaja Kalev Kiviste lühiettekanne.\nHarmi kooli laste ja vilistlase lühiprogramm.\nKell 15.30 (15.45) aktusejärgne vastuvõtt ja raamatuesitlus.\nKorraldajad: Alansi-Kirivalla-Lutsu Külaselts koostöös Kaitseliidu, Kõue Päästeseltsi, Kõue Vallavalitsuse, Harmi Põhikooli ja Alansi Offroad Klubiga. Teatud osa üritustega kaasnevatest kulutustest kaetakse kohaliku omaalgatuse programmist.\nAllikas: Kõue valla Alansi, Kirivalla ja Lutsu külade ühisleht\nPostitatud 25/02/2012 Autor Maris LestbergRubriigid Alansi küla,Harjumaa,Kõue valdSildid aastapäev,aktus,Eesti Vabariik,Johan Pitka,suusatamine\nKonverents “Säde Seltsi jälgedes” Valgamaal\nValga Muuseumisõprade Selts koostöös Valga Muuseumiga kutsuvad kõiki Valgamaa rahvakultuuri ja ajaloopärandiga tegelevaid MTÜ-sid ja organisatsioone konverentsile “Säde Seltsi jälgedes”, millega tähistame Säde Seltsi 110. aastapäeva.\nPäeva eesmärk on Valgamaal tegutsevate rahvakultuuri ja ajaloopärandiga tegelevate MTÜ-de ja organisatsioonide koostöö ja infovahetuse parandamine, samuti Valgamaa ajaloo ja kultuuripärandi kasutamine kogukonna aktiveerimiseks ja kodutunde süvendamiseks.\nOotame kõiki huvilisi konverentsile 21. veebruaril 2012 algusega kell 10 Valga Kultuuri- ja Huvialakeskusesse (Kesk 1, Valga).\nEsinejateks on Eesti Rahva Muuseumi direktor Krista Aru, maarahva laulik Margus Konnula ehk Contra ja Valga Muuseumi direktor Marek Nõmmik. Päeva juhib Marek Mekk.\n10.00 KALEV HÄRK, Valga linnapea – Avasõnad\n10.10-11.00 KRISTA ARU – “Omakultuuride rollist Eesti kultuuriruumi säilitamisel”\n11.00-11.45 CONTRA – “Koostöövõimalustest inimeste vahel”\n11.45-12.00 MAREK NÕMMIK – “Valga Muuseum – piirkondliku identiteedi säilitaja”\n12.00-12.30 Kohvipaus ja kontaktiturg\n12.30-14.45 MÕTTEKODA: koostöövõimalused ajaloo ja kultuuripärandi kandepinna laiendamisel\nKonverents on tasuta.\nRegistreerimine 6.-20. veebruaril 2012 telefonil +372 766 8861 või e-postiaadressil: margit@valgamuuseum.ee\nPostitatud 19/02/2012 20/02/2012 Autor Maris LestbergRubriigid Valga linn,ValgamaaSildid aastapäev,ajalugu,muuseum,rahvakultuur,selts\nTartu rahulepingu 92. aastapäeva mälestushetked Viljandis\nKindral Johan Laidoneri ratsamonumendi juures kõneleb Viljandi maavanem Lembit Kruuse. Foto: Viljandi maavalitsus\nTartu rahu on Eesti diplomaatia algusaja suurim saavutus ja Eesti riigi üks tähtsamaid vundamendikive. Eestile tähendas Tartu rahu Vabadussõja juriidilist lõppu ning kaks aastat varem välja kuulutatud iseseisvuse tunnustamist de jure.\nTartu rahulepingu aastapäeva, 2. veebruari hommikul kell 9 asetasid Viljandi maavanem Lembit Kruuse, Viljandi linnapea Loit Kivistik ja volikogu esimees Tarmo Loodus ning Kaitseliidu Sakala maleva erumajor Rein Kikas küünlad ja lilled Johan Laidoneri ratsamonumendi jalamile. Tseremoonial osalesid ka Viljandi abilinnapead Rein Triisa ja Ardo Agasild, linnavalitsuse liige Gunnar Veermäe ja Viljandi linna elutöö preemia pälvinud ettevõtja Karl Luht.\nEdasi suunduti Riia mnt surnuaial asuvale Vabadussõjas langenute Viljandi ühiskalmistule, et asetada sealgi küünlad ja pidada mälestushetk.\n“Tartu rahulepingu sõlmimine on eestlaste ajaloo üks olulisemaid hetki ja selle sündmuse väärikas tähistamine aitab seda meeles hoida. Riigilippude heiskamine ja mälestushetked sel päeval on ilus traditsioon, mis meenutab meile, et iseseisvus ei ole midagi iseenesestmõistetavat,” sõnas maavanem Lembit Kruuse. Loe edasi: Tartu rahulepingu 92. aastapäeva mälestushetked Viljandis\nPostitatud 02/02/2012 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Eesti,Viljandi,ViljandimaaSildid aastapäev,mälestusmärk,Tartu rahuleping,vabadus,vabadussõda\nRakvere tähistab homme linna vabastamise aastapäeva\nNeljapäeval, 12. jaanuari hommikul koos päikesetõusuga kell 9.09 märgib kahuripauk linnusest ja pidulik lipuheiskamine linnusetorni Rakvere vabastamist punavägede käest 1919. aastal.\nRakvere vabastamise aastapäeva tähistamine jätkub kell 10 laskevõistlusega politsei- ja päästemaja lasketiirus, kus üksteiselt võtavad mõõtu Rakvere koolide ja linna võistkonnad. Laskevõistluse korraldab Rakvere Linnavalitsus koostöös Kaitseliidu Viru maleva ja Rakvere politseijaoskonnaga.\nKell 11.30 liiguvad Rakvere Eragümnaasiumi õpilased tõrvikutega rongkäigus kooli juurest Ausambamäele, kus algab kell 12 austamismiiting Rakvere vabastajatele. Noored esitavad luulekava.\nEesti ja Soome väeüksused sisenesid Rakverre 1919. aasta 12. jaanuari ööl ja varahommikul ning vabastasid Rakvere. See päästis muu hulgas paljude inimeste elu, sest bolševikud ei jõudnud massimõrva Palermo metsas lõpuni viia ja kõiki vange hukata.\nRakvere linna vabastamise aastapäeva tähistati hommikuse kahuripauguga juba enne II maailmasõda. Linnas toimus paraad, linnas oli pidulik meeleolu, peeti kõnekoosolekuid, kirikutes tänujumalateenistusi, aktusi.\nPostitatud 11/01/2012 Autor Maris LestbergRubriigid Lääne-Virumaa,RakvereSildid aastapäev,ajalugu,tähistamine\nRidala vald tähistab 20. aastapäeva hulga üritustega\nEile oli Ridalas rahvapidu. Täna, 10. detsembril kell 17 toimub Uuemõisa Valges saalis kontsert „Haapsalu kammerkoor 5”.\nPühapäeval, 11.detsembril kell 15 on Uuemõisa Valgesse saali kutsutud beebid.\nEsmaspäeval, 12. detsembril on Ridala vallale omavalitsusliku staatuse kinnitamise 20. aastapäev. Sellel puhul pakub vallavanem kella 9–10 hommikukohvi ja avatud on külalisteraamat „Südamelt ära”.\nKella 10-16 on täistundidel valla lasteaialaste ja kooliõpilaste kontserdid Valges saalis, välja on pandud foto- ja meenekonkurssidele esitatud tööd.\nKella 12-16 saab vallarahvas vallaametnikega Uuemõisa ühingu ruumides juttu ajada. Kella 16-17 toimub volikogu esimehe kellaviietee.\nReedel, 16. detsembril kell 15 on Ridala koolimajas pidulik pensionäride pärastlõuna. Kell 20 algab Uuemõisa mõishoones küladevaheline mälumänguturniir.\nReedel ja laupäeval, 16.-17. detsembril kella 10-16 on Tänava talu miniloomaaias avatud väikelaste jõulumaa.\nLaupäeval, 17. detsembril kella 10-17 toimub Parila seltsimajas külaturg.\nPostitatud 10/12/2011 10/12/2011 Autor Kaile KabunRubriigid Läänemaa,Ridala valdSildid aastapäev,omavalitsus\nLihula vald tähistab 20. aastapäeva\nLaupäeval, 26. novembril tähistatakse Lihula kultuurimajas valla 20. aastapäeva.\n12.00–17.45 konverents peeglisaalis;\nFotoprogramm „Lihula eile ja täna” suures saalis.\n1. Lihula vald 1991. ja 2011. aastal. Mis on toimunud valla majanduses, rahvastikus, maakasutuses ja infrastruktuuris. Lihula vald 2021?\nMargus Källe, Lihula valla arendusnõunik\n2. Eesti planeering 2030+, mida see võiks tähendada Lääne-Eestile, sealhulgas Lihula vallale.\nTavo Kikas, siseministeeriumi planeeringute osakonna nõunik\n3. Rohtne biomass – Lihula valla loodusvara. Millist osa sellest ja kuidas on võimalik kasutada?\nÜlo Kask, TTÜ Soojustehnika Instituudi teadur\n4. Looduskaitse ja kohalik elanik lähitulevikus.\nAleksei Lotman, Eestimaa Looduse Fond\n5. Lääne maakonna arengustrateegia aastani 2025 ja Lihula valla osa selles.\nMerle Mäesalu, Lääne Maavanema kt\n6. Kohaliku ettevõtja vaade Lihula vallale.\nHolger Wachtmeister, ettevõtja\n7. Mina ja Lihula.\nHeini Heinlaid, Lihula Gümnaasiumi õpilane\nPostitatud 22/11/2011 22/11/2011 Autor Kaile KabunRubriigid Läänemaa,Lihula valdSildid aastapäev,kontsert,konverents,vald\nUrvastes läheb malemänguks\n1931. aastal toimus Kanepi lauluseltsi maleringi ja Urvaste noorsooliidu Siirius maleosakonna vahel malevõistlus.\nSelle ajaloolise sündmuse 80. aastapäeva tähistamiseks korraldavad MTÜ Kanepi Laulu Selts ja MTÜ Urvaste Külade Selts 22. novembril kell 18.30 Urvaste seltsimajas malesimultaani.\nOodatud on kõik, kes soovivad males Kersti Kõrgega jõudu katsuda või sündmustele kaasa elada. Simultani muudavad luulelisemaks Margus Konnula ja musikaalsemaks Ülar Kõrge.\nLisainfo: Ülar Kõrge, tel 5615 3009 ja Airi Hallik-Konnula, tel 520 6001.\nPostitatud 16/11/2011 16/11/2011 Autor Kaile KabunRubriigid Urvaste vald,VõrumaaSildid aastapäev,malemäng\nSeto leeloansambel Helmekaala tähistab 25. aastapäeva\nHelmekaala. Foto: neljas.ee\n22. oktoobril kell 13 saab Võru kultuurimajas Kannel alguse pidu, millega Võru linnas elavate setode leeloansambel Helmekaala tähistab oma 25. tegutsemisaastat. Helmekaala loodi 1986. aastal, mil esimest korda astuti koos üles Obinitsa leelopäeval. Alates 1987. aastast tegutseb ansambel kultuurimaja Kannel katuse all. 25 aasta jooksul on Helmekaalal olnud arvukalt esinemisi. Võru Kandle seto ansambel on tutvustanud oma laulutraditsioone Venemaal, Soomes, Saksamaal ja Rootsis. Helmekaala 25. loomisaasta pidu on kõigile huvilistele tasuta.\nPostitatud 16/10/2011 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Võru linn,VõrumaaSildid aastapäev,leeloansambel,pidu,setod\nPõlva vald 20-aastane\nPõlva vald tähistab 14. oktoobril 2011 algusega kell 19.00 Põlva Kultuurikeskuses valla 20. aastapäeva. Pidu on vallarahvale tasuta, kuulutatakse välja “Põlva valla aukodanik” ja “Aasta tegija 2011.” Esineb Põlva linna puhkpilliorkester, vaadata saab tantsijaid ja ka ise jalga keerutada. Sünnipäevapeol jagatakse sünnipäevatorti. http://www.polvavald.ee/\nPostitatud 12/10/2011 11/10/2011 Autor Kristel VilbasteRubriigid Põlva vald,PõlvamaaSildid aastapäev\nMereväe miinijahtija Ugandi kannab vööris Otepää vappi\nOtepää naiskodukaitsjad tähistasid oma esimest aastapäeva sõpruslaeval Ugandi.\n23. septembril tähistasid oma tegutsemise esimest aastapäeva Naiskodukaitse Valga ringkonna Otepää jaoskonna liikmed külaskäiguga Otepää sõpruslaevale – miinijahtija Ugandile.\nAastapäeva tähistamisel olid kaasas ka Naiskodukaitse Valga ringkonna Valga jaoskonna liikmed ja Otepää valla esindajana vallasekretär Neeme Sild. Naiskodukaitsjatele tutvustati miinijahtija Ugandi tööd ja tehti väljasõit Tallinna lahele.\n19. septembril 2010.a alustas 70 aasta järel taas tegevust Naiskodukaitse Valga ringkonna Otepää jaoskond. Juhatuse esinaiseks valiti Helle Kuldmaa ja aseesinaiseks Inga Kotkamäe. Juhatusse kuuluvad veel Mari Mõttus, Kristel Daniel ja Nadezda Alliksaar.\nOtepää sõprus miinijahtija Ugandiga on samuti pea aasta otsa kestnud – 28.oktoobril 2010 allkirjastasid mereväe ülem mereväekapten Igor Schvede ja Otepää vallavanem Andres Visnapuu Tallinna Miinisadamas sõpruslepingu. Mereväe miinijahtija Ugandi kannab nüüd vööris Otepää vappi.\nFotod: Kersti Tamm\nPostitatud 28/09/2011 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Otepää vald,Tallinn,ValgamaaSildid aastapäev,naiskodukaitse,sõprusleping\nMisso vald tähistab 19. aastapäeva\n10. septembril 2011. aastal tähistab Misso vald 19. aastapäeva. Selleks, et välja selgitada möödunud aasta silmapaistvamaid tegijaid ning tegusid, palub Misso Vallavalitsus kõikidel vallakodanikel hääletada tiitlite nime vääriva nominendi poolt. Misso valla 19. aastapäeva vallavanema vastuvõtt toimub 9. septembril algusega kell 17, kus antakse üle Aasta Tegu ja Aasta Tegija tiitlid Misso Rahvamajas. Oodatud on kõik Misso valla kodanikud!\nAasta Tegija 2010/2011 nominendid:\n1. Lui Niilo (kogumike Tsiistre nuka värvid ja Misso kandi ajalugu koostaja)\n2. Aarne Leima (Luhamaa külaseltsi eestvedaja)\n3. Maiden Paljak (Tsiistre nuka kunsti– ja muusikafestivali korraldaja)\nAasta Tegu 2010/2011 nominendid:\n1. “Kodutunne” saade Missos\n2. Luhamaa külade viidastamine\n3. Misso valla projekt “vee- ja kanalisatsioonisüsteemide rekonstrueerimine”\n4. Misso valla projekt “Kultuurimaraton”\n5. Misso laululava rekonstrueerimise II etapp\nMisso valla lehes ilmunud hääletussedelid palutakse tuua Misso vallamaja II korrusel asuvasse hääletuskasti hiljemalt 5. septembriks. Hääletada saab ka saates oma valiku e-postiaadressil: kultuur@misso.ee\nAnonüümseid hääletussedeleid/e-maile ei arvestata!\nAllikas: Misso valla leht nr 7\nPostitatud 25/08/2011 Autor Maris LestbergRubriigid Misso alevik,Misso vald,VõrumaaSildid aastapäev\nEesti tähistab taasiseseisvumise 20. aastapäeva\nLaupäeval, 20. augustil tähistab Eesti riik ja rahvas taasiseseisvumise 20. aastapäeva. Palju õnne, Eestimaa!! Kogu päeva jooksul toimub mitmeid pidulikke üritusi ja kontserte, kuhu on oodatud osalema kõik inimesed.\nKell 7 toimub Kuberneri aias riigilipu heiskamise pidulik tseremoonia Pika Hermanni torni. Päevakohase kõnega esineb Riigikogu esimees Ene Ergma. Üles on rivistatud noorkotkad, kodutütred, skaudid ja gaidid. Osalema on kutsutud Politsei- ja Piirivalveorkester, Eesti Teaduste Akadeemia Meeskoor, Tallinna Tehnikaülikooli Akadeemiline Meeskoor ja EMLS Tallinna Meeskoor. Dirigeerib Kuno Areng.\nKell 10 tutvustatakse Toompea lossi kunstisaalis 20. augusti klubi hõbemärki ja esitletakse päevakohast postmarki.\nKell 11 toimub 20. augusti klubi pidulik koosolek Toompea lossi Valges saalis. Tervitusega esineb Ene Ergma.\nKell 13.30 asetatakse lilli 20. augusti mälestuskivile.\nKell 14 annab Toompea lossi õuel aastapäevakontserdi Rahvusooper Estonia. Sõna võtavad Vabariigi President Toomas Hendrik Ilves, 20. augusti klubi president Ants Veetõusme ning Rootsi Riksdagi esimees Per Westerberg.\nPäeva jooksul on külalistel võimalik tõusta ka Pika Hermanni torni ja võtta osa kogupere sportlikest mängudest „Seiklusretked Eestimaa spordiradadel”, mida aitavad läbi viia Eesti tuntud sportlased ning mille korraldajaks on Eesti Spordimuuseum.\nLisaks on Kuberneri aias avatud Riigiarhiivi ja Riigikogu Kantselei koostöös valminud näitus „Iseseisvuse taastamine“, kus on võimalik näha ajaloolisi fotosid tolle aja pöördelistest sündmustest. Ajakava leiab Riigikogu kodulehelt.\nKell 17.00 algab Tallinna Lauluväljakul suurejooneline kontsert “Vabaduse laul“. Kontserdil esinevad Eesti, Läti, Leedu, Soome, Rootsi ja Venemaa ning Islandi muusikud. Tasuta kontserdiga tähistatakse Eesti Vabariigi iseseisvuse taastamise 20. aastapäeva ning sündmus on ühtlasi ka järgmisel päeval toimuva Islandi päeva avaüritus. Loe täpsemat infot ja kontserdi kava siit.\nAllikas: Riigikogu, Riigikantselei\nPostitatud 19/08/2011 20/08/2011 Autor Erkki PeetsaluRubriigid EestiSildid aastapäev,Eesti,isamaa,isesesivus,kodu,kodumaa,Riigikogu,riik,vabadus,valitus\nKooli aastapääväs panti puu mulda\nEdimädse kooli asutamisõst Võru vallan Kolepi külän om müüde saanu 200 aastat, midä märgiti är 9. hainakuul. Inneskidsi koolilatsi ja oppajidõ kokkusaamisõ mälehtüskivi man juhat’ sisse võrukiilne regilaul, mille oll’ kirutanu Kama (Raudsepa) Juta. Laulu võtt’ üles ansambli Vannamuudu.\nKolepi kokkutulõkidõ algataja Laanekivi Õie kõnõl’ kooli aoluust. Kolepi kooliaig mahus kolmõ koolimaja ja pia 1500 latsõga aastidõ 1811–1975 vaihõlõ. Rahvast oll’ Kolepile tulnu eski Muhumaalt ja Moskvast. Tulõn häönü koolimaja vundamendi man olli lilli ja küünlä.\nValpri Liina, Uma Leht\nPostitatud 23/07/2011 23/07/2011 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Võru vald,VõrumaaSildid aastapäev,kool,Vana-Võromaa,võro keel\nPaide linn tähistab oma 720. aastapäeva paepäevadega\nSkulptor Ilme Kulla loodud on Lembitu pargis asuv Laululina skulptuur, mille ääres süüdati tänavuaastase maakonna laulu- ja tantsupeo tuli.\nPaide linn tähistab tänavu oma 720. aastapäeva ja samal ajal oodatakse huvilisi 7.-9. juulini toimuvatele 10. paepäevadele.\nTänavustel juubelipaepäevadel osalevad skulptoritena Riho ja Ilme Kuld, Sorge ning Indrek Kuuse. Skulptuure asuvad skulptorid välja tahuma Paide kultuurikeskuse esisel väljakul ning kujud peaksid valmima nende piduliku avamise ajaks 8. juulil, misjärel viiakse need oma tulevastesse asupaikadesse Paide linnas. Varasemate paepäevade käigus on Paide paepäevade käigus valmistatud kokku kokku 95 paeskulptuuri, mis lisaks Paide parkidele ning haljasaladele ilmestavad ka mitmete ettevõtete, kortermajade ning ka eramute kinnistuid.\nPostitatud 30/06/2011 30/06/2011 Autor Maire KriisRubriigid Eesti,Järvamaa,Paide linnSildid aastapäev,kultuur,paepäevad\nPatika küla kavandab augustis külapäeva\n13. augustil algusega kl 10 toimub Patika küla esmamainimise 770. aastapäevale pühendatud külapäev – laat toimub Kure talu koplis, paigas, kus juba üle viie aasta on peetud küla jaanitulesid ja muid ühiseid sündmusi.\nKülapäevale on oodatud kõik praegused ja endised külaelanikud, nende sõbrad ja kõik teised toredad inimesed müüma, ostma ja nautima kultuuriprogrammi. Hetkel on kultuuriprogrammi kindlad esinejad: Patika küla koor, ansamblid VAEV ja BREYMES. Loodetavasti lisandub kultuuribprogrammi veel esinejaid.\nLaadale on oodatud müüma kõik müüjad, kes pakuvad omavalmistatud tooteid: kohalik toit, käsitöö, keraamika, metallehistöö, sepised ja muu. Ka taaskasutus võiks olla üks märksõna. Täpsem info: margus.vain@gmail.com\nAllikas: Margus Vain\nPostitatud 07/06/2011 07/06/2011 Autor Erkki PeetsaluRubriigid HarjumaaSildid aastapäev,küla,külapäev\nVõrumaa muuseumis meenutatakse juuniküüditamist\nVõrumaa muuseumis toimub 14. juunil juuniküüditamise 70. aastapäevale pühendatud koosviibimine. Möödunu meenutamine kohvilaua ääres, näituse vaatamine. Üritus algab 13.30, kui kõik on jõudnud muuseumi küüditatute mälestuskivi juurest Võru linna kalmistu väravas.\nArthur Ruusmaa, muuseumipoolne koordinaator\nPostitatud 07/06/2011 Autor Erkki PeetsaluRubriigid Võru linn,VõrumaaSildid aastapäev,küüditamine,muuseum,näitus\nLaupäeval peetakse Kullamaal rahvuspäeva\nLaupäeval, 9. oktoobril peetakse Läänemaal Kullamaa rahvuspäeva, mis on pühendatud endise Silla ministeeriumikooli 100. aastapäevale.\nKell 12 Kullamaa kultuurimajas juubelijutud muusika ja ühislaulmisega.\nAvatud näitus Silla kooli ajaloost.\nKell 14 Kullamaa kalmistul mälestusküünalde süütamine Silla kooli õpetajate kalmudel.\nKell 14.30 pidupäevalõuna Kullamaa keskkoolis.\nKell 16 Kullamaa kultuurimajas seltskondlik pärastlõuna “Oi aegu ammuseid…” juubelitordi ja tantsumuusikaga. Avatud einelaud.\nInfo tel 53496691 või kultuuurimaja@kullamaa.ee.\nPostitatud 08/10/2010 09/10/2010 Autor Elina AllasRubriigid Kullamaa vald,LäänemaaSildid aastapäev,rahvuspäev


Funboard Vs. Pikk algajate jaoks 💉 Tervis, Ilu, Toitumise ... 2019\nPõhiline » Harjutus » Funboard Vs. Pikk algajate jaoks\nAlustuseks surfajad vajavad üldiselt laia lainepapi, et õppida põhitõdesid. Piisav lainuraua laius pakub rohkem ruumi surferile, et leida surfamise ajal head seisakut. Funktsioonil on selle keskel kerge munakujuline kuju, pakkudes algajale rohkem toetavat ruumi. Seevastu pikkade seinte pikkus on pikem kui laius, mistõttu on manööverdamise algajatele natuke raskem.\nPikk plaat pakub pika ja kitsa keha kuju jaoks surfajad, mille mõõtmed on 8 jalga ja 10,5 jalga pikk. See pikkus tagab surfuritele suurema ruumi, et jalutada mööda keha, kui laine püütakse. Kuid algajad lihtsalt püüavad lainete käes seista paigal. Alternatiivina on töölaud lühem, mõõtes 7 jalga kuni 8 jalga pikk. Sellel laual on parem manööverdusvõime, mis võimaldab surferil vees kiiremini pöörlema kuni võimaliku laineraudteeni. Algajad võivad tunda takistusi pikkade laua pikkuste tõttu, tekitades õrna õpikogemuse.\nAlustuseks surfajad peavad olema lainelauad, mis suudavad oma kaalu mugavalt vees hoida. Mõlemad funboard ja longboard on erinevad paksused, mis põhineb võistleja kaalul. Selle tulemusena peaks suurem inimene paksemat plaati vajama. Pikk plaat pakub paksemat plaati 3,25 tolli ulatuses, samas kui pilveplaat pakub kuni 3 tolli paksust. Alustades surfajad peaks konsulteerima oma kohaliku surf pood, et sobitada nende konkreetse kaalu koos lainelaua paksusega.\nAlguses olev surfer peab olema võimeline liigutama lainelauda hõlpsalt, transportides see sõidukist veele. Longboard on raskemaks kui funboard, mis muudab maa manööverdamise raskemaks. Kuid kergemas vaevikus on rohkem laiust, mistõttu surferil on keeruline oma käe ümber keha panna. Iga algab surfer peab eksperimenteerima oma mugavuse taseme vahel iga pardal tüüp.\nEelmine PostKuidas kinnitada jalatsid pärast hips asendamist


Kas kõik naised on võimelised saama mitu orgasmi järjest? - Suhted & seks - sõbranna.ee\nKas kõik naised on võimelised saama mitu orgasmi järjest?\n11. juuni 2015, 15:31\nPaljudele naistele piisab seksi ajal ühest orgasmist, et saavutada täielik rahulolutunne. Kuid kui sul on võimalik saada üks orgasm, siis suure tõenäosusega oled sa võimeline saama kohe ka teist.\nMõjukad seksuoloogid William Hartman ja Marilyn Fithian leidsid 90ndatel tehtud uuringus, et naised on võimelised pärast orgasmi saama keskmiselt ühe-kahe minuti pärast teist veel, kirjutab Women’s Health Magazine. Lisaks on ka teised uuringud tõestanud, et naised on võimelised saama mitu orgasmi järjest. Kahjuks ei ole viimasel ajal selle teema kohta põhjalikumat uurimust tehtud, kuid seda fakti saavad kinnitada arstid ja konsultandid.\nRaamatu «Tabamata orgasm» autor ja kliinilise psühholoogia konsultant Vivienne Cass tõdeb, et tema kliiniline praktika näitab, et kõik naised, kes on võimelised saama orgasmi, saavad kogeda neid ka mitu korda järjest. «Paljud naised on võimelised saama kergelt lausa viis kuni seitse orgasmi järjest. Kuigi teoreetiliselt on see kõigil naistel võimalik, siis tegelikkuses paljudel seda ei juhtu,» ütleb Cass.\nSelle põhjuseks võib olla mitu asja, näiteks nende partner ei pruugi olla piisavate oskustega, naised ise ei tunne selleks vajadust või on nad selleks liiga väsinud. Kui nendest probleemidest üle saada, siis suureneb võimalus ka saada mitu orgasmi järjest. Kui tegemist on kliitoriorgasmiga, siis oluline on kliitorit mitte üle stimuleerida, mis võib tihti selle tundlikkuse tõttu juhtuda. Kui said orgasmi ja su kliitor on väga tundlik, siis tasub proovida näiteks vaginaalset orgasmi saavutada.\nKlitoriaalse orgasmi puhul on vajalik pärast esimest orgasmi kindlasti natukene oodata, kuni selle puutumine tekitab jälle head tunnet. Lõõgastuge partneriga koos ja kindlasti anna talle teada, et sa sooviksid proovida üht orgasmi veel saada. Seejärel proovige jälle erutust tekitada kohtades, mis jäid eelmise orgasmi ajal tähelepanuta ning jätkake kliitori stimuleerimist. Sel viisil on võimalus kogeda järjest mitut orgasmi, mis muudab teie voodielu veelgi nauditavamaks.


19 märki, et seks su elus on alla igasugust arvestust - NAISTEKAS\n27.september 2018 22:30\nNeid märke nimetatakse ka "märkideks, mis viitavad, et võiksid oma partneri sama hästi ka vibraatoriga asendada". Naised, elu on lihtsalt liiga lühike!\n7. Ta ei hoiata sind enne, kui ta tuleb. Ja siis tuleb ta ootamatult sulle suhu või rindade vahele või silma…\n12. Ta ei proovi sinu jaoks parem olla, aga eeldab, et sa proovid seda tema heaks teha. Ta teeb midagi rõvedat, näiteks läheb jõusaali ega pese end enne su juurde tulekut, aga eeldab, et sa oled jätkuvalt valmis temaga linade vahele hüppama. Ta on üks neist meestest, kes pissib duši all, kui sina ka seal temaga koos oled…\n14. Ta ütleb pidevalt asju, mis sind maha teevad, näiteks: “Miks su juuksed hobusesabas on?”, “Vägev pesu! Kas täna on pesupäev?” või “Kas jälle on see nädal või mis sul viga on?”\n16. Kui sa soovid lõpetada enne, kui ta tuleb, eeldab ta, et sa teed talle vähemalt suuseki. Ja tal on jumala suva, et ta peenis maitseb nagu kondoom ja su vagiinal on ebamugav ja sa sooviksid lihtsalt magama minna.\n19. Ta peseb tihemini oma musti voodilinu, kui teeb sulle komplimendi. Ta ei ütle sulle kunagi, et sa näed ilus välja ega õnnitle sind tööalaste saavutuste pärast. Ja ta jätkuvalt eeldab, et sulle meeldib talle suuseksi teha…\n19aastane neiu küsib: kas seitse partnerit tähendab siis kohe, et olen lõdva püksikummiga? (271) 06.09.2018


Riigieelarvesse laekus aprilli lõpuks 25,4 mld krooni - Äripäev\nRiigieelarvesse laekus aprilli lõpuks 25,4 mld krooni\n26. mai 2009, 18:10\nEelmine artikkel: BÖRS: Eesti Telekomi osteti ja Tallinna Vett müüdi\nJärgmine artikkel: Kilk: mu üks tööpäev maksab rohkem kui nädal troopikasaarel\nNelja kuuga laekus riigieelarvesse 25,4 miljardit krooni ehk 28,8 protsenti eelarves planeeritust, teatas rahandusministeerium.\nKulusid tehti esimesel neljal kuul eelarvest 28,5 miljardi krooni ulatuses, mis on 30,4 protsenti planeeritust. Võrreldes möödunud aasta aprilli lõpu seisuga on sel aastal riigieelarvesse laekunud tulusid 7,7 protsenti vähem. Riskid olukorra halvenemise osas käesoleval aastal on siiski suurenemas, mistõttu tulude laekumine hakkab eelarves planeeritust maha jääma.Aprillis laekus riigieelarvesse tulusid 6,4 miljardit krooni. Laekunud tuludest moodustasid maksutulud 4,9 miljardit ning mittemaksulised tulud 1,4 miljardit krooni. Nelja kuuga laekus 25,4 miljardit krooni ehk 28,8 protsenti eelarves planeeritust.Maksutulusid on aprilli lõpuks laekunud eelarvesse 18,8 miljardit krooni ehk 28,5 protsenti eelarves kavandatust. Aprillis laekus sellest 4,9 miljardit krooni. Nelja kuuga on peaaegu lõppenud füüsilise isiku tulumaksu tagastamised, mis on suuresti mõjutanud seniste maksulaekumiste kogunumbreid. Kokku deklareeriti tagastamisele kuuluvaks tulumaksuks 2,6 miljardit krooni, mis on ca miljard krooni enam kui aasta eest.Olukord tööturul on halvenemas, mis tähendab võrreldes lisaeelarve aluseks olnud prognoosiga täiendavat negatiivset mõju eelkõige sotsiaalmaksu ja füüsilise isiku tulumaksu laekumisele. Samuti mõjutab see läbi tarbimise eeldatava vähenemise ka käibemaksu ning aktsiiside laekumisi. Mittemaksulisi tulusid on aprilli lõpuks laekunud 6,6 miljardit krooni, mis on 30,4 protsenti riigieelarves kavandatust. Aprillis laekus sellest 1,4 miljardit krooni. Võrreldes eelmise aasta nelja esimese kuuga kasvas mittemaksuliste tulude laekumine 16 miljoni krooni võrra, samas aasta esimesed kuud näitavad, et mittemaksuliste tulude osas võib aasta lõpuks kujuneda märkimisväärne alalaekumine eelkõige varade müügi, riigilõivude ning trahvide osas. Suurima osa mittemaksuliste tulude nelja kuu laekumisest moodustavad toetused 4,8 miljardi krooniga, mis on 34 protsenti aastaks eelarvesse planeeritust. Välistoetuseid on sellest 4,1 miljardit krooni, millest suurima osakaaluga laekus elukeskkonna ja majanduskeskkonna arendamiseks ettenähtud struktuurifondide ning põllumajandustoetuste arvelt. Kaupade ja teenuste müügist on laekunud nelja kuuga 544,1 miljonit krooni, mis on 25,1 protsenti eelarvest planeeritust. Laekumistest suurima osa, 247,5 miljoni krooniga moodustavad riigilõivud.Materiaalsete ja immateriaalsete varade müügist on laekunud 218,7 miljonit krooni ehk 20,5 protsenti eelarves kavandatust. Varadelt on aasta nelja esimese kuuga teenitud tulusid 493,9 miljonit krooni, mis on 16,1 protsenti eelarves kavandatust. Muid tulusid laekus aprilli lõpuks 545,5 miljonit krooni, millest 314,9 miljonit krooni moodustasid saastetasud ning 97,8 miljonit krooni trahvid. Kokku on laekunud muid tulusid 41,7 protsenti eelarves planeeritust.Kulusid tehti esimese nelja kuuga kokku 28,5 miljardi krooni, ehk kehtivas eelarves planeeritust 30,4 protsendi ulatuses. Võrreldes varasemate aastatega on nelja kuuga tehtud väljamakseid kehtivast eelarvest samas suurusjärgus. Aprillis tehti riigieelarvest kulusid kokku 7,8 miljardi krooni ulatuses. Suurim osakaal oli väljamaksetes sotsiaalkuludel, millele kulus kokku 3,3 miljardit krooni. Kui sotsiaalkulud välja arvata, kahanesid muud kulud 2008. aastaga võrreldes ca 87 miljoni krooni võrra.Eraldisi on riigieelarvest makstud aprilli lõpuks 22,7 miljardi krooni ulatuses, mis moodustas kõigist väljamaksetest enamiku. Kogu aasta eraldistest on kasutatud 31,9 protsenti ning kõige enam on kasvanud väljamaksed pere- ja sotsiaaltoetustele. Aprillis maksti eraldisi välja 6,1 miljardi krooni ulatuses ehk 8,5 protsenti eelarves planeeritust.Tegevuskulusid on riigiasutused aprilli lõpu seisuga välja maksnud 5,1 miljardi krooni ulatuses, mis on 30,3 protsenti eelarves planeeritust. Võrreldes möödunud aasta sama perioodiga on tegevuskulude väljamaksed vähenenud 393,8 miljonit krooni. Terve aasta plaanis ilmselt vähenevad sellised kulud ilmselt veelgi.\nAprillis maksti tegevuskulusid välja 1,5 miljardi krooni ulatuses, mis on 8,7 protsenti eelarves planeeritust. Sellest 784 miljonit krooni kasutati personalikuludeks (töötasud, maksud ja erisoodustused) ning 671,6 miljonit krooni majandamiskuludeks. Investeeringuteks ja investeeringutoetusteks on aprilli lõpuks kasutatud 1,8 miljardit krooni ehk 20,3 protsenti eelarves planeeritud vahenditest. Aprillis maksti välja investeeringuid 223,4 miljoni krooni ulatuses ning investeeringutoetuseid 471,8 miljoni krooni eest. Suurimateks investeeringuteks olid aprillis näiteks Ikla-Tallinn-Narva maantee Kukruse-Jõhvi lõigu rekonstrueerimine 57,1 miljoni krooni ulatuses, erinevad riigimaanteede remondid 26,7 miljoni krooni ulatuses ning Eesti Rahva Muuseumi peahoone ehituse ettevalmistus- ja projekteerimistööd 7,1 miljoni krooniga. Muid kulusid maksti välja nelja kuu jooksul kokku 213,4 miljoni krooni ulatuses, mis moodustab eelarves planeeritust 29,8 protsenti.Välisvahendite arvelt tehti esimese nelja kuu jooksul väljamakseid 2,3 miljardi krooni ulatuses, mis moodustab riigieelarves planeeritud mahust 17,9 protsenti. Aprillis tehti väljamakseid 574,5 miljoni krooni ulatuses, mis moodustab 4,4 protsenti riigieelarves planeeritust.\n6,1 miljardi kärpe-eelarve läks riigikokku\n26. May 2009, 18:10


Keskmine liikme suurus noorukitel 15 16 aastat, Koik umbes peenise suurused\nKõige suurem oli sissetulek 25—aastaste vanusegrupis: meestel eurot ja naistel eurot. Kõige sagedamini esinevad sellised pisarad paremal, kuid mõnel juhul areneb see mõlemal pool samaaegselt kahepoolne hernia. Teise näite motivatsioon on uhkus. Kui parameetrid on allpool keskmist, ei ole häire häire vaja. Mõnes neist ei pruugi see haigus aktiivselt ilmneda ja jääda diagnoosimata mitu kuud pärast sündi. Mida teha - arst ütleb.\nSee toimub keskmiselt aasta vanuselt. Samal ajal ilmuvad suguelundite piirkonnas juuksed. Paari aasta pärast hakkavad näol ja kehal juuksed purskama.\nHääl puruneb langeb madalalt kõrgele. Puberteet Poistel algab puberteet 13—aastaselt ja lõpeb 16—aastaselt. Nad, nagu tüdrukud, on tõmmatud vastassoost.\nPoiste seksuaalne tuvastamine on tihedalt seotud läheduses asuva naise kuvandiga.\nSee tähendab, et mida rohkem on naissoost näiteid, seda enam mõistab poiss oma mehelikkust. Mida naiselikumad tüdrukud teda ümbritsevad, seda enam tunneb ta end mehena.\nEnesemääramine Poiste maksimaalne kasv langeb 13 13,5 - aastaseks ja aeglustub aastaseks. Samal ajal suureneb kaal lt le.\nImmuunsuse kujunemine Noorukieas on inimese immuunsussüsteemi arengu viimane etapp. Poistel juhtub see aastaselt. Immuunsuse teke sõltub välistest keskkonnatingimustest ja pärilikkusest. Sellepärast peavad teismelised: söö hästi ja söö hästi; sporti tegema; vältida halbu harjumusi. Kardiovaskulaarsüsteem Märgitakse vererõhu järkjärgulist tõusu.\nPulss on pisut kõrgem kui tavaliselt, kuid madalam kui tüdrukutel. Kuid sarnaselt neile tekivad peavalud, pearinglus, nõrkus.\nVarasemate aastate andmete võrdlemisel hilisematega tuleb arvestada andmeallikate muutusega Kuni\nLihased Noortel meestel toimub lihaste kasv aastaselt, kuid täiskasvanud mehe tugevuse saavutamine saavutatakse hiljem. Hingetõmme Hingamisorganid kasvavad.\nNoortel meestel domineerib kõhu hingamine. Poisid taluvad suurema tõenäosusega õhupuudust füüsilise koormuse ajal. Emotsionaalne sfäär Nagu tüdrukuid, iseloomustab ka poisse suurenenud emotsionaalsus ja emotsioonide sügavus.\nNad on rohkem altid agressiivsusele. Üldiselt on noorukieas poistel emotsionaalsus madalam kui tüdrukutel. See kehtib eriti sooliste suhete kohta. Lastevanemate stiilid Kõigist puberteedielementidest võib suurem pahameel ehmatus, piinlikkus, arusaamatus, ebakindlus poistel põhjustada öise ejakulatsiooni nähtust.\nOluline on sellest oma pojaga rääkida.\nNii poiste Kuidas suurendada liikmete liikmeid ka tüdrukute jaoks on oluline teada oma reproduktiivse süsteemi iseärasusi eelnevalt. Kui te ise ei saa teismelistega puberteedist rääkida muide, uskuge mind, ta tunneb mitte vähem ebamugavustsiis andke talle lihtsalt hea raamat olemasoleva teabe abil.\nPoiss ise otsustab, mida täpselt ja millal ta talt teada tahab. Andke teismelistele näpunäiteid nahahoolduse kohta või viige dermatoloogi vastuvõtule. Teismelised on oma välimuses väga olulised. Ärge ignoreerige teismelise tundeid tema välimuse suhtes, isegi kui peate oma poega ideaalseks. Oluline on selgitada, et see on ajutine ja inimese välimus kujuneb anatoomiliselt kuni 20 aastani ja hiljem saab seda iseseisvalt hõlpsasti kohandada.\nÄrge süvendage olukorda tema probleemide tähtsusetu hüüatusega.\nSeega on teismelise poisi vanemate ülesanne õpetada teda iseseisvalt tegutsema, vastutama oma tegude eest, valima suhtlusringi ja elusuuniseid. Oluline on edendada tema iseloomu positiivsete tunnuste arengut ja negatiivsete või rõhumärkide raskuse vähenemist. Selleks saate vestlusi läbi viia, isiksust iseseisvalt uurida küsimustikud, küsitlused.\nEnese tundmine ja enesemääratlus on vanuse alus. Poiste puhul on enesemääratlus orienteeritud rohkem kutsetegevusele. Sageli otsivad nad isegi osalise tööajaga tööd. See on hea ja seda ei tohiks takistada. Kuid peate panustama sobivate prioriteetide seadmisse ja leidma koos kompromissi. Teismelistega suheldes on oluline vältida autoritaarsust ja julmust, liberalismi "perekonna iidolit"hüperhooldust ja hüpohooldust. Need on hävitavad lapsevanemate stiilid.\nNeil on hävitav mõju laste ja vanemate suhetele, nende isiksusele. Teie poeg kasvab: poiste seksuaalne areng Poja ilmumine perekonda on suurepärane pidu. Muidugi on see tulevane leivateenija, kaitsja ja lõpuks klanni järeltulija! Ja viimane, nagu teate, on määratud väikese poisi normaalse seksuaalse arenguga. Suguelundite Milliseid liikmeid foto toimub isegi lapse arengu embrüonaalsel perioodil.\nRaseduse ndaks nädalaks on poisi peamise eristava tunnuse - peenise ja munandite - moodustumine lõpule Keskmine liikme suurus noorukitel 15 16 aastat. Kangelane imikueas Vastsündinud härrasmehe esimene läbivaatus toimub haiglas. Ja pärast väikese poja koju toomist hakkavad loodusliku huviga vanemad oma last uurima ja uurima.\nJa siin peate kõigepealt veenduma, et välised suguelundid on poisil õigesti moodustatud: kusiti jookseb kogu peenise pikkuses ja avaneb peas, munandid asuvad munandis, eesnahk on liikuv ja ei suru peenise pead ning jalgevahe piirkonnas täiendavad augud või lõhed. On väga oluline, et ringkonnaarst uuriks last hoolikalt, eelistatavalt esimesel nädalal. Ja pidage meeles, et kõiki anatoomia kõrvalekaldeid on varases eas lihtsam parandada.!


DXIV - Hyperebaaktiivne\nehk ma alguses mõtlesin, et see raamat ei leia kohta selles listis\n(iroonia on ka see, et ma arvasin, et selle punkti täidan ühena viimastest ning ei osanud raamatukogust ühtki säärast teost otsida)\n("El juego del ángel")\n“Ingli mäng” viib lugeja 1920. aastate tormilisse Barcelonasse. Noor kirjanik David Martķn on asunud elama linnasüdames aastaid tühjana seisnud häärberisse ja kirjutab öösiti varjunime all lugusid Barcelona allilmast. Ühel päeval saab viimse piirini ületöötanud ja keelatud armastuse pärast kannatav Martķn mõistatuslikult Pariisi kirjastajalt pakkumise, millest ei saa keelduda: pakkumise kirjutada raamat, millesarnast veel kunagi pole olnud, tasuks ennekuulmatu rahasumma ja muudki... Piir tegelikkuse ja väljamõeldise vahel hakkab hajuma, kui päevavalgele tulevad seigad maja eelmise peremehe elust ja salapärasest surmast ning noore kirjaniku elu asub varjutama häärberi tume minevik, mis näib tema enese saatusega lahutamatult põimuvat.\nMenuraamatu “Tuule vari” autor Carlos Ruiz Zafón manab ka käesolevas romaanis lugejate ette sünge ja gootiliku Barcelona, kus asuvad Unustatud Raamatute Surnuaed, Sempere ja Poegade raamatupood ning vanalinna lugematud käänulised tänavad oma mahavaikitud saladustega. “Ingli mäng” on romaan inimhinge tumedatest soppidest, kõikevõitvast armastusest ja esmajoones raamatute võluväest.\nMa eksisin. Kui aus olla, polnud mul üldse plaanis ühelt autorilt kaht teost siia siduda, aga Coelho (ma kontrollin googlest absoluutselt iga kord, et ma selle nime ikka õigesti kirjutan) puhul ma juba astusin ainukese enda poolt seatud reegli vastu.\nMiks see teos nii vähe punkte sai? Alguses mõtlesin nelja anda, aga lõpp veenis mu ümber. Sellepärast, et see ei meeldinud mulle. Algus oli põnev, keskkoht oli põnev, isegi lõpp oli ikka põnev., aga minu jaoks jäi lugu poolikuks ning seda niivõrd, et ilmselt juurdlen hommikuni, et mis seal siis õieti toimus. Pealkiri jäi ka selgusetuks. Ma tahtsin väga uskuda, et žanr on sama, mis triloogia esimesel osal, kuid juba alguses kiskus asi üleloomulikuse poole. Lootsin, et see seletatakse mingi nipiga viimastel lehtedel ära, aga asi läks üha segasemaks. Mu usk sellesse, et tegu on nii-öelda reaalse maailmaga ei lasknud mul rahu saada ja nii ma ta öötunnil nüüd pettunult lõpetasin. Praegu on mul tunne, et närisin end läbi väga süngest, ei, pigem lausa grotesksest versioonist Goethe "Faustist".\nNagu ma juba mainisin, siis esimesed lehed olid nii paljutõotavad. Seiklesin jälle Barcelona tänavatel, millesse ma autori kuulsaima romaani "Tuule vari" lehtedel armusin. Lugugi kippus päris sarnaseks kiskuma kohati oma lagunenud häärberite ja kadunute väljailmumisega. Ometi olid tal oma ootmatud pöördekohad, mis mind rabasid\nEnne Zafóni teoseid oli Barcelona minu jaoks vaid üks linna nimi Hispaanias, kuhu võiks ju kunagi vaatamisväärsusi kaema sõita. "Ingli mäng" mürgitas aga selle vaatepildi, varjutades kõik koleda kurjuselooriga. Ma ei oska seda paremini seletada, aga kui ma praegu sinna satuks, siis vaataksin kõiki veidigi vanu häärbereid õudusega, mõeldes kui mitu hinge seal hukka saanud on. Surnuid sai selles teoses pea jalaga segada, aga ühtki pisarat ta mul seekord välja ei kiskunud, sest valitsev emotsioon oli ikkagi süngus, õud mitte kurbus.\nHoolimata sellest kesisest hinnangust, siis päris hukka ma raamatut ei mõista. Kui meeldib lugeda sellist sünge alatooniga lugu, siis palun, suurepärane romaan!\nLõpetuseks aga selline positiivne noot, et see osa raamatust, mis on veidi eellooks minu (ja paljude teiste) poolt armastatud suurepärasele romaanile "Tuule vari", on suurepärane, kuigi eelmainitud loole annab juurde vaid killukese. Ma ei suuda lõpetada mõtlemist sellest põrgulikult süngest teosest, mis pani juba arvama, et kui läbi ta saan, siis on ka minu lõpp käes.\nPS! Viimane lause oli nali!\nMa tõsiselt loodan, et "Taeva vang" on päikselisem teos.


ZA/UM: Tutvustus - The Remote Viewers\nThe Remote Viewers on briti kolmik, kes viljeleb eksperimentaalset džässi. Praeguse nime all on nad tegutsenud umbes kümme aastat. Selle aja jooksul on nad üllitanud kuus albumit ja ühe viieplaadilise kogumiku. Tegemist on väga stiilse ettevõtmisega. Helipilt menutab kahekümnendate kabareed, samas on kasutuses pillavalt mõnusat elektroonikat ja muusika osad suhtuvad üksteisesse huvitavalt. Üks kriitik on leidnud, et "they rely too heavily on beats, which likens their sound to the one of Björk or Portishead". Ta mõtles seda negatiivses mõttes, lähtudes mingist tabamatust džässimehe vaatenurgast. "See on just täpselt see, kuidas võõrad tüübid hakkavad peole tulema, anna neile ainult midagi, millest kinni haarata, varsti on kõik džässikohvikud pilves pubekaid täis, kes ei tee altosaksil ja tromboonil vahet ja nooremad grupid hakkavad oma mussis jungle'i elemente kasutama." Portisheadiga on võimalik mingil määral sarnast fiilingut leida. Björkiga mumeelest mitte.\nVokaali ja mitmete sõnade autori Louise Pettsi hääl on meeldivalt madal, ei nõreta emotsioonist ega trikita tarbetult ringi. Olen kuulnud seda kutsutavat "atonaalseks laulmiseks" ja kogu seda muusikat "atonaalseks muusikaks", aga ma ei tea, mida see tähendab. See on teistmoodi kui tavaliselt. Mulle meeldib, kuidas see on. Suhteliselt paljud palad on ka instrumentaalsed.\nKindlasti peaksid alternatiivsema muusika austajatele huvi pakkuma nende töötlused ja kaverid. Kellele ei meeldiks töötlused ja kaverid? David Bowie väsinud laulust "They Say Jump" on saadud meeldiv uusversioon (which actually never says "jump"), Madonna "Secret" jätab endast töötluses tõsiseltvõetava mulje (ja kestab seitse minutit, millest minuti moodustab intro ja oma poolteist minutit outro, milles on nii 'ullud sünteka kosmosesaundid, et nõrgemad tšellod ei kannata seda kuulata, Portisheadi "All mine"-ist on lihtsalt põnev head kaverit kuulata, puhkpillid sobivad sinna. Dmitri Tiomkini "Wild is the wind" on nende esituses samuti suurepärane, should suit all audiences, isegi saksofonide horror ei ründa. Samuti on neil terve plaaditäis muusikat Bertold Brechti tekstidele. Selle nimi on "The Minimum Programme Of Humanity". Vaata mulle silma, kui ma ütlen sulle, et see on tugev ja stiilne. Brecht on väga tähtis kulturnik, ta oli kommunist, näitekirjanik ja teatridirektor, mõtles välja kriitilise esteetika, mis töötas dialektilise materialismi järgi ja pidi natside eest Ameerikasse põgenema, ainult selleks, et mõnikümmend aastat hiljem natside eest tagasi Ida-Saksamaale põgeneda, kus ta oli lõpuni kommunistliku partei hardline toetaja. Siin on tema luuletus, mille ta kirjutas pärast rahva valitsusevastast ülestõusu, inglisekeelne tõlge.\nThe Solution After the uprising of the 17th of June\nTake that, ta on nagu jumala kõva, ma läheksin ta näidendit vaatama. Remote Viewersi kolmik on kauaaegsed Brechti-fännid, nende eelmine grupeering kandis nimetust B-shops for the Poor, ühe Brechti näidendi pealkirja järgi.\n"Minimum Programme Of Humanity" oli esimene Remote Viewersi album, mille olemasolust ma teada sain. It's a great story too, so I'm gonna tell it.\nIstusime Robertiga 2007 aastal salapärase "maja" õues poodiumi ääres ja lindistasime kassetile hääli, mida teevad vanemat tüüpi raadiod, kui nad lainelt ära on. Tühja eetrit või nii. AM-sagedustel on parem tühi eeter, kui FM-sagedustel. Teeb paremat häält. Raadiosagedused on samuti paremad, eestikeelseid on ainult paar tükki, mille hulka jääb Klassikaraadio ja mitmed kanalid, mis eelistavad jutusaateid. Tühi eeter oli tol päeval imeline ja too kassett on kahtlemata väärtuslik reliikvia.\nTühi eeter oli muide vajalik UM-i plaadi jaoks, mis tollal aktiivselt stuudios valmis. Tollal oli tühi eeter nii äge, et Robert mõtles selle igasse teise laulu panna. Niimoodi ei saanud, aga tühi eeter on ikka veel seal, mine otsi see üles. Ja vahepalad - vahepalad tol kassetil olid nii väärtuslikud, et nendega tuleks ikka veel midagi teha. Mingit kunsti ilmselt. Seal olid mõningad väga väärtuslikud tsitaadid, ilus, kurb ja banaalne vene poplaul, ja oli ka Remote Viewers. See tuli ilmselt Klassikaraadio pealt. See sai heaks kiidetud ja meelde jäetud. (toim: (aka R. Kurvitz) oli ka raske mitte meelde jätta, kui diskor tutvustab bändi nii glamuurse tiitliga nagu seda on: "British Music's Best Kept Secret" - kui sulle ei tööta, siis sul lihtsalt puudub igasugune elitaarsusejanu muusikas)\nKogu tolleaegsest võlurlusest peaks olema järgi üks kena hariliku pliiatsiga pookstaveid täis laotud dokument, mis ütleb, kuhu mis sahin peaks minema, ja üks esteetiliselt meeldiv fotojäädvustus, mille võiks iseenesest näljaste fännide hambusse visata.\nÜks täiesti teostumata jäänud heliefektiplaan eeldas kohvimasina rögina ja gaasipliidi sisisemise üleslindistamist. Tehnika aeti kokku, aga teostada ei viitsinud/ei jõudnud/tundus ülepanemine olevat.\nUuesti korjasin ma Viewersi üles õieti oma pool aastat hiljem. Neid oli masendavalt keeruline internetist varastada ja ma ei mäleta isegi, et ma oleksin kohe nende kohta mingit infot leidnud. However, I kept going back. Lõpuks suutis üks missioonitundeline ja mõistliku internetiühendusega tuttav mulle ühe nende albumi alla tirida. See oli "Obliques Before Pale Skin." Sellega oli hästi.\nTollel perioodil oli now defunkt Rännaku kommuuni ülejäänud liikmetel tekkinud muud huvid ning oma elu ja maja üldine saundträkk koosnes up-beat indierockist, 20. sajandi lõpu šlaagritest ning keppimise häältest ja allakirjutanu otsis endale puhta igavuse tõttu hobisid, mille hulka kuulusid mittesuitsetamine, flirt vegetarianismiga, terapeutiline massaaž, kümnekilosed hantlid, ninakomm ja muusika. Tollal ma päriselt uurisin muusikat, kuulasin seda ja maksin selle eest raha. Kogu ülejäänud Viewersi loomingu eest olen ma päriselt raha maksnud. I collected it all. It's mostly in .ogg files, save the 5 CD set "Control Room". Mis tegelikult ei olnud nii hea, kui see oleks võinud olla. Kuid üldiselt jäin ma oma valikuga rahule, see on tuiutav muusika, mida kuulates hakkab hea olla.\nTulevikus lubab RV live-trummareid oma uuel, kahe CD-sel setil "Sinister Heights." Nende websait (www.theremoteviewers.com, check out the immense cool) lubab "due out in january 2008", ja see ei ole ikka veel väljas, mis on just täpselt see, kuidas mul omalgi selle asjaga oleks.\nJa ma üritan vaeva näha, et nende materjali netti üles saada. Mõttetu on tutvustust kirjutada, kui muusikat kuskilt kuulda ei ole.\nautor Martin Luiga at 3:36:00 AM\nLabels: Berthold Brecht, Eksperimentaalne džäss, Martin Luiga, muusika, Paks raamat filosoofiast üldiselt, The Remote Viewers, Ultramelanhool\nRobert Kurvitz January 30, 2009 at 12:07 PM\nBertold BRechti luuletus on ülikõva. Ma olen just kahte fili vaadanud Ida-Saksamaast: Goodbye Lenin ja selle vesisest nostalgiast palju, palju kavalama reaktsinärismiga tegelevad "The Lives of Othersit" ja tead, vaikselt on närvidele käima hakanud see Saksa rahva reeturlikkus. Kui siin nüüd kriitilisema pilguga ringi vaadata, siis toetan Brechti sentimenti. Quite often - it would seem - the people should elect a new people. And they should do so, not only here, but elsewhere as well. Meenub kunagi väljakuulutatud V Internatsionaali epitoom - "ja kui meie ideed teie seas tõesti nii ebapopulaarsed on, siis paistab - kallis rahvas - et me peame teid jälle tapma hakkama.\nTutvustus oli mõnus. Resideeruva muusikakriitikuna võin öelda, et kuigi su tekst ei järginud minu poolt taaskasutatavaid ning ärakäiatud musakriitika rütme, olid džässikriitilised momendid ja kellegi teise tsiteerimise kohad kvaliteetsed momendid. Nii käibki. Ja muuseas - võta kätte järgmine häkkeri-rännak: tee ZA/UM myspace page, pane oma asjad sinna üles. Siis guugelda "how to embed myspace player", loe läbi see suht kerge häkkimise õpetus (HTMLi ei pea oskama, peab oskama tähelepanelik olla ja kopipastada peab ka jaksama). Ja siis lahenda meie jaoks see musa embedimise probleem. Uutuubi videosid on jama panna kui seal ilusaid asju ei toimu.\nRobert Kurvitz February 1, 2009 at 6:39 PM\nNing muuseas, atonaalne muusika on selline muusika, mis kuulajale tundub, et oleks nagu mööda lauldud ja mängitud, aga get this! Tegelikult ei ole! Antiik-Kreekast peale on erinevad tsivilisatsioonid välja nuputanud igasuguseid "kokkusobivate helisageduste e nootide bukette". Neid kutsutakse tänapäeval helistikeks ja nende eesmärk on selles, et mingi kole jama ei tekiks, et kõik oleks inimkõrvale meeldiv ning harmooniline. XX sajandil hakkasid peenutsejad sellist värki veits kodanlikuks pidama (sealhulgas siis ka Remote Viewers). Hakati meelega mööda peksma nendest bukettidest, Shönberg ja siuksed sellid mõtlesid isegi naljaka alternatiivse harmooniate süsteemi välja. Selle nimi on dodekafoonia and it's fucking hilarious! Check it out on Links of Thunder! Profaanile kõlbab vist seegi seletus: atonaalne musa on selline, mis on meelega mööda laulud, mööda laulmine on tegelikult jumala keerukas ja täpne värk sellisel puhul.\nMartin Luiga February 2, 2009 at 10:37 AM\nAhah. Umbes seda ma arvasingi, et atonaalses muusikas on tavapärane heliredel hüljatud. Normunn.\nDodekafoonia oli naljakas. Tekkis tahtmine seda värki kuulata. Lühikeste katkendite laskmine jättis sellest idiootliku mulje.\nVaatasin vahepeal There Will Be Bloodi ära. Hästi oli tehtud, ma ei tea, kus oleks joodikut paremini näideldud.\nLähen nikerdan myspace'iga.\nRobert Kurvitz February 15, 2009 at 1:10 PM\nInstrumendist "Theremin" (linkides) - See ei olnud väga mage ajalooabsurd, Luiga! Tead küll, mis! Las ma räägin, mis. See sobib hiilgavalt mu 215.000.000$ eelarvega Hollywoodi ajalooeeposesse. Kavatsen kasutada seda saundträkil, filmi treileris ja postril. Kujuta ette, pruunides toonides postrit, kus Lenin hoiab käsi õhus nagu maag ja ta peopesade all on Theremin. Alla on suurelt ja punaselt kirjutatud filmi nimi. See on:\nEi oleks väga film. Treileris on koht selline: shostakovichlikult libisevale, kuivale keelpillifoonile tuleb järsku ulguv Theremin peale, kaamera tuiskab, nagu õudusfilmis mööda tumepruune parkettpõrandaid, kuni seal on järsku Lenin, ta istub idamaiselt rätsepaistmes, padjal, ta käed värisevad Tereminil. Siis lendab ilge madal trumm sisse, hästi palju plahvatusi ja ilusaid naisi, muda, verd, kuninglik perekond tulistatakse surnuks... "LENIN", ühesõnaga, is laying waste to your synapses. Pealelugeja hääl ütleb koos plahvatuse keeristega ekraanile paiskuvate sõnadega, rasvasel häälel:\n"Value" peal on lõppakord ja siis me näeme jälle Lenini Thereminimängule kontsentreerunud silmasid (mis ikka veel on nunnud nagu kiisul ja üldse mitte hirmsad ja mongoliidsed) Muusika järellainetab, fade out, sellega koos taandub kaamera uuesti mööda parketti tagasi, me näema Leninit käsi põlvedele asetamas, ikka veel rätsepaistmes nagu maag. Ja kaarduvate, vaiksete, järgi nilpsavate keelpillide peal kostab montaaž Leini debiilse häälega kõnedest, justkui kosmoses, sidesatelliitidelt põrkamas, Sputniku sigaaniga. Pilt läheb mustaks ja sinna kasvab koos tuhande Lenini häälega, tuhandest väiksest kirast, mis kõik ütlevad "Lenin", üks suur, punane kiri, mis ütleb ja "LENIN".\nLoodan, et keegi sattus seda lugema.\nRobert Kurvitz February 15, 2009 at 1:38 PM\nOi, ma olen nii leilis praegu selle peale! Film on 7 tundi pikk, linastusel on kaks vaheaega, räägib dialektilisest materialismist ja maagiast. Avante guarde kohtub mammuteelarvega! Lenin vedeleb koos dadaistidega Šveitsis, ilmasõja aegu, mängib malet ja annab kogemata liikumisele nime, kui ta teda Tzaraks pidavale ajakirjanikule keelt oskamata vene keeles käega lööb: "Da da"\nLeninit mängib keegi tundmatu tatari näitleja, kellele preproductionis on inglise keel selgeks õpetatud. Filmil on hüüdlause ka\n"The Ultimate Motion Picture Event"\nRemote July 3, 2009 at 2:55 PM\nJust a note to say that The Remote Viewers double CD - Sinister Heights is now available! (january 2008 was a typo - should have said january 2009, so didn't miss by much).\nHelen Haav February 22, 2012 at 4:20 AM\nAitäh, ajaloorulett, ma ei ol'd seda revu varem lugenud. Normaalne vana revu on! Ma otsiks selle peale Remote Viewersi üles, kui ma neid juba kuulanud ei oleks. Ja kas tõesti RV käis siin ise kommenteerimas? Suht kõva mu meelest.\nMartin Luiga April 14, 2013 at 11:18 PM\nMit te e ri ti pask.


- Parim artroosi raviks\nKaaluge trepi asetamist, et Teie kass saaks oma lemmikkohale ronida. Igapäevapraktikast on näha, et Eesti patsiendid armastavad raviks kasutada kapsalehti, viinakompresse, nn hobusesalvi ja maomürke sisaldavaid salve. Tähelepanelik tuleb olla ka nooremal loomal tekkivate sümptomite suhtes. Sõna reuma tunti küll juba vanakreeka keeles, kuid erialaspetsialisti tähenduses võeti sõna reumatoloog kasutusele Viivitamata tuleb tähelepanu pöörata nii suuõõne- kui ka kurgumandlipõletikele ning muudele kroonilistele infektsioonidele, sest neil on autoimmuunhaiguste kujunemisele väga tugev mõju.\nSõrmeliigese artroosi korral on haaratud enamasti keskmised ja kõige kaugmised sõrmelülid. Haiguse progresseerumine toob sageli kaasa sõrmede Parim artroosi raviks, lisaks tekivad väikeste liigeste ümber sõlmekesed.\nSelleks määrab arst kompleksse ravi. Põletiku ja valu ravimiseks kasutatakse peamiselt mittesteroidseid valu- ja Parim artroosi raviks ravimeid: ibuprofeen, ketoprofeen jm. Viimasel ajal soovitatakse Relifexi Nabumetonum.\nKasutatakse ka liigesesisest kortikosteroidravi kortikosteroidid on tugevatoimelised põletikuvastased ained. Liigeste töövõimet parandab kõhreainevahetust soodustav preparaat glükoosamiinmida tuleb kasutada pikaaegselt. Glükoos-amiin on oluline nii kondroitiini kui ka hüaluroonhappe sünteesil organismis. Kondroitiinsulfaat on tähtis komponent kõhre elastsuse ja vetruvuse tagamisel.\nHüaluroonhape annab liigesvõidele veniva-elastse konsistentsi. Võimlemine parandab liigeste liikuvust ja jõudu, eriti haiguse alguses. Tuleks kasutada ravivõimlemisspetsialisti abi. Lisaraviks sobivad massaaž, mudaravi, aparaatne füsioteraapia, liigesetoitained kondroitiinsulfaat, oomega-3 rasvhapped, vitamiin E jm. Kaugelearenenud liigesekulumuse korral asendatakse kahjustunud liiges endoproteesiga tehisliigesega.


Kui põhja ameerikas elab sakslaste järeltulia, kes tänaseks päevaks räägib oma emakeelena inglise keelt on ta valge\nKui Lõuna ameerikas elab sakslaste järeltulia, kes tänaseks päevaks räägib oma emakeelena hispaania keelt on ta segavereline.\nAga noh eks te aretage siin oma rassiteooriaid edasi.\nNäib et midagi on Saksamaal muutumas. Sellised muutused võtavad siiski kauem aega kui sügiseste valimisteni on jäänud. I.Kaldre ennustas et Merkel jääb võimule.AfD ajas selja sirgu\nJ.Nicolosi. Aastakümneid homoseksuaalsusega tegelnud spetsialist\nKas Venemaa on sekkumas ka Liibüa konflikti.\nS.Mikser Venemaa sekkumisest.\n(selle postituse viimane muutmine: 18-01-2017 19:32 Punahabe.)\nSuri saksa ajakirjanik Udo Ulfkotte,56 aastaselt,väidetavalt südamerabandusse.Tema paljastas kuidas CIA kontrollib saksa/EU meediat ja ajakirjanikke.Kui ameerikat ja NATOt ei ülista ja venemaad maha ei tee,siis pole sul ajakirjanduses mingit tulevikku loota.Artiklid on tihti juba valmis meisterdatud,pead enda nime alt laskma avaldada ja pappi koos kiitvate seljale patsutustega tuleb suurte onude poolt.\nSaksamaa islamiseerimist julges ta raibe ka kritiseerida.Sellised kuuluvad eemaldamisele...\nKirevat elu elas,wiki järgi elas aastaid tosinas araabia riikides,p66rdus afganistanis elades islamisse.Hiljem saksasse naastes hakkas taas kristlaseks ja oli rahvuslike ja immigratsiooni vastase hoiakuga.Aastaid nendega igalpool koos elades vast andis omajagu kogemust,miks seda kultuuri mitte siia importida...\n(selle postituse viimane muutmine: 19-01-2017 01:28 Malandro.)\n(19-01-2017 01:19 )Malandro Kirjutas: Kirevat elu elas,wiki järgi elas aastaid tosinas araabia riikides,p66rdus afganistanis elades islamisse.Hiljem saksasse naastes hakkas taas kristlaseks ja oli rahvuslike ja immigratsiooni vastase hoiakuga.Aastaid nendega igalpool koos elades vast andis omajagu kogemust,miks seda kultuuri mitte siia importida...\nLibe kala. Jaapanis läinuks Šintoismi, Aafrikas woodoo-sse?\nSa positiivne tundsid muret tõlkimise pärast. See on lihtne protsess - tead piisavalt sõnu ja oskad neid natukenegi keele reegleid järgides paika panna. Loobusin sellest tegevusest juba aastaid tagasi sest meenutab see liini tööd. Loen, seedin ja moodustan ARVAMUSE, ning SEISUKOHA. Moodsas maailmas kus enamus armastab olla töömesilane ei ole see just lihtne. Isiklikku seisukohta vaadatakse kui midagi saadanast - seda ei tohi olla. Peab olema Partei poolt heaks kiidetud joon ja seda järgima nii sõnas kui teos.\nLisan mõned autorid kes on oma töödes korüfeed seal kus nad elavad. Nemad on paljudes asjades eeskujuks oma infokogumise ja jagamise osas. Kahjuks pole minul selliseid võimalusi. Loe ja mõtle kaasa - tuleb kasuks. Viited on ühele artiklile - mis ei ole eriliselt valitud vaid võetud "esmalt tulnud esmalt viidatud" põhimõttel.\nPS. Üks härrasmees on vist puhkusel - kui naaseb lisan midagi ka temalt. Kirjutas ka ühe raamatu milles väga lähedalt uuris "naftamajandust" ja miks ostame sealt ja mitte mujalt.\n(19-01-2017 14:06 )Tyto Alba Kirjutas: http://www.paulcraigroberts.org/2017/01/...g-roberts/\nSelles artiklis põhiline sõnum näib olevat: Kui Trump ei suuda muuta USA välispoliitikat, tuumasõda ja Maa hävitamine on paratamatu.\nAraabia naftašeikide kohta kirjutatu ka hea lugemine.\nKahtlen samas kas positiivne inglisekeelseid tekste loeb. Ta venekeelsetele pühendunud.\n(selle postituse viimane muutmine: 31-01-2017 14:55 Müstik.)\nUSA-d ei saa mõõta vene mõõdupuuga. Presidendil ei ole USA-s kuigi palju võimu.\n99 aastasele David Rockefellerile tehti kuuendat korda südamesiirdamine.Bojaari elu...\nValge maja lehel on petitsioon Sorose arreteerimiseks.Paar päeva tagasi oli mitu tuhat allkirja,momendil aga kõigest 595.Tundub,et keegi on seda numbrit seal tugevalt vähendanud...\n(19-01-2017 15:14 )positiivne Kirjutas: USA-d ei saa mõõta vene mõõdupuuga. Presidendil ei ole USA-s kuigi palju võimu.\nLuik märgib, et USA presidendil on ülisuur võim, kuid seda võimu tasakaalustab Kongress, samuti välislepingud ja kokkulepped.\nKanadas oli moshee tulistamine,milles mitmed pealtnägijad väitsid ,et tulistajaid oli rohkem kui 1.Miski nolk seal andis ennast võimudele kätte kes siis pidavat ainus süüdlane olema.\nKanadalasest sõbraga rääkisin ennemalt.Nüüd peale seda rünnakut võib tema sõnul islami/moslemite/immigratsiooni kritiseerimise eest vanglakaristuse saada.Tundub olevat organiseeritud ja teatud klikki huve teeniv niinimetatud false flag olevat.\nPetrodollar, Afganistan ja muu maffia - inglise keeles ja otsijale saadaval ka pdf-ina.\nSaksa ajakiri mis mõeldud lastevanematele.Seal pikk artikkel,et kuidas märgata natsi ilminguid lastes ja perekondades.\nSiin see ajakiri pdf kujul,kes saksa keelt valdab ja huvi pakub originaalallikat vaadata.\nInglise keelne artikkel sellest totrusest-\n“Destroy the family” observed Vladimir Lenin, “and you destroy the country.”\npanen copy-paste neist natsismi ohumärkidest lastes.\nHea jutt rail baltikust. Alguses juttu "superministeeriumist" mis oli samuti rahapesu monumendiks.\nItaalia mafioosolt konfiskeeriti 330 miljoni euro eest kunsti.Kollektsioonist tehti näitus rahvale vaatamiseks.Hea seegi ,et maalid ei pea asitõenditena tolmu koguma kusagil seifis.\nPariisi linnaosas Aulnay-sous-Bois on mitmendat päeva rahutused,kuna politsei olla arreteerimise käigus tõsiselt vigastanud arreteeritava pärasoolt kumminuiaga...\nPabulane,kes vägistas 13 aastase Rootsi neiu sai 2 kuud vanglakaristust.\nVeel natuke juttu Rootsist.Paar somaallast on avaldanud soovi kodumaale naaseda,kuna seal on elu rahulikum ja turvalisem kui Rootsis...\nMingi tegelane proovis Meka kuubiku kõrval ennast,võibolla ka Kaabat, põlema panna.Pakun ,et ta hing eraldati kehast paar minutit peale seda.\nIisraeli poliitik määris omale sibulat silma,et valimiskampaania videos pisarais nägu näidata.Oh neid empaatiavõimetuid.\nIsraeli politician uses vegetable to fake tears\n(selle postituse viimane muutmine: 07-02-2017 21:21 Malandro.)\nTarvis laevaga Berliini ,milles küsimus,ehitame kiirtee.\nJõgi üle jõe\nMeil veel muretsetakse mingi raudtee pärast.\nNüüd nad siis märkavad,et Jeemenis miljonid nälgivad.Sealseid kommentaare lugedes mulle tundub,et USA publik usub Iraani selles Jeemeni sõjas süüdi olevat.Seda,et Saudid seal pommitavad juba ammu ei mainita poole sõnagagi.Iraan on vana vaenlane Iisraelile ja vaadates kuidas Netanyahu nõuab sanktsioone neile erinevatelt riikidelt..Muiduigi Trumpi kiitva plaksutamise saatel.Iraanist sai Trumpi saabudes suur vaenlane Ameeriklastele ja muule massimeediale.miks?\nPablo Escobari suurim kunde oli CIA?\nPrantsusmaal võeti vastu uus seadus-propageerid naisi mitte aborti tegema,saad kuni 2 aastat vanglat.Abordiäri on satanistlik bisness,ja head kasumit tootev bisness.Hea näide on planned parenthood ameerikas,nende patte ilmub koguaeg aina rohkem lagedale.\nMitmes EU riigis on avastatud ohtlikult radioaktiivne element Iodine-131.Selle eluaeg on 8 päeva,niiet hiljuti on see kusagilt lekkinud.Veel ei teata kustkohast seda tuleb.\nPrantsusmaal hiljuti põles tuumajaam,ehk on kuidagi seotud?\nMuide kõne alla tuleb ka võimalus, et seda Jood-131 pihustatakse eesmärgiga tekitada paanikat. Tuleb meelde tuletada tavalisele lääne inimesele, et tuumarelva saab sulle koju kätte tuua, et su turvaline igapäev võib iga kell kokku variseda ja saastuda.\n(selle postituse viimane muutmine: 21-02-2017 12:27 positiivne.)\nNetis on olemas kaardid arvatavate ja tõenäolsete pihkumiskohtadega.\nPutin on siiski keskel, kui kõige tähtsam...\nOn sul vaja oma puutinist ja venemaast aina jahuda roomlane?Kas see on uudis mis sa siia panid?\nEuroopas juhtus jaanuaris intsident, mille tulemusel pihustus radioaktiivset elementi jood-131. Esimest korda fikseeriti isotoopi jaanuari teisel nädalal põhja Norras ja kohe peale seda põhja Soomes. Kokku on avastatud jood 131 jälgi Poolas, Tšehhis, Saksamaal, Prantsusmaal ja Hispaanias kuni jaanuari lõpuni.\nIntsidendi tõisidusest räägib fakt, et ameeriklased saatsid Suurbritanniasse oma ainsa tuumasaasteid uuriva teaduslennuki Boeing WC-135 Constant Phoenix\nKonreetset allikat teadlased kindlaks ei teinud aga see asub kuskil Novaja Zemlja kandis.\nEksperdid arvavad et on toimunud tõsisem avarii mõne vene allveelaeva tuumareaktoriga.\n(selle postituse viimane muutmine: 22-02-2017 09:20 positiivne.)\nTäna 23. veebruaril nõudis Lenin vaatamata tugevale opositsioonile rahuleppe sõlmimist Saksamaa tingimustel. 1. maailmasõjas.\nBolševike olukorda raskendas seegi, et tuntav osa vene ühiskonnast tervitas sakslaste pealetungi. Niimoodi kirjeldab seda Nikolai Bunin: "... eile olime B. pool. Kogunes korralikult rahvast - ja kõik ühel häälel: sakslased, tänu Jumalale, lähenevad, võtsid just Smolenski ja Bologoe..."\nMa ei tea, kas teemasse sobib ülaltoodu. Aga see väga ei sob ajakirjandusele Venemaal ja pole ka väga eestis seda kuskil.\n(selle postituse viimane muutmine: 23-02-2017 09:34 positiivne.)\nVenekeelsed uudised Päikeseinsener 13 7,928 19-02-2018 16:50\nFilers Files ehk Hr. Filersi UFO uudised kogu maailmast excubitoris 121 48,730 02-08-2014 17:18\n[split] [split] UUDISED (mis ei sobi valitsevale ajakirjandusele) -1 88 Täna 14:42


Buduaar - PILDID: MARGARET BUTIIK toob Buduaari turule kvaliteetset Itaalia moekaupa\nSel nädalalõpul leiab Buduaari turult tõelist Itaalia kvaliteetmoodi, mille allahindlused ulatuvad lausa 70%-ni. Margaret müüb ainsana Eestis selliseid Itaalia brändide paremikke nagu Save the Queen!, EAN13 ja Isabelle Blanche.\nMargareti tootevalik on mõeldud peene, aga samas tugeva natuuriga naisele, kes on iseseisev ja iseteadlik. Kaubavaliku itaallaslik ehedus avaldub materjalide ja mustrite julges koosluses. Võiks öelda, et igal riideesemel on oma väike “kiiks”, mis seda ja selle kandjat massist eraldab.\nMargareti valikuga saad tutvust teha Margareti veebipoes.\nVaata ilusat moekaupa ka meie pildigaleriist.\nKohtume juba sel nädalalõpul Saku Suurhallis Buduaari turul!\nKAUNID PIDULIKUD KLEIDID - Debenhams moe-show galerii \n10.00€ Jôulukampsun 3-4 A, 98-104 cm\n45.00€ Kleit G. Sel Suurus S\n10.00€ Roosa pidulik kleit H&M\n12.00€ Zara pardisule jope 104 cm\n10.00€ S.Oliver 98-104 cm kleit\n8.00€ Ueväärsed Coccodrillo teksad 98-104 cm\n12.00€ Lassie kevadjope 98-104 cm\n3.00€ UUS, k/s müts S suurus\n5.00€ rannakleit kleit S-M\n5.00€ Obaibi seelik 80 cm


Jelena Skulskaja: inimene aktsendiga - Arvamus\nJelena Skulskaja: inimene aktsendiga\n25. aprill 2015, 13:55\nEmakeelt on sama võimatu välja vahetada nagu tätoveeringut maha võtta, kirjutab Jelena Skulskaja.\nAastaid tahtis Jossif Brodski, Nobeli kirjanduspreemia laureaat, kes andis luulele uue hingamise, mis muutis lausa vene värsi struktuuri, kangesti saada Ameerika ingliskeelse kirjanduse täisväärtuslikuks osaks. Ta kirjutas luuletusi inglise keeles, tõlkis ise vene keelest inglise keelde, pidas loenguid inglise keeles, hakkas kirjutama esseid inglise keeles.\nKuid see, mida tegi geenius võõras keeles, kutsus parimal juhul esile arusaamatust, halvemal aga pilkamist. Ammugi käisid sellest ähmased kuuldused, kadestajad olid vaat et juba näinudki, aga alles nüüd nägi ilmavalgust Ameerika slavisti Ellendea Proffer Teasley raamat «Brodski meie seas» («Brodsky among us»), mis kinnitab, et Brodski katse saada Ameerika kirjameheks ei kandnud tegelikult vilja.\nCarl ja Ellendea Proffer, kirjastuse Ardis rajajad, mis sai eriti tuntuks Nõukogude Liidus keelatud venekeelsete raamatute avaldamisega, olid palju aastaid Brodski väga lähedased sõbrad ja toetajad. Enne surma kirjutas Carl Proffer Brodskist mälestused, kuid Brodski keelas nende avaldamise. «Brodski meie seas» ilmus nüüd, mil elavate seas pole enam ei Carli ega Brodskit, ning selgitab paljutki nii vene geeniuse saatuses kui ka üldse iga inimese elu keerdkäikudes, kes on sattunud võõrasse keelekeskkonda.\nMinu arvates seletab see tähtis raamat üht globaalset asja, mida ma isekeskis olen juba ammu mõelnud (kuigi Proffer ei seadnud enda ette sugugi sellist ülesannet): emakeelt on sama võimatu välja vahetada nagu tätoveeringut maha võtta. Keeleajaloos on muidugi olnud perioode, mil oma keelest on ka loobutud: näiteks vene aadlikud hakkasid mingil ajal aina rohkem kõnelema vene keele asemel prantsuse keeles. Kuid kirjandust ja kultuuri saab luua ainult emakeeles, ilma kirjanduse ja kultuurita aga jääb keel jõuetuks ja kaotab kõnevõime.\nAlles veel päris hiljaaegu oli geograafia teadus kõlblusest: elukoht määras kindlaks loominguvabaduse astme. Tänapäeval on kõlbelise mõõtme omandanud keel: mõnigi ütleb lahti oma keelelisest päritolust ja tahab korrata Brodski karjääri Ameerika kirjanduses – kuigi ma usun, et isegi nurjumises on geeniusega raske võistelda.\nKodune monoloog ja võõras dialoog\nEmakeeles on inimene iseendaga võrdne, elab läbipaistvas ruumis, milles suudab kinnisilmi tee leida. Võõras keeles astub inimene alati dialoogi teistsuguse stiihia läbipaistmatu ruumiga, põrgates vastu nüansside kaljut, idioomide kari, kõnekäändude leetseljakut – sõnaga, on pidevas dialoogis, võitluses, luureretkel … Varem leidus mäletatavasti raamatutes selliseid joonealuseid märkusigi: «tõlkimatu sõnamäng».\nInimesed tahavad üksteisest täpselt aru saada, mistõttu lihtsustavad oma keelt, kõrvaldavad sellest metafoorid, võrdlused, kujundite süsteemi. See on meie aja suur häda, et puudub tahegi pürgida keelehõrkuse poole. Oma värsse inglise keelde tõlkides taotles Brodski täielikku samasust, absoluutset peegeldust, mistõttu tema plastilise kirurgi käe alla sattunud sandistatud värssidest oli lihtsalt elujõud välja imetud.\nTuleb mainida, et sama probleemiga põrkas kokku ka palju tagasihoidlikum Kornei Tšukovski: temagi uskus, et valdab täiuslikult inglise keelt, isegi tõlkis sellest edukalt ja hiilgavalt, kuid tema elav inglise kõne ei kõlvanud kuskile.\nLapsena viidi Brodski logopeedi juurde, sest tema hääldus oli segane, ta lausus paljusid sõnu spetsiifilise juudi aktsendiga, kuid ta ei olnud ka nõus ümber õppima ja püsis oma individuaalsuse juures. Nii peabki!\nMa olen kogu elu, juba lapsepõlvest peale, vallanud (see on igati õige sõna, viidates ühtaegu armastusele ja vägivallale) eesti keelt ja küllap ainult oma rumaluse tõttu ei ole suutnud selles täiuslikkust saavutada. Ma jään elu lõpuni inimeseks aktsendiga, inimeseks, kes küsib asju üle ega saa sugugi alati ja kõigest aru. Kuid see-eest keele osas on mu sisemine kõlbeline kompass paigas: ma ei ürita näidata end kellegi teisena, ei püüa vallutada võõrast territooriumi, ei, ma olen külaline võõras keeles ning mulle on tähtis ja huvitav kõik, mis selle peremeeste juures toimub. Mul on samuti omaenda keelekodu, milleks on vene keel ja vene kultuur, ning ma võtan seal vastu külalisigi, kes püüavad peremehi mõista. Ma olen veendunud, et ainult nii saab üles ehitada heanaaberlikke suhteid …\nLoomulikult, need Ameerika slavisti raamatust ajendatud mõtted on äärmiselt subjektiivsed ja ma saan aru, et võib olla päris vastupidiseidki seisukohti, et on olemas ka salapärane mõiste «kakskeelsus» (ehkki minu silmis on see midagi amfiibinimese taolist), aga siin ma räägin ainult iseenda nimel. Ma olen aastaid püüdnud tõlkida eesti luulet ja tean, et tõlkida saab ainult emakeelde, ilmvõimatu on seda teha õpitud keelde.\nÜks suuremaid rõõme elus on see, et head raamatud ja head etendused sunnivad endistviisi palju üle järele mõtlema ja võivad isegi anda vastuseid piinavatele küsimustele. Sellist etendust nägin Moskva Kunstiteatris, kus oli lavale toodud Dostojevski ainetel «Karamazovid». Ma loobun ahvatlusest võrrelda seda Eesti Draamateatri etendusega, sest praegusel juhul ei huvita mind mitte teater kui selline, vaid hoopis keel.\nKonstantin Bogomolov nimelt kasutab oma lavastuses järgmist võtet: tegelased istuvad täiesti rahulikult, ei tee midagi, aga ekraanil jookseb üsna kiiresti ülipikk tekst, mis kirjeldab nende olukorda ja võimalikku tegevust. Tekst jookseb nii kiiresti, et vaevalt jõuad seda lugeda, enne kui taipad, et seda pole vaja üldse lugeda, piisab, kui tabada ära üldine stiil. See ei ole Dostojevski, see on tema hädine, «naisteromaanidest» üle võetud labane ja armetu ümberjutustamine, milles piinarohkete armuelamuste asemel pakutakse keskpäraste ihaluste iiveldama ajavaid kirjeldusi kõikvõimalike õienupukeste ja murtud lillekestega. Labased metafoorid ärkavad sõna otseses mõttes laval ellu.\nLiisa Hohlakova, kellesse on armunud Aljoša Karamazov, on aheldatud tooli. Bogomolov asendas tema käed ja jalad puupulkadega. Kui Liisa embab Aljošat, ilmuvad tema pulkkätele rohelised lehekesed, see tähendab saab teoks elu taassünni metafoor. See on kohutavalt naljakas, totakas, jabur, kuid elu triumfi võrdlemine surma ja haiguse üle roheliste tärkavate lehtedega on vene kirjanduses üks levinumaid võtteid ning rohetavaid pulki nähes ei hakka vaataja mitte ainult naerma, vaid ka mõistab, et iga metafoor muutub ajapikku stambiks, küllastub ja hävitab iseenda.\nSamamoodi hävitab enda pühadus, mis lakkamata kõigil väljakutel kuulutab oma tagasihoidlikkust. Etenduses mängib püha staaretsit Zossimat ja mõrtsukat Smerdjakovi üks ja sama näitleja. Ekraanil vilksatab kiri, et see pole juhus, et inimene, kes hiljem elab vaga elu, tappis algul omaenda isa.\nMoskvas püüti seda etendust ära keelata, nüüd aga, vaid mõne päeva eest, sai vana Karamazovi osatäitja Igor Mirkurbanov Kuldse Maski auhinna. Siin ei ole tegemist mitte ainult ja mitte niivõrd poliitiliste ja tsensuurimängudega, vaid eelkõige kirega kultuuri, klassika suhtes, usuga sellesse, et üks etendus ühes saalis mõnesajale inimesele võib muuta kogu maa maailmavaadet. Ma arvan, et olukorra sügavast tragikoomikast hoolimata on kunstnik kahtlemata meelitatud nii sügavast usust tema kunsti jõudu …\nMuidugi, paljutki võib Kunstiteatri «Karamazovites» mõista ka ilma vene keele peensusi ja vene kirjanduse eri kihtide stilistikat tundmata, võib saada lihtsalt naudingu eredast ja omapärasest vaatemängust. Kuid põhjani, otse hingepõhjani saab etendust mõista ainult see, kes tunneb kirglikult muret keele lihtsustumise, bulvarikirjanduse võidukäigu, primitiivse uulitsakõne armetuse, selle pärast, et tõeliselt hõrgu keelega raamatuid ei loe enam õieti keegi …\nTegelikult seda ma tahtsingi öelda: ainult oma keele ja kultuuri sügavusest saab sirutada käe ja sõna dialoogiks teise kultuuri ja keelega. Seda ei suutnud mõista Brodski, kuid geeniuse kibedast kogemusest võib ehk olla abi teistele.


Konnakotkad vahetavad pesi - Maaleht\nKonnakotkad vahetavad pesi\nMeie kandis on tänavu kehv konnakotka-aasta, vaid vähestes pesades on poeg kasvamas, paljud pesad on küll asustatud, kuid järelkasv puudub. Asustatud pesa tähendab, et vanalinnud on kevadel rändelt saabumise järel pesa roheliste okstega kaunistanud, mis teiste lindude jaoks on märgiks, et pesa on hõivatud, omanik on kohapeal olemas. Samas võib ebasoodsate olude või muude inimestele teadmata põhjuste kokkulangemisel pesitsemine (munemine, haudumine, poja üleskasvatamine) ka ebaõnnestuda.\nEbasoodsateks asjadeks võivad olla toidupuudus (kesine hiireaasta), toitumisalade seisund (niidetavate alade ja viljapõldude vaheldumine), halb ilmastik, häirimine, kevadised metsaraie- või maaparandustööd pesade läheduses, röövlus (munade ärasöömine pisikiskjate või teiste lindude poolt) ja veel muud tegureid, mistõttu võib pesitsusaasta vahele jääda. Konnakotkastel lennuvõimestub üldreeglina vaid üks poeg, väga harva kaks.\nVäike-konnakotkad ehitavad aeg-ajalt oma territooriumile uue pesa ja põhjuseid vana pesa mahajätmiseks võib olla erinevaid. Näiteks parasiidid pesas, pesapuu halb seisund, varisemisoht, pesa varasem hõivamine teiste röövlindude (händkakk, kanakull) poolt, metsamaastiku muutused, häiringud jne. Konnakotkaste omavaheliseks miinimumterritooriumiks on maa-ala raadiusega keskmiselt 2 km. Minu metsas näiteks aga pesitsevad rändelt tulevad konnakotkad ja püsielanikest rongad teineteisest napilt 100 m kaugusel asuvates pesades juba hulk aastaid ilma suuremate tülideta. Selleks ajaks, kui konnakotkad mai alguses kuusevõras asuvasse pesasse munema asuvad, on ronkadel kõrge männi ladvas pojad juba lennuvõimestumas ja pesalt lahkumas. Mõlemad liigid lepivad teise kohaloluga ja kui mõni kogenematu rongapoeg eksibki lennul kotkapesale liiga lähedale, aetakse ta sealt kohe eemale.\nÄsja toimunud pesade kontrollimise käigus selgus, et minu metsas hulk aastaid kasutusel olnud väike-konnakotkapesa on asustamata, natuke rohtugi peale kasvanud. Aga kotkaid olen lendamas näinud alates aprilli algusest, alles eilegi laskus vanalind samasse metsa. Järelikult peab kusagil uus pesa olema.\nSee saigi üles leitud, asub eelmisest ligi 150 m kaugusel vääriselupaiga metsas, mida pole aastakümneid majandatud. Uueks pesapuuks on pildil tagaplaanil vasakul asuv jämedam kuusk, kus ka kotkapoeg on üles kasvamas.


FennoUgria: Karjalased ja vepslased eelistavad rääkida vene keelt\nKarjalased ja vepslased eelistavad rääkida vene keelt\nEnam kui 88% karjalastest ja vepslastest eelistab rääkida igapäevases elus vene keelt ning vaid 5,7% karjalastest kasutab karjala keelt peamise suhtluskeelena, selgus Venemaal Karjala vabariigis läbi viidud sotsioloogilisest küsitlusest.\nPetroskoi ülikooli poliitika- ja sotsiaalteaduste õppetooli küsitlusele vastas 1688 inimest kõikidest Karjala piirkondadest, sealhulgas ka karjalaste ja vepslaste elualadelt Kalevala, Prääsä, Aunuse ja Äänisjärve rajoonist.\nKüsitlusest selgus, et rahvusrajoonides elavatest karjalastest ja vepslastest ei häbene oma rahvust 80% küsitletutest ning 68% neist on huvitatud oma rahva ajaloo ja kultuuri paremast tundmaõppimisest.\nKüsitluse kaudu püüdsid teadlased saada aimu ka Karjala vabariigi elanikkonna suhtumisest sisserändajatesse. 71% vastanutest oli valmis teisest rahvusest inimesi vastu võtma, kuid vaid 22% suhtus migratsiooni positiivselt. 47,5% ei osanud sellele küsimusele vastata ja 22,5% pidas vajalikuks suhtuda rändeprotsessidesse ettevaatusega.\nSotsioloogiline küsitlus viidi läbi 2011. aastani mõeldud sihtprogrammi "Karjala – koosmeele ala" raames.\nKarjala vabariigi elanikkonnast on 77% venelased, põlisrahvastest soomeugrilaste – karjalaste, vepslaste ja soomlaste – hulk moodustab vaid umbes 12% rahvastikust.