TSE ja söötmiskeeld | Põllumajandus- ja Toiduamet\nPõllumajandusloomadele ei tohi sööta keelatud loomseid proteiine, selleks, et vältida TSE tekkimist ja levikut.\nTransmissiivsed spongiformsed entsefalopaatiad (edaspidi TSE) on kõik loomadel esinevad nakkusliku valguosakese ehk priooni tekitatud ajukahjustustega kulgevad ning surmaga lõppevad haigused. Haigust iseloomustavad käitumishälbed, närvinähud ja lõpuks surm.\nVeistel esinevat TSE-d nimetatakse veiste spongiformseks entsefalopaatiaks (edaspidi BSE) ehk hullu lehma tõveks.\nLammastel ja kitsedel esinevat TSE-d nimetatakse skreipiks ning seda tuntakse TSE-dest kõige kauem.\nPõllumajandusloomadele ei tohi sööta keelatud loomseid proteiine, selleks, et vältida TSE tekkimist ja levikut. Loomasööta käsitlevad keelud on osa mitmeosalisest TSE ennetamise ja tõrje programmist. On teaduslikult tõestatud, et teatud TSE gruppi kuuluvad loomataudid, nagu veistel esinev veiste spongioosne entsefalopaatia (BSE ehk nn „hullu lehma tõbi“) võib edasi kanduda ka loomadelt inimestele.\nPõllumajandusloomadele (va karusloomad) ei tohi sööta keelatud loomseid proteiine, selleks, et vältida loomadel esinevate taudide, nagu transmissiivsete spongioossete entsefalopaatiate (lühidalt TSEd) tekkimist ja levikut. Loomasööta käsitlevad keelud on osa mitmeosalisest TSE ennetamise ja tõrje programmist. On teaduslikult tõestatud, et teatud TSE gruppi kuuluvad loomataudid, nagu veistel esinev veiste spongioosne entsefalopaatia (BSE ehk nn „hullu lehma tõbi“) võib edasi kanduda ka loomadelt inimestele.\nMäletsejalistele on keelatud sööta järgmisi loomset päritolu proteiine:\nmäletsejalistelt saadud želatiini ja kollageeni;\nmäletsejaliste kehaosadest saadud hüdrolüüsitud proteiine, va mäletsejaliste toornahkadest saadud hüdrolüüsitud proteiine;\ntöödeldud loomseid proteiine (tehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomseid proteiine (putukajahu), lihajahu, kondijahu, verejahu jne);\nkalajahu (v.a võõrutamata mäletsejalistele kalajahu sisaldav täispiimaasendaja);\nloomset päritolu dikaltsiumfosfaati ja trikaltsiumfosfaati.\nErand: Võõrutamata mäletsejalistele on lubatud sööta täispiimaasendajat, mis sisaldab kalajahu. Käitleja, kes kasutab kalajahu sisaldavat piimaasendajat, peab taotlema Põllumajandus- ja Toiduametilt selleks loa.\nMittemäletsejalistele, va vesiviljelusloomadele, on keelatud sööta:\nmäletsejalistelt saadud veretooteid, (NB! mittemäletsejalistelt saadud veretooted on lubatud, näiteks sigadele on lubatud lindudelt pärit veretooted ja vastupidi).\nVesiviljelusloomadele on keelatud sööta:\nmäletsejalistelt saadud veretooteid;\nmäletsejalistelt saadud töödeldud loomseid proteiine.\nPõllumajandusloomad va karusloomad\nMäletsejalised Mittemäletsejalised va vesiviljelusloomad Vesiviljelusloomad\nMäletsejalistelt saadud töödeldud loomne proteiin (kondijahu, lihajahu jne) EI EI EI\nMittemäletsejalistelt saadud töödeldud loomne proteiin (sulejahu, meritähejahu jne) EI EI JA\nTehistingimustes kasvatatud putukatelt saadud töödeldud loomne proteiin (putukajahu jne) EI EI JA\nMittemäletsejalistelt saadud verejahu va vesiviljelusloomadelt saadud verejahu/kalajahu EI EI JA\nKalajahu, sh vesiviljelusloomadelt saadud verejahu va kalajahu sisaldav täispiimaasendaja võõrutamata mäletsejalistele JA samale liigile ei tohi sööta samast liigist saadud kalajahu\nMäletsejalistelt saadud veretooted EI EI EI\nMittemäletsejalistelt saadud veretooted EI JA JA\nMäletsejalistelt saadud želatiin ja kollageen EI EI EI\nMittemäletsejalistelt saadud želatiin ja kollageen JA JA JA\nHüdrolüüsitud proteiinid, va need, mis on saadud mittemäletsejaliste kehaosadest või mäletsejaliste toornahkadest EI EI EI\nHüdrolüüsitud proteiinid, mis on saadud mittemäletsejaliste kehaosadest või mäletsejaliste toornahkadest JA JA JA\nLoomset päritolu di- ja trikaltsiumfosfaat EI JA JA\nMuna, munatooted, piim, piimatooted, ternespiim JA JA JA\nKõik ülejäänud loomsed proteiinid, va need, mis juba ülalpool mainitud EI JA JA\nTäpsemalt BSE-st ehk "hullu lehma tõvest"\nMida endast kujutab BSE ehk hullu lehma tõbi?\nHullu lehma tõbi ehk BSE (veiste spongiformne entsefalopaatia) on veiste nakkushaigus, millesse nakatumise korral loom sureb närvikoe kahjustumise tõttu. Haiguse põhjustajaks ja nakkuse ülekandjaks on valguosake ehk prioon. Sarnaseid nakkuslikust valguosakesest põhjustatud haiguseid esineb peale veiste ka teistel loomadel nagu näiteks lammastel, kassidel ja naaritsatel. Lammaste puhul on vastava haiguse nimetus skreipi. Erinevatel loomadel esinevat valguosakestest põhjustatud haigust nimetatakse üldnimetusega TSE (transmissiivne spongiforme entsefalopaatia) tulenevalt ingliskeelsest nimetusest, mis lahtiseletatult tähendab nakkav ajukoe käsnjas kahjustus, mille tagajärjel ajukoe rakud hävivad.\nBSE-le on iseloomulik aeglane kulg, silmaga nähtavad haiguse tunnused ilmnevad nakatunud loomal alles neli-viis aastat peale nakatumist, kuid hoolimata aeglasest avaldumisest ei ole haigus ravitav ning loom, kes on juba haige, sureb mõne kuu jooksul. Haigustekitaja kahjustab ainult närvikudet, haigust ei ole võimalik elusloomal diagnoosida, kuna laboratoorselt uuritakse haiguse suhtes looma ajukude.\nMiks BSE tekkis?\nHaiguse tekkepõhjuste kohta tehtud uuringud näitavad, et tõenäoliselt muundus lammaste skreipi, haiguse, mida on juba tuntud juba mõnisada aastat, tekitaja, põhjustades veistel samalaadse haigestumise. BSE puhkemise otseseks põhjuseks oli surnud mäletsejaliste, kas siis skreipi haigete lammaste või BSE-d põdevate veiste, korjuste töötlemine lihakondijahuks suhteliselt madala temperatuurimuutusega tootmisprotsessi abil ja selle jahu veistele söötmine kuna lihakondijahu oli odav ja kergesti toodetav valgulisand. Haigusttekitavale prioonile on iseloomulik suur vastpidavus külmumise, kuivamise ja kuumutamise, sealhulgas nii pastöriseerimise kui ka steriliseerimise suhtes, mistõttu lihakondijahu tootmisel tekitaja ei hävi.\nMillistes maades BSE-d esineb?\nBSE „kodumaaks“ võib pidada Suurbritanniat, kust haiguse puhang 1986 aastal alguse sai ning kus ka tänapäeval diagnoositakse suurem osa BSE juhtumitest. Edasi levis haigus elusloomade ja lihakondijahu vahendusel Belgiasse, Taanimaale, Prantsusmaale, Saksamaale, Iirimaale, Itaaliasse, Hollandisse, Portugali, Hispaaniasse ja veitsi. Üksikjuhtumeid on esinenud Soomes, Poolas, Sloveenias, Slovakkias, Tsehhimaal, Jaapanis, USA-s.\nEestis ei ole BSE-d diagnoositud. Samas ei ole käesoleval ajal võimalik garanteerida, et haigust Eestis üldse ei esine.\nKuidas BSE haiget looma ära tunda?\nKuna haigus on väga aeglase kuluga, siis hoolimata tõsiasjast, et valdavalt nakatutakse kasvueas, näeb kliinilist haigestumist taudistunud looma puhul alles täiskasvanuna. Iseloomulikumateks muutusteks looma käitumises on erutuvus, hirmunud olek, vahel muutub veis agressiivseks. Loom liigutab kõrvu ebaproportsionaalselt, krigistab hambaid, suurenenud on süljevoolus, võib tekkida iseeneslik kaela-ja turjapiirkonna naha või mokkade väristamine. Kõrgenenud on tundlikus puute- , valgus- ja heliärritustele. Haigel loomal tekivad tõusmise-ja liikumisraskused, loom kardab takistusi liikumisel, komistab sageli, käik võib olla hüplev või vaaruv. Haiguse viimases staadiumis ei ole loom enam võimeline püsti tõusma tagakeha nõrkuse tõttu. BSE lõpeb alati surmaga mõne kuu vältel peale nähtavate haigustunnuste tekkimist.\nVäga oluline on meeles pidada, et eelpooltoodud haigustunnused ilmnevad vaid ligikaudu veerandil loomadest, enamusel haigetest loomadest ei teki iseloomulikku haiguspilti!\nMiks on BSE inimesele ohtlik?\nBSE –d peetakse inimesele ohtlikuks seetõttu, et loomadel haigestumist põhjustav valguosake on võimeline ületama liikidevahelist barjääri, kohanema ümber vastavalt organismile, kuhu ta satub ning põhjustama haigestumist. Seetõttu arvatakse olevat just BSE-d põhjuseks, miks inimesed on viimase kahe kümnendi jooksul haigestunud Creutzfeld-Jakobi tõve (CJD) uude varianti.\nKui CJD on tuntud juba pikemat aega just eakamate inimeste haigusena , siis esmakordselt 1996 aasta märtsis Inglismaal diagnoositud uue variandi (vCJD) puhul on iseloomulik, et haigestutakse olenemata vanusest (keskeltläbi 29 aastaselt; CJD puhul 65 aastaselt), haiguse kulg on aeglane (14 kuud) ning on võimalik kindlaks teha seos haigestumise ja nakatunud loomsete saaduste tarbimise vahel. vCJD esinemissagedus on madal (Suurbritannias, kus juhtude arv on olnud kõige suurem – ca 1 juhus miljoni elaniku kohta aastas), kuid haigestumise puhul tekivad pidevalt süvenevad närvisüsteemi häired, mille lõpptulemusena haige sureb.\nInimese nakatumine vCJD-sse toimub veise närvikude sisaldavate toiduainete söömise teel. Olulist rolli selles, kas sisse söödud haigustekitaja ka tegelikult haigestumist pöhjustab, mängib pärilik eelsoodumus. Samuti on võimalik haigustekitajate kogunemine organismi, juhul, kui süüakse nakatunud saadusi korduvalt.\nMillised meetmed on vastu võetud kaitsmaks Eesti veisepopulatsiooni ja elanikkonda?\nInimese kaitsmine BSE-ga seotud ohtude eest algab esmase tootmise tasandil, see tähendab farmis. Kui me suudame vältida veiste nakatumist ja nakkuse levikut veiste hulgas, ei ole põhjust muret tunda ka selle ülekandumise võimaluste pärast inimesele. Sellest tulenevalt on rakendatavad meetmed lähtunud eelkõige põhimõttest taksitada haigustekitaja sissetoomist loomade või loomsete saadustega (eelkõige söötadega) ning takistada haigustekitaja levikut veisepopulatsioonis.\nKuna BSE praktiliselt ei levi ühelt elusalt loomalt teisele, siis selle peamine, kuid mitte ainuke levitaja on haigustekitajat sisaldav sööt. Lähtuvalt sellest on 2001. aasta veebruarist alates igasuguse loomse valgu kasutamine mäletsejaliste söötades keelatud (eelpool toodud keeld ei käi piima ja piimatoodete ning muna ja munatoodete kohta). Erandina võib võõrutamata mäletsejaliste piimaasendajas kasutada kalajahu, kui õigusaktis ettenähtud nõuded on täidetud. Seega on BSE tõrje kõige olulisem ja tõhusam abinõu – mitte sööta ohtlikku loomset valku mäletsejalistele. Sellest tulenevalt lasub peamine vastutus BSE tõrje edu tagamisel veisekasvatajal, kes peab tagama, et ta keelatud sööta oma loomadele ei sööda, kuid samavõrd ka jõusööda tootjal (turustajal), kes peab tagama, et tema poolt toodetud (turustatud) sööt on ohutu.\nBSE on teatamiskohustuslik haigus, seega on nii loomapidaja kui ka loomsete saaduste käitleja kohustatud teavitama BSE kahtlasest loomast vastava piirkonna volitatud veterinaararsti või veterinaarjärelevalve ametnikku.\nKuna valdaval osal veistest ei teki haigusele iseloomulikke tunnuseid, tuleb ka hukkunud veisest tevitada piirkonna veterinaarteenistuse esindajat, tagamaks, et loom saaks BSE suhtes uuritud.\nInimese BSE-ga seonduvate terviseriskide vähendamise seisukohalt on olulisuselt teisel kohal meetmed, mida rakendatakse tapamajas potentsiaalselt ohtlike kudede eemaldamiseks inimese toidulaualt.\nHoolimata sellest, et rahva hulgas levib visalt arusaam, et inimene võib nakatuda BSE-sse haige looma liha söömisel, ei esine haigustekitajat mitte lihas-, vaid närvikoes ja veel mõnedes siseorganites. Sellest tulenevalt on määratletud organid ja koed, millised on BSE tekitaja ülekande riski suhtes olulisemad ja need kuuluvad hävitamisele. Nendeks on veiste mandlid, seljaaju, pealuu, aju, silmad, soolestik, soolekinnis ja selgroolülid (v.a. sabalülid). Lammase ja kitsede puhul lisandub sellesse loetellu põrn. Vastavaid erilise riski allikaid nimetatakse eri riskiastmega loomseteks saadusteks (SRM) ning nende kasutamine toidu tootmiseks on keelatud 2002 aasta algusest alates. Juhul, kui tapetud või surnud mäletsejalisest ei ole SRM-i eraldatud, on kogu loom käsitletav eri riskiastmega loomse jäätmena. Vältimaks närvirakkude sattumist vereringesse tapmise ajal on keelustatud loomade hukkamine tapamajas varda viimisega koljuõõnde ja seljaajju.\nSamuti ei ole 2001. aasta juunikuust alates lubatud SRM-i sööta loomadele. SRM –i suunatakse hävitamiseks kõrge riskiastmega loomsete kõrvalsaaduste töötlemisettevõttesse (AS Vireeni).\nSelgitamaks välja veiste BSE-alast staatust on alates 2001. aastast tehtud laboratoorseid uuringuid eelkõige üle 24 kuu vanuste hädatapetud, haigena tapetud ja hukkunud veiste hulgas. Kuna Euroopa Liidus kehtiv BSE tõrje määrus näeb ette kõigi 30 kuuste ja vanemate tapaveiste uurimist BSE suhtes vähendamaks võimalikku riski tarbijale, alustati nimetatud kategooria veiste täiemahulise uurimisega 2003. aasta 15.-st märtsist ka Eestis.\nLähtudes heast epidemioloogilisest olukorrast BSE suhtes Eestis ja Euroopas, Euroopa Komisjon lubas Eestil koos teiste Euroopa Liidu Liikmesriikidega üle vaadata BSE seireskeemi ning 01.juulist 2011.a tõsteti BSE-le uuritavate veiste vanust. Uue seireskeemi järgi uuriti kõigi üle 48 kuu vanuste hädatapetud, haigena tapetud ja hukkunud veiste ajuproove ja kõigi üle 72 kuu vanuste tervete inimtoiduks tapetud veiste ajuproove. Pärast Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) poolt tehtud teaduslikku uurimist ja Euroopa Komisjoni Otsust alates 01.märtsist 2013.a lõpetati Eestis tervete inimtoiduks tapetud veiste uurimist, jättes alles ülejäänud riskigruppide uuringud.\nKuidas toimub BSE proovide uurimine?\nElus olevat looma ei ole praktiliselt võimalik BSE suhtes laboratoorselt uurida, kuna proovimaterjalina kasutatakse looma aju. Surnud loomalt proovi võtmiseks tuleb kohale kutsuda piirkonna volitatud veterinaararst, kes võtab spetsiaalse lusikaga välja looma piklikaju, pakendab proovi, täidab saatekirja ja lähetab need, vajadusel kasutades loomapidaja või loomsete saaduste käitleja abi, Veterinaar-ja Toidulaboratooriumi. Tapamaja puhul viib vastava menetluse läbi järelevalveinspektor. Toidu tootmiseks tapetud looma rümpa ei tohi töötlusse suunata enne, kui on teada on saadud, et loom ei põdenud BSE-d.\nLaboratooriumis uuritakse proovi kiirmeetodiga, mille puhul 24 tunni jooksul saab teada, kas loom oli nakatunud või mitte. Juhul, kui kiirtest annab positiivse või kahtlase vastuse, uuritakse proov üle kasutades klassikalist histoloogilist meetodit, mille puhul toiming võtab küll aega kuni nädal, kuid annab lõpliku vastuse, kas loom oli haige või mitte.\nKuidas toimida BSE kahtluse korral ?\nJuhul, kui looma käitumishälvete alusel tundub ta BSE kahtlasena, tuleb sellest viivitamatult teavitada piirkonna veterinaararsti kes teavitab Põllumajadnus- ja Toiduameti keskust. Juhul, kui kahtlus on järelevalveametniku otsusel põhendatud, loom hukatakse ning aju saadetakse laboratooriumi uurimiseks. Ametlikult BSE kahtlase looma proovi uuritakse histoloogilise meetodiga. Taudikahtlase looma korjus tuleb kas hävitada või säilitatakse seda veterinaarjärelevalve all kuni diagnoosi saamiseni.\nSamal ajal viib Põllumajandus- ja Toiduameti keskus läbi uurimise, kust loom võis nakkuse saada ning millised loomad veel võivad nakatunud olla. Taudikahtlasest karjast ja vajadusel ka teistest karjadest, kus loom viibinud on, ei tohi loomi karja tuua ega välja viia. Sõltuvalt uurimise tulemustest võib Põllumajandus- ja Toiduameti kehtestada karjale vajadusel ka muid piiranguid.\nKuidas toimitakse BSE diagnoosimise puhul?\nTaudi põdenud looma korjus hävitatakse kui SRM. Viiakse läbi uurimine selgitamaks välja loomad, millistel oli lähtuvalt antud juhtumist suurim tõenäosus olla samuti nakatunud. Sellisteks loomadeks on kõik sama hoone mäletsejalised, eelkõige need, kes on sündinud aasta enne ja pärast haiget looma ning loomad, kes on esimese eluaasta jooksul koos nakatunud loomaga kasvanud ja saanud sama sööta. Need loomad hukatakse ja hävitatakse. Sõltuvalt taudi levimise kohta tehtud uurimise tulemustest võib Põllumajandus- ja Toiduamet määrata hukkamisele ja hävitamisele ka teised taudistunud loomaksvatushoones olevad veised.\nPüütakse tuvastada nakkusallikas (tõenäoliselt on selleks sööt või haigena karja toodud loom) ning kindlaks teha kõik loomad, kes sellega on kokku puutunud ning muud nakkuse levimise viisid. Kuna täielikult ei ole välistatud ka nakkuse levimine emasloomalt järglasele, siis BSE diagnoosimise puhul lehmal hukatakse kahe aasta jooksul enne haiguse kliinilist diagnoosimist ja peale seda saadud järglased.\nJuhul, kui BSE diagnoositakse tapamajas, rakendatakse eelpooltoodud meetmeid looma päritolufarmi suhtes ning lisaks hävitatakse nakatunud loomale tapmisliinil eelnenud ja kaks järgnenud rümpa juhul, kui nende ja haige looma rümba vahel võis toimuda saastumine.\nKuidas toimub tehtud kulutuste korvamine?\nBSE kuulub ohtlike loomataudide hulka ning loomade läbivaatamine, proovivõtmine ja muud järelevalvetoimingud (sh proovide uurimine) makstakse kinni riigieelarvest. Juhul kui loom hukatakse järelevalveametniku ettekirjutuse alusel, kompenseeritakse omanikule looma maksumus. Kui BSE kahtalne loom on enne järelevalveametniku kutsumist surnud või tapetatud, siis looma maksumust ei kompenseerita. Sama põhimõtte kohaselt oitmub ka hukatud loomade korjuste hävitamiseks tehtud kulude hüvitamine.\nVeistel esinevat TSE-d nimetatakse veiste spongiformseks entsefalopaatiaks (edaspidi BSE) ehk hullu lehma tõveks. Lammastel ja kitsedel esinevat TSE-d nimetatakse skreipiks ning seda tuntakse TSE-dest kõige kauem. Skreipi esineb üldjuhul 2–5-aastastel loomadel.\nBSE on täiskasvanud veistel esinev prioonhaigus, mida iseloomustavad käitumishälbed, närvinähud ja surm.\nEestis pole BSE-d diagnoositud. Eesti loetakse haigusest ohustatud riikide hulka.\nKõikide sõraliste haigestumise põhjuseks oli neile liha-kondijahu söötmine. Haiguse peiteaeg on väga pikk, kestab aastaid.\nHaiguse sissetoomise vältimiseks tuleb rakendada bioohutusmeetmeid ja mitte sööta veistele loomse päritoluga lisasöötasid.\nHaiguse ahtluse korral tuleb koheselt informeerida loomaarsti.\nVaata lisaks Veterinaar- ja Toidulaboratooriumi kodulehte.\nHaigusele iseloomulikud tunnused\nesimesteks haigustunnusteks on palavik (8-10 h enne villide lõhkemist) ja isu langus, punakate laikude teke suuõõnes ja keelel, mokkadel, ninal, sõõrmete ümber, veistel ka nisadel;\njärgnevad raskused söödavõtul, suurenenud süljevool ja matsutamine;\ntabandunud aladel tekivad eri suurusega õlgkollast vedelikku sisaldavad villid, mis võivad ühineda valmimisjärgselt villid lõhkevad, paljastades haavandid;\njalalt jalale tammumine ja lonkamine kaasneb villidega sõral.\nSageli kulgeb haigus ilma kliiniliste tunnusteta. Haigestumus on tavaliselt 90 - 100 %, kliiniliselt haigestub ~10-15 % loomadest, suremus on madal.\nSkreipi ehk kratsimistõbi on lammaste ja kitsede haigus, mida iseloomustab pikaldane kulg, ülierutuvus, halvatus, tugev kihelus ja kurtumus. Haigusele on vastuvõtlikud lambad ja kitsed. Haiguse tunnused avalduvad 2-3 aastastel loomadel.\nTäheldatud on tõulisi erinevusi haigestumises. Suremus võib ulatuda 10%-ni.\nHaiguse peiteaeg on pikk ja võib kesta aastaid.\nNakkusallikaks on haiged või haigusetekitaja kandjad loomad, kes võivad nakatada mitut põlvkonda järglasi, enne kui haiguse tunnused neil endil avalduvad. Arvatakse, et haiguse tekitajat kandvad uted levitavad seda lootekestade, lootevedelike ja piimaga, jäärad spermaga. Lootekesti peetakse üheks oluliseks nakatise leviku allikaks, millega kokkupuutel võivad nakatuda ka teised lambad. Nakatumine toimub seedetrakti kaudu. Haigusetekitajatega saastunud keskkond võib nakkusohtlikuks jääda pikaks ajaks ja lammaste nakatumine võib toimuda kokkupuutel haigusetekitajaga saastunud keskkonna objektide ja esemetega. Looted nakatuvad emakasiseselt ja talled vahetult pärast sündi.\nHaiguse sissetoomise vältimiseks tuleb rakendada bioohutusmeetmeid.\nEi tohi osta lambaid riikidest, kus haigust on diagnoositud.\nHaiguse kahtlusest tuleb teavitada veterinaararsti.\nVaata lisaks ka Veterinaar- ja Todiulaboratooriumi kodulehelt.\nkoordinatsioonihäired, ringliikumine, pea ja kaela jäikus, lihaste värin, naha kihelus;\nhaiged loomad näksivad ja nühivad kihelevaid kohti mitmesuguste esemete vastu;\nmõned loomad kiristavad hambaid, sööda võtmine ja neelamine on raskendatud, janu suurenenud;\nnägemine halveneb ja osa loomi võib jääda pimedaks;\nhaigus süveneb aeglaselt ja lõpuks tekib tagajäsemete halvatus;\nsurm saabub kuuenädalase, harvemini pikemaajalise põdemise järel.\nHirvlaste krooniline kurtumushaigus Norras (esimene juhtum Euroopas)\n2016. aasta aprilli alguses teatas Norra Veterinaarinstituut hirvlaste kroonilise kurtumushaiguse (ingl. Chronic Wasting Disease in cervids (CWD)) diagnoosimisest põhjapõdral Lõuna–Norras Nordfjella populatsioonis. Haigusjuhtum sai alguse, kui 2016. aasta märtsi keskel valiti täiskasvanud haige emane põhjapõder (Rangifer tarandus tarandus) välja identifitseerimiseks ja registreerimiseks GPS-seadmega helikoptegi abil. Läbiviidud menetluse käigus loom suri ja tema korjus viidi Norra Veterinaarinstituuti lahanguks ja edasiseks uurimiseks.\nHirvlaste kroonilise kurtumushaiguse levik\nHaigus oli senini levinud vaid Põhja-Ameerikas (USA kahekümne kolmes osariigis ja Kanada kahes provintsis). Erandina registreeriti haigusjuhtumid Lõuna-Koreas, kuid antud haigestumine oli seotud Kanadast imporditud loomadega. Norras 2016.a diagnoositud CWD näol on tegu esimese haigusjuhtumiga Euroopas, samuti on see esimene haigusjuhtum maailmas, mis on tuvastatud põhjapõtradel.\nNorras hakati koheselt laialdaselt uurima hirvlaste haiguse võimaliku levikut. Samas tegeleti ka tauditõrjega ning Nordfjella piirkonda looduses elavate põhjapõtrade kari oli jahimeeste abiga hukatud ja kõrvaldatud. Haiguse leviku tõkestamiseks kasutati ka teisi meetmeid (elanikkonna ja jahimeeste teavitamine, peibutusuriini kasutamise keelustamine).\n2017-2018.aastatel on Norras läbi viidud mahukas riiklik hirvlaste haiguse seire mille käigus uuriti igal aastal kuni 30 000 looma. Norras on 2018.a lõpu seisuga kokku diagnoositud 24 positiivset juhtumit (19 põhjapõtra, 4 põtra, 1 punahirv). Märts 2019.a seisuga on haigus diagnoositud lisaks ka Soomes ja Rootsis. Mõlemal juhul oli haigus tuvastatud surnud põtradel ja tegemist oli vanade loomadega.\nHirvlaste krooniline kurtumushaigus kuulub närvikude kahjustavate haiguste gruppi, mis lõppevad alati surmaga. Selliseid haigusi esineb inimestel ja loomadel ning neid nimetatakse transmissiivseteks spongiformseteks entsefalopaatiateks e. TSE-deks. Haiguse tekitajaks on nakkuslik valguosake e. prioon, mis nakatumisejärgselt põhjustab spongiformset ehk käsnjat ajukahjustumist nii loomadel kui inimestel. Teised tuntumad TSE-d ehk prioonhaigused on: skreipi lammastel, veiste spongiformse entsefalopaatia (BSE), naaritsate nakkav entsefalopaatia ja Creutzfeldti-Jakobi tõbi inimestel.\nHetkel pole teada seost hirvlaste kroonilise kurtumushaiguse ning teistel loomadel ja inimestel esinevate TSE-de vahel.\nHaiguse kulg on aeglane ja enamik juhtumeid on avastatud loomadel vanuses 3 kuni 7 aastat. Krooniline kurtumushaigus väljendub looma muutunud käitumises ja haiglases kõhnumises ning lõpeb alati surmaga. Prioonide päritolu ja täpne edasikandmise mehhanism pole teada, aga teadlased arvavad, et levik otsese kontakti kaudu ja geograafiliselt piiritletud keskkond mängib tähtsat rolli nakkuse levimisel. Haiged loomad eritavad haigustekitajaid süljega, uriiniga ja fekaalidega. Haigete loomade korjused on oluline nakkuse allikas. Haigus levib hirvlastel nii ühe liigi siseselt, kui ka erinevate liikide vahel. CWD-prioonid on väga vastupidavad ja säilivad keskkonnas aastaid.\nEuroopa Liidus läbi viidud uuringud\nTuginedes Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) arvamusele, korraldas 2007-2010. aastatel Euroopa Komisjon selles valdkonnas hirvlaste seire. Seire eesmärk oli avastada võimalik TSE esinemine hirvlastel ning selle sihtliikideks olid looduses elav ja tehistingimustes peetav punahirv (Cervus elaphus) ning looduses elav valgesaba-pampahirv (Odocoileus virginianus). 21-s Euroopa Liidu Liikmesriigis korraldatud seire käigus uuriti umbes 13 000 looduses elavate ja tehistingimustes peetavate hirvlase peaaju proovi. Kõikide uuringute tulemused olid negatiivsed ning selle alusel arvati, et Euroopa on taudivaba.\nKuna eelpoolmainitud seire käigus Euroopa hirvlastel kroonilist kurtumushaigust ei avastatud, järeldati Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) 2010.a teaduslikus raportis, et oht Euroopa Liidu looduses elavate hirvlaste liha tarbimisel inimtoiduks on minimaalne.\nAntud seire käigus uuriti Eestis 2007-2009. aastal 37 looduses elava hirvlase ajuproovi (sh 7 punahirve, 8 metskitse ja 22 põtra) ning CWD haigust ei leitud.\nLähtudes Norras avastatud CWD juhtumist ja Euroopa Toiduohutusameti (EFSA) soovitusel on Euroopa Komisjon määranud Põhja- ja Baltimaadele läbi viia uue kohustusliku hirvlaste kroonilise kurtumushaiguse seire. Seire kestab kolm aastat, aastatel 2018-2020. Seiret alustati mitmes Euroopa Liidu Liikmesriigis (osalevad: Eesti, Läti, Leedu, Norra, Rootsi, Poola ja Soome).\nSeire käigus oli 2018.a märtsis diagnoositud esimene hirvlaste kurtumushaiguse juhtum Soomes. Haiguse tekitaja avastati surnud põdra ajuproovist. Soome juhtumi kohta arvatakse, et tegemist on haiguse atüüpilise vormiga (selline haiguse vorm võib tekkida vanematel loomadel). 2019.a märtsis diagnoositi ka Rootsis Norrbotten piirkonnas 16-aastasel surnud põdral esmane hirvlaste kurtumushaiguse juhtum.\nEnnetusmeetmed haiguse vältimiseks\nKomisjoni Määruse 2006/2010 artikli 3 lõige a) põhjal on USAst ja Kanadast pärinevate hirvlaste (elusloomade) import Euroopa Liitu keelatud.\nNendes piirkondades, kus CWD on levinud, soovitatakse ettevaatusabinõuna jahimeestel mitte süüa kudesid, mis võivad sisaldada prioone (peaaju, seljaaju, silmad, tonsillid, põrn, lümfisõlmed).\nSamuti tuleb vältida liha tarbimist, mis pärineb haige välimusega loomalt või loomalt, kelle CWD test on positiivne.\nViimati uuendatud 28.12.2020


Kommentaarid: Keeleinspektsioon manitseb kino lõpetama eestlaste diskrimineerimist\nmm/ 1. jaanuar 2020 21:47\nVene dublaaz, subtiitrid või mis iganes vene asi peab Eestis lõppema. Mina ennem oma raha kinno ei vii kui eestlaste diskrimineerimine ei lõppe. Subtiitrid peavad olema ainult eesti keeles.\nNono/ 18. detsember 2019 08:49\nonoff/ 14. detsember 2019 22:27\nKinoff'il olid venekeelsel filmil inglisekeelsed subtiitrid\nÕige oleks nii:/ 14. detsember 2019 01:44\nvene keele peale lugemisega seanss sellel kellaajal. Ja eestlastele eestikeeles > kas eesti keeles pealelugemisega võ all subtiitritena eraldi seanss. Miks keegi ikka tahab, et ülemvõim suureroodinaolendite jaoks ja põlis-riigi inimesed saagu kah kuidagi midagi Kirjutan oma arvamuse viimaseks reaks > vene keeles kümme ropppppu sõna (arvake ise, mis sõnad)\nOot, oot, kuidas, palun?!/ 14. detsember 2019 01:41\nVenekeelne dublaaz - kas see tähendab siis, et vene keeles loeb kõva häälega peale, nii et vene keel on kogu aja üle originaalkeele. Ja nüüd siis keegi soovib, et eestikeelne jookseks all subtiitritena??? Vene/nõukogude ajal oli nii ju aastakümneid. Oh, õud\ntibu/ 12. detsember 2019 13:11\nkas see keeleinspektsioon tõesti arvab,et ainult selline manitsemine annab ka mingeid tagajärgi?? vaevalt usutav.. kui keeleseadust on ikka rikutud, siis trahv kaela ja tähtaeg asja parandamiseks...ja kui asja tähtajks ei parandata ,siis (antud juhul) filmi näitamine keelustada...\nViiking/ 11. detsember 2019 10:06\nNii meie keel välja sureb. Nii kua kui eestlane venelasega vene keelt räägib. Nii kaua ei muutugi midagi. Varsti on Eestimaa eestlastest tühi ja küll nad poliitikasse end rohkem sisse söövad. Ja siis pole aeg kaugel kui teine riigikeel on vene keel. Ma ei räägi eestis mitte kunagi ühtegi sõna okupantide emakeelt. Asi on põhimõttes.\nkeeleprobleem ka Artise kinos/ 7. detsember 2019 08:43\nArtises Tallinnas Solarise keskuse kolmandal korrusel, on venekeelestamine sedavõrd jõhker, et tuleks eraldi artikkel kirjutada.Ja loomulikult ka keeleinspektsiooni kaebus esitada. Algab see diskrimineerimine filmireklaamidest, kus eestikeelset ja ing. kl näidatakse vaid nii min. aeg, et filmi nimegi lugeda pole võimalik. Venekeelne publik olevat eestlastest ja ingliskeelsetest nende jaoks tähtsam Artise kinotöötajate sõnutsi.\nLemps/ 6. detsember 2019 16:00\nKodanikualgatus siin riigis on NULL. Iga inimene omab sõnavabadust ja pressi- ja trükiõigust. 1) suhelge teenusepakkujaga ja avaldage nende vastused sots meedias, nii et kõik näevad mis jura meile aetakse 2) Kirjutage Keeleinspektsiooni ja rahvasaadikutele, kui surve suureneb, küll hakatakse midagi tegema, eriti poliitikud, kelle eksistents oleneb rahva (paha)meelest, 3) aktiivne boikott ja meelsus, kui rahanumber langeb, tehakse seda mida rahvas nõuab. ALATI. keegi ei riski kasumi langusega, üksi äri ei ole nii aateline. 4) Inimesed, lugege seadusi ja reegleid. Teadlik rahvas on JÕUD\ndubleerimine on kahjulik lollus niikuinii/ 6. detsember 2019 13:28\nPõhjamaad ei dubleeri - isegi nemad on leidnud et on liiga väiksed et ära tasuks. Rääkimata sellest et dubleeritavate maade elanikud on enamasti purulollid hädavaresed kes välismaalasega suheldes ei saa kahte lausetki suust välja. Dubleerimine teeb rahva lolliks ja vaeseks. Rääkimata sellest et ta maksab raha ja see raha sõltub otseselt keele rääkijate arvust, mis eestlaste ja venelaste puhul kuidagi võrreldav pole. Kui raha kokku hoida ja korralike näitlejate asemel palgata monotoonne pealelugeja muutub toote kvaliteet dubleeritust kümme korda viletsamaks.\nmaimu/ 6. detsember 2019 12:12\nJa kus on Cinamoni T1 oma vene seanssidega artikklis?:D\nab/ 6. detsember 2019 10:44\nMa ei mäleta, millal viimati saksas ja venes oleksid kinos filmid olnud subtiitritega, kõik dubleeritud. Millal eesti nii kaugele jõuab?\nhhh/ 9. detsember 2019 11:17\nLoodan, et mitte kunagi. Mina isiklikult tahan vaadata ORIGINAALfilmi mh ka originaalnäitlejate häältega. Eriti ingliskeelse filmi puhul, kus pole tõlget vajagi. p.s. Kui sa võrdleksid Eesti ja Saksa rahvaarve, siis sa äkki ka saaks aru, miks ühes riigis dubleeritakse ja teises mitte.\nMarta/ 6. detsember 2019 09:14\nEesti keelt tõrjutakse järjest jõulisemalt meil välja. Flegmaatilise eestlase puhul on see kerge. Ja kas on seaduslik, et meie tööportaalides on osad tööpakkumised vaid vene keeles??? Meil on keelatud vanuseline ja sooline diskrimineerimine (+ muudki valdkonnad), kuid rahvuse pinnal lubatud? Aga vaadaku keeleinspektsioon näiteks ka Tartu kesklinna, kus ühe kohviku tänavareklaam on vaid inglise keeles. Mina eestlasena sinna kindlasti ei lähe!\nLeemet/ 6. detsember 2019 15:54\nsinu kommentaaris on ka vastus. Flegmad eestlased on 700 a orjapõlve tulemus. Kus on kaebused, meeleavaldused, allkirjad, boikott??? Kus? mitte kuskil. Eestlane läheb koju ja peksab jalaga kassi.. Iga Buratiino võib meiega teha täpselt mida tahab, me talume seda... Absurd mis toimub\nIsegi .../ 18. detsember 2019 08:29\n...TV`s saatejuhid kasutavad ingliskeelseid sõnu,ei osata puhtas eesti keeles rääkida.Pigem nüüd on inglise keel esikohal,kui varem oli 50.a. vene keel.Ise hävitame oma armsa eesti keele.\nJuhan./ 6. detsember 2019 08:42\n25 aastat pole keeleseadust täidetud nüüd ühe kino pärast nii palju kära.\nPange/ 6. detsember 2019 08:17\niga seansi eest peale trav 100000€ ja varsti on asi korras.\nsaage aru,/ 5. detsember 2019 19:54\net eestlasele on rohkem vene keelt vaja, kui inglise keelt.\n.../ 5. detsember 2019 21:23\nÄra peale võta. Venekeel on viimane asi mida väljaspool venemaa piire vaja on.\nVene keel kõlbab peldikus ropendamiseks.\n5. detsember 2019 18:50\nma ei saa aru miks venelastele seda Eesti keelt peale surutakse, vene keelega saab siin riigis paremini hakkama. ostad mingit kodutehnikat eestikeelne kasutusjuhend puudub, aga mõeldamatu on et vene keeles seda pole, e-keskonna saab samuti paremini hakkama, Eestlastele on vene keel rohkem kasuks.\n.../ 5. detsember 2019 21:24\nSul see kohale ei jõua, et ingliskeelne kasutusjuhend on ka alati olemas. Kümme korda enne loen ma seda, kui venekeelset.\nSinu nimi/ 5. detsember 2019 17:56\nMinu arvates väga lahe ettevõtmine, pangu ainult see info seansi juurde ka kirja! Mina õppisin niimoodi juba algklassides vene keelt ja põhikoolis väga enam probleeme polnud. Nüüd oleks vaja just meelde tuletamise eesmärgil kuulata vene keelt ja lugeda alt tõlget (isegi kui see tõlge on inglise, saksa või soome keeles).\nTOIMUB/ 6. detsember 2019 01:15\nHiiliv venestamine,kremli rõõmuks.\n.../ 5. detsember 2019 16:06\nKas see ei ole mitte ideaalne näide, kuivõrd omas mullis venelased elavad? Väldivad nii eesti kui inglisekeelt? Ma saan aru suur-riigid dubleerivad nagu venemaa ja saksamaa ja pratsusmaa, aga mis moodi eesti siia puutub? Eestlastel ei ole kunagi olnud mingi probleem vaadata originaal versiooni. Milleks tuua dubleeritud versioonid siia? See ei ole venemaa. Sama hästi võiks siis saksakeelse duubliga versiooni eesti kinodesse panna, mine tea, äkki mõni sakslane tahab näha.\nhmmm/ 5. detsember 2019 16:02\nMiks peaks eestlane minema vaatama mingit vene keelde dubleeritud filmi, ükskõik, miskeelsed subtiitrid seal all ka pole!!!\n.../ 5. detsember 2019 16:14\nSee ei ole asja point. Point on see, et venelastele tehakse eraldi versioon, millel subtiitrid puuduvad, samal ajal kui eestlased peavad vaatama originaali, millel nii eesti kui vene subtiitrid korraga.\n.../ 5. detsember 2019 16:01\nSee on täiesti absurd, et eestlased on pidanud vahtima filme kus alati topelt tõlge (vene ja eesti), aga venelastele tehakse lausa eraldi versioon ja mitte mingeid subtiitreid? on see riik ikka eesti veel?\nJJ/ 6. detsember 2019 00:31\nSee "eraldi versioon" tehakse Vene turu jaoks ja läheb linastamisele ka muudes riikides, kus soovi avaldatakse. Eesti jaoks seda spetsiaalselt ei toodeta.\neesti keel köögikeeleks/ 5. detsember 2019 15:23\nnii venestamine kui inglistamine käib täistuuridel


Börs: maailma aktsiad aasta kõrgeimal tasemel\n8. august 2016 kell 20:41\nNafta hind tõusis ja arenevate turgude aktsiad kallinesid, sest investorid loodavad, et USA majandus tugevneb edasi ja keskpankade poliitikad on efektiivsed. USA aktsiaturud langesid.\nToorainete hinnad kallinesid ja globaalsed aktsiaturud tõusid viimase aasta kõrgeima tasemeni. Peamiselt on turgudel aidanud tõusta USA oodatust paremad tööturu andmed. Lisaks sellele lõdvendas Inglise Keskpank eelmisel nädalal oma rahapoliitikat.\nNafta hind hakkas tõusma, sest OPECi president prognoosis, et praegune langus kujuneb lühiajaliseks. S&P 500 indeks taandus rekordtasemelt.\nInvestorid otsivad kõrgema tootlusega varasid, sest USA majandusandmete paranemine on muutnud turud riskialtimaks. Ootused Föderaalreservi intressimäärade tõstmise osas on kasvanud, aga jätkuvalt arvatakse, et keskpank ei kiirusta.\nPõhjus riskantsemate varade ostmiseks\n„Pärast reedel tulnud tugevaid numbreid on investoritele antud põhjus riskantsemate varade ostmiseks,“ ütles investeerimisfirma Ball & Associatesi investeeringute juht Bill Schultz. „Teiste keskpankade (peale Föderaalreservi) lõtv rahapoliitika surub samuti raha riskantsematesse varadesse.“\nMSCI maailma aktsiate indeks tõusis kolmandat päeva järjest ja jõudis rekordini. S&P 500 indeks langes 0,1 protsenti, sest tervishoiufirmad odavnesid.\nWTI toornafta hind kallines 2,6 protsenti ja Brent lisas 2,1 protsenti. Kummagi barrel maksis päeva lõpuks vastavalt 42,90 ja 45,20 dollarit. Kulla hind langes 0,3 protsenti 1340 dollarini untsist.


Adventistide Kogudus - Newboldi kolledž tähistas 70 aasta möödumist Binfieldi kolimisest\nAvaldatud 4.2.2016, allikas Trans-Euroopa Divisjon\nHingamispäeval, 6. veebruari tähistatakse Newboldi kolledžis 70 aasta möödumist ajast, mil kolledž kolis Warwickshire'ist praegusesse asukohta Binfieldis Berkshire'is.\nSee kuupäev kattub iga-aastase annetusega Newboldi heaks, millega toetatase sel aastal kolledži märgilise tähtsusega Moore Close'i hoonet ja selle aedu. Paljud tudengid peavad seda hoonet kalliks.\nKolledž asutati 1901. aastal, nagu kirjutas Briti uniooni pastor N. H. Knight 1946. aasta 22. veebruari ajakirjas British Advent Messenger, kooli nimetati evangeeliumitööliste koolituskeskuseks. Kooli esimene maja oli Põhja-Londonis Holloways. 1907. aastal koliti Stanborough Parki Hertfordshire'is, kus seda tunti Stanborough Parki Misjonikolledži (1921) ja Stanborough Kolledži (1923) nime all.\n1931. aastal kolis toonane direktor William "Billy" Murdoch kooli Newboldi ja kolledž sai uue nime oma asukoha järgi. Hiljem nimetati kooli Newboldi misjonikolledžiks (1946), Newboldi kolledžiks (1961) ja Newboldi kõrghariduslikuks kolledžiks (2013), seda nime kannab ta ka tänapäeval – Newbold College of Higher Education.\nKolledž avas oma uue kodu Binfieldis kolmapäeval, 6. veebruaril 1946. aastal. Avamisteenistusel osales ka Readingu piirkonna toonane pastor Paul Cumings. Ta kirjeldas uut linnakut kui kaasaegset.\nAvamise ajal kuulus kolledži juurde vaid Moor Close ja Binfield Hall (tänaseks hävinud). Üsna pea lisandus neile Bartlett Hall, mis oli söökla. Ruume oli neil alguspäevil nii vähe, et kolledži külastajad küsisid sageli, kus klassiruumid asuvad. „Köögialal oli kaks väikest tuba ja lükandustega moodustati sellest kolm ruumi. Pärast hommikusi tunde lükati uksed lahti ja tubadest sai söögisaal,” meenutas kolledži pikaaegne muusikajuht Roy Scarr.\nPastor Ken Clothier oli üks neid tudengeid, kes hakkas koolis õppima selle esimesel Binfieldi-aastal. Ta õppis koolis 1952. aastani. „Newbold on imeline koht,” ütles ta kolledži 100. aastapäevaks välja antud kogumikus.\nKolledž tähistas praeguses tegutsemiskohas 70. aasta täitumist erilise kokkusaamisega töötajatele ja tudengitele 2. veebruaril. Praegune rektor dr John Baildam rääkis kolledži ajaloost. Roy Grahami nim raamatukogu töötajad näitasid pilte sellest, missugune nägi kooli asupaik välja 1946. aastal.


Venemaal nõutakse Ukrainas toimuva Eurovisiooni lauluvõistluse boikoteerimist - Kirev elu - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n2. märts 2017, 10:55\nDuumasaadik Vitali Milonov sõnas, et Venemaa ei peaks sellel lauluvõistlusel osalema, kuna Ukrainas on räige Venemaa vastane poliitika, edastab Yle.\nMilonov saatis selleteemalise kirja Venemaa telekanali Rossija 1 direktorile Konstantin Ernstile, et kanal ei kannaks Eurovisiooni üle ja keelduks vene lauljat Kiievisse saatmast.\nMilonovi sõnul on Ukrainas toimuv Eurovisioon nagu oleks Natsi-Saksamaal selline lauluvõistlus korraldatud.\n«Nõukogude Liidus ei oleks kaalutud, et kas saata laulja «natside» lauluvõistlusele. Oleme mitteteretulnud riigis, kus on palju Venemaa vastast propagandat ja seal tahetakse hävitada varem loodud heanaaberlikud suhted,» teatas duumasaadik uudisteagentuurile Ria Novosti.\nVõimupartei Ühtne Venemaa esindaja, Peterburist pärit Milonov on ka Venemaa homopropaganda seaduse taga ning on varasemast kuulus oma teiste äärmuslike sõnavõttude poolest.\nVenemaa duuma kultuurikomitee asejuht Iosif Kobzon teatas, et toetab Milonovi ettepanekut mitte saata oma lauljat Kiievisse, kuid samas ei keelaks ta lauluvõistluse näitamist vene televisioonis.\nÜhtse Venemaa duumasaadik Kobzon on Venemaal ka tuntud popartist. Ukraina andis Donetskis sündinud Kobzonile sinna sissesõidukeelu tema Ukraina vastaste sõnavõttude tõttu.\nVenemaal on juba varem tulnud jutuks, kas Kiievi Eurovisiooni tuleks boikoteerida, viitega nii venelastest fännide ebaturvalisusele kui lauluvõistlusel punktide andmise ebaõiglusele.\nMöödunud aastal leidis Eurovisioon aset Rootsis Stockholmis, kus Venemaa esindaja Sergei Lazarev sai enim pealtvaatajate hääli, kuid kui lisati kohtunike hääled, siis tuli võitjaks Ukrainat esindanud Jamala, kodanikunimega Susana Jamaladinova.\nVõidulaul «1944» rääkis Krimmi tatarlastest, kes Jossif Stalini diktatuuri ajal sunniti Krimmist lahkuma.\nVenemaa ei ole veel Eurovisioonile lauljat valinud, kuid suure tõenäosusega saab selleks Aleksandr Panaiotov, kes on sündinud Ukrainas Zaporižžjas, kuid kes juba mõnda aega elab ja töötab Venemaal.\nVenemaal valitakse Eurovisiooni esindaja 16. märtsiks, Eurovisiooni finaal toimub Kiievis 13. mail.


Medüüli füsioloogiad oblongata - Hematoom - January\nMedüüli füsioloogiad oblongata\nMedullis on kiude, mis kannavad ajusid perifeersesse ja perifeerselt ajusse, kiude, mis kannavad impulsse aju ja väikeaju, rakkude ja võrkkesta moodustumise kiududest. Kraniaalnärvide kaudse rühma tuum ja juured, vahepealsed neuronid medulla oblongata erinevate elementide vahel kuuluvad medulla oblongata enda seadmesse. Medulla oblongates on larünofarüngeaalse, vaguse, lisatarviku ja hüpoglükeemia närvide tuumad. Nende närvide motoorne tuum on pea ja kaela üksikute lihasgruppide mootorikeskused ning on samuti osa lihtsate reflekside kaarest.\nTänu neuronite sisseviimisele toimib ka mullakoht ka keeruliste, kombineeritud liikumiste, automaatsete hingamis-, neelamis-, närimis-, köha- ja oksendamiste tekkimise kohana. Hingamise sõltuvus medulla oblongata funktsioonist on teada juba pikka aega, kuid suhteliselt usaldusväärset teavet hingamiskeskuse lokaliseerimise kohta saadi alles pärast nõelaelektroodide kasutuselevõttu eksperimentaalsesse praktikasse. Niisuguste elektroodide sukeldumisel erinevatesse sügavustesse leiti, et kui retikulaarset moodustumist stimuleeritakse oliivist dorsaalselt, jäävad rindkere ja diafragma suurima inspiratsiooni olekusse ning selle mulla piirkonna edasine ärritus viib looma surmani; seega võib seda pidada hingamiskeskuseks. Territooriumi ärritus, mis asub veelgi dorsaalselt, põhjustab väljahingamist. Seetõttu sõltuvad hingamisteede automaatsed liikumised medulla oblongata retikulaarse moodustumise näidatud piirkondadest. Normaalsetes tingimustes on need keskused põnevil teatud CO-sisaldusega.2 veres; teatud rolli mängivad afferentsed erutused, mis voolavad läbi vaguse närvi.\nRetikulaarse moodustumise korral paikneb mull ka vasomotoorkeskuses, mille täpne paiknemine pole paigaldatud. See keskus reguleerib vasomotoorseid reflekse, unearteri sinususe mehhanismi ja omakorda on interstitsiaalse aju keskuste reguleeriva mõju all. Medulla oblongata retikulaarse moodustumise korral on oksendamise ja köha reflekside ringid suletud. Ärritused traktoosi solitariuse piirkonnas põhjustavad oksendamist ja selle ala hävitamine põhjustab tundlikkuse kaotuse apomorfiini suhtes. Retrikulaarses moodustumises on oblongata ka komplekssed keskused, mis reguleerivad lihastoonust. Uuringud on näidanud, et teatud mullavaldkonna piirkonnad mõjutavad seljaaju liikurseid neuroneid. Need bulbaarsed keskused on omakorda aju üleüldiste piirkondade mõjul. Meduliini sügavuses oma retikulaarse moodustumise ventro-lateraalses osas tuvastati piirkond, mille stimuleerimine põhjustab seljaaju reflekside inhibeerimist, samuti ajukoorest tulevad motoorilised impulsid. Piirkond asub külgsuunas ja mõnevõrra dorsaalselt, mille ärritus viib seljaaju reflekside leevendamiseni ja tugevnemisele ning muudab ka seljaajule suunatud närvikoormuse impulsse.\nClaude Bernard, kellel oli kogemus, mida nimetatakse "suhkru süstimiseks", tähistas mitmete süsivesikute ainevahetuse närvisüsteemi reguleerimise uuringute algust. Kahe piirkonna olemasolu - eesmine, parasümpaatiline, kõhunäärme mõjutamine läbi närvisüsteemi närvi ja tagumised, sümpaatilised, teed, mis on suunatud neerupealisele. Praeguseks ei ole siiski selgitatud, kas teatavad rakud, keskused või ainult ajupiirkonnad ajupiirkondadest on kahjustatud suhkru süstimise ajal.\nMedulla oblongata ülemise osa kaanel paiknevad suured rakud, mis läbivad sublingvaalsete ja submarmaalsete näärmete hävitamisel tagasilöögi ja seega rakud, mis mõjutavad nende näärmete sülje sekretsiooni. Teine parotide näärmete keskus asub tuuma lähedal. ambiguus Triminaalse närvi kaudu läbivad paljud sülje eraldumist põhjustavad sensoorsed impulsid.\nMedulla struktuur on piklik\nMedulla oblongata on aju osa, mis asub seljaaju ja keskjoonte vahel.\nSelle struktuur erineb seljaaju struktuurist, kuid nõlvadel on mitmeid seljaajuga sarnaseid struktuure. Seega läbivad sama nime tõusvad ja kahanevad teed läbi nõia, mis ühendab seljaaju aju. Mitmed kraniaalnärvi tuumad paiknevad emakakaela seljaaju ülemises segmendis ja medulla oblongata. Samal ajal ei ole medulla oblongata enam segmentaalset (korratavat) struktuuri, selle hall-ainel puudub pidev tsentraliseerumine, vaid on esindatud eraldi tuumadena. Seljaaju tsentraalne kanal, mis on täidetud tserebrospinaalvedelikuga, kulgeb aju tasakaalu tasemel aju neljanda vatsakese õõnsuseks. IV vatsakese põhja ventralisel pinnal on romboidne fossa, mille hallis aine on lokaliseeritud mitmete elutähtsate närvikeskustega (joonis 1).\nMedulla oblongata teostab kogu kesknärvisüsteemile iseloomulikke sensoorseid, juhtivaid, integreerivaid motoorseid funktsioone, mis on realiseeritud somaatiliste ja (või) autonoomsete süsteemide kaudu. Liikumisfunktsioone saab teostada medulla oblongata reflexively või osaleb vabatahtlike liikumiste rakendamisel. Teatud funktsioonide elluviimisel, mida nimetatakse elutähtsaks (hingamine, vereringe), on mullal oluline roll.\nJoonis fig. 1. Kraniaalnärvide tuumade paiknemise topograafia aju varras\nMedullis on paljude reflekside närvikeskused: hingamine, südame-veresoonkonna, higistamine, seedimine, imemine, vilkumine, lihastoonus.\nHingamise reguleerimine toimub hingamisteede keskuse kaudu, mis koosneb mitmetest neuronite rühmadest, mis asuvad medulla oblongata erinevates osades. See keskus paikneb tünnide ülemise serva ja alamjooksu vahel.\nImemise liikumised ilmnevad siis, kui vastsündinud looma huuleretseptorid on ärritunud. Refleks viiakse läbi trigeminaalse närvi tundlike lõppude stimuleerimisega, mille ergutamine lülitub medulla näo ja hüpoglükeemia närvide motoorse tuumani.\nNärimiskreem esineb vastusena suukaudsete retseptorite stimuleerimisele, mis edastavad impulsse medulla keskele.\nNeelamine on keeruline refleks, milles osalevad suu, neelu ja söögitoru lihased.\nVilkumine viitab kaitslikele refleksidele ja tekib siis, kui silma sarvkest ja selle sidekesta on ärritunud.\nOkulomotoorsed refleksid aitavad kaasa silmade keerulisele liikumisele erinevates suundades.\nGag-refleks tekib neelu ja mao retseptorite stimuleerimisel, samuti vestibulaarsete retseptorite stimuleerimisel.\nAevastav refleks esineb siis, kui nina limaskestade ja trigeminaalse närvi otsad on ärritunud.\nKöha - kaitsev hingamisteede refleks, mis tekib hingetoru, kõri ja bronhide limaskestade ärritamisel.\nMedulla oblongata osaleb mehhanismides, mille abil saavutatakse looma orientatsioon keskkonnas. Selgroogsete tasakaalu reguleerimiseks vastutavad vestibulaarsed keskused. Vestibulaarsed tuumad on eriti olulised loomade, sealhulgas lindude asendi reguleerimisel. Refleksid, mis tagavad keha tasakaalu säilimise, viiakse läbi seljaaju ja mulla keskuste kaudu. R. Magnuse katsetes leiti, et kui aju on lõigatud ülalpool, siis siis, kui looma pea on kallutatud, tõmmatakse pectoral jäsemed edasi ja vaagna lihased painuvad. Pea langetamise korral on rinnaääred painutatud ja vaagna sirgeks.\nMedulla keskused oblongata\nMedulla oblongata paljude närvikeskuste hulgas on elutähtsad keskused eriti olulised ja organismi elu sõltub nende funktsioonide säilimisest. Nende hulka kuuluvad hingamisteede ja vereringe keskused.\nTabel Pähkli ja pooride peamine tuum\nKernelid V-XII paari kraniaalnärve\nTagajoonte sensoorsed, motoorsed ja autonoomsed funktsioonid\nÕhukese ja kiilukujulise tala tuumad\nNeed on taktiilse ja propriotseptiivse tundlikkuse assotsiatiivsed südamikud.\nKas vahepealne tasakaalukeskus\nTrapetsikujulise kere seljaosa\nRetikulaarse moodustumise tuumad\nAktiveeriv ja pärssiv mõju seljaaju tuumadele ja ajukoorme erinevatele piirkondadele ning moodustavad ka erinevaid autonoomseid keskusi (sülje, hingamisteede, südame-veresoonkonna)\nSelle aksonid on võimelised norepinefriini hajutama rakkudevahelisse ruumi, muutes neuronite erutatavust teatud ajuosades\nViie kraniaalnärvi tuumad asuvad medulla oblongata (VIII-XII). Tuumad on rühmitatud neljanda vatsakese põhjast allpool asuva medulla veresoontesse (vt joonis 1).\nXII paari südamik (hüpoglosalne närv) paikneb romboidse fossa alumises osas ja seljaaju kolmest ülemisest osast. Esitatakse peamiselt somaatiliste motoorsete neuronite poolt, mille aksonid innerveerivad keele lihaseid. Tuuma neuronid võtavad signaale afferentsete kiudude kaudu keele lihaste spindlite sensoorsetest retseptoritest. Oma funktsionaalses organisatsioonis on hüpoglüsaalnärvi tuum sarnane seljaaju eesmise sarvedega mootori keskpunktidega. Tuumade kolinergiliste motoneuronide aksonid moodustavad hüpoglülaali närvi kiud, järgides otseselt keele lihaste neuromuskulaarseid sünapse. Nad kontrollivad keele liikumist toidu vastuvõtmise ja töötlemise ajal ning kõne rakendamist.\nTuuma või hüpoglükaalse närvi kahjustus ise põhjustab vigastuse poolel keele lihaste parees või paralüüsi. See võib ilmneda poole keele halvenemise või liikumise puudumise tõttu kahjustuse poolel; atroofia, poolkeele lihaste löögid (tõmblemine) kahjustuse poolel.\nXI paari tuuma (lisanärvi) esindavad somaatilised moto-kolinergilised neuronid, mis asuvad nii 5-6-ndate ülemiste emakakaelaosa seljaaju segmentides kui ka süles. Nende aksonid moodustavad neuromuskulaarseid sünapse sternocleidomastoidi ja trapetsia lihaste müotsüütidel. Selle tuuma osalemisega saab läbi viia sissetungitud lihaste reflekse või suvalisi kokkutõmbeid, mis viivad pea kallutamiseni, tõstes õlarihma ja nihutades õlalabad.\nX paari südamik (vagus nerve) - närv segatakse ja moodustub afferentsete ja efferentsete kiudude poolt.\nÜhe tuuma tuumaks on üks tuumad, kus afferentsed signaalid saadakse piki nina ja kiudude närvide kiude VII ja IX kiude. Tuumade VII, IX ja X närvirakkude neuronid on kaasatud ühe trakti tuuma struktuuri. Signaalid saadetakse selle tuuma neuronitele mööda vaguse närvi afferentseid kiude, peamiselt suulae, neelu, kõri, hingetoru, söögitoru mehaanoretseptoritest. Lisaks saab ta vaskulaarsetest kemoretseptoritest signaale veres sisalduvate gaaside sisalduse kohta; südame mehhanoretseptorid ja vaskulaarsed baroretseptorid hemodünaamika seisundi, seedetrakti retseptorite kohta seedimise seisundil ja muudel signaalidel.\nÜhe tuuma rostraalses osas, mida mõnikord nimetatakse maitse tuumaks, saadetakse maitsepungade signaalid mööda vaguse närvi kiude. Ühe tuuma neuronid on maitseanalüsaatori teised neuronid, mis võtavad vastu ja edastavad sensoorset informatsiooni maitseomaduste kohta talamusele ja seejärel maitseanalüsaatori kortikaalsele piirkonnale.\nÜhe tuuma neuronid saadavad aksonid vastastikuse (kahekordse) tuumani; vaguse närvi dorsaalmootori tuum ja verejooksu keskpunktid, mis kontrollivad vereringet ja hingamist, ning silla tuumade kaudu - amygdala ja hüpotalamuse. Üks tuum sisaldab peptiide, enkefaliini, ainet P, somatostatiini, koletsüstokiniini, neuropeptiidi Y, mis on seotud söömiskäitumise ja vegetatiivsete funktsioonide kontrollimisega. Ühe tuuma või ühe trakti kahjustamine võib kaasneda söömishäiretega ja hingamisprobleemidega.\nVagusnärvi kiududele järgneb afferentsed kiud, mis viivad sensoorsed signaalid seljaaju tuuma, välise kõrva retseptorite trigeminaalset närvi, mis on moodustatud vaguse närvi kõrgema gangliidi sensoorsete närvirakkude poolt.\nVagusnärvi tuuma koostises isoleeritakse dorsaalne motoorne tuum (dorsaalmootori tuum) ja ventraalne motoorne tuum, mida tuntakse kui vastastikust (n. Ambiguus). Vagusnärvi dorsaalset (vistseraalset) tuuma esindavad preganglionsed parasümpaatilised kolinergilised neuronid, mis saadavad oma aksonid külgsuunas kraniaalnärvide kimpude X ja IX koosseisu. Preganglionsed kiud lõpevad kolinergiliste sünapsidega ganglionilistel parasümpaatilistel kolinergilistel neuronitel, mis asuvad peamiselt rindkere ja kõhuõõne sisemiste organite sisemises ganglionis. Närvisüsteemi närvi dorsaalse tuuma neuronid reguleerivad südame toimimist, sile müotsüütide ja bronhide ja kõhuorganite näärmete tooni. Nende toime saavutatakse atsetüülkoliini vabanemise ja nende efektororganite M-XP rakkude stimuleerimise kaudu. Dorsaalmootori tuuma neuronid saavad afferentseid sisendeid vestibulaarsete tuumade neuronitest ja viimase tugeva ärritusega võib isikul esineda südame löögisageduse, iivelduse ja oksendamise muutus.\nVaguse närvi ventraalse motoorse (vastastikuse) tuuma neuronite aksonid koos glossofarüngeaalsete ja lisandnärvide kiududega innerveerivad kõri ja neelu lihaseid. Vastastikune tuum on seotud neelamise, köha, aevastamise, oksendamise ja pigi ja hääle reguleerimise reflekside rakendamisega.\nNärvisüsteemi närvi neuronite tooni muutumisega kaasneb muutus paljude organite ja kehasüsteemide funktsioonis, mida kontrollib parasümpaatiline närvisüsteem.\nIX paari tuuma (glossofarüngeaalne närv) esindavad kesknärvisüsteemi ja ANS neuronid.\nIX närvi paari afferentsed somaatilised kiud on sensoorsete neuronite aksonid, mis asuvad vaguse närvi ülemises ganglionis. Nad edastavad sensoorseid signaale kõrva kudedest trigeminaalse närvi seljaaju südamesse. Afferentsed vistseraalsed närvikiudud on esindatud valuvaigendi retseptori neuronite aksonitena, keele tagumise kolmandiku termo-retseptorid, mandlid ja Eustachia toru ning keele tagumise kolmandiku neuronite aksonid, edastades sensoorsed signaalid ühele tuumale.\nEfferent neuronid ja nende kiud moodustavad närvipaaride kaks tuuma IX: vastastikuse ja sülje sekretsiooni. Vastastikust tuuma esindavad ANS-i motoorsed neuronid, mille aksonid innerveerivad kõri lihasvalu (t. Stylopharyngeus). Sülje madalamat tuuma esindavad parasümpaatilise närvisüsteemi eelganglionsed neuronid, mis saadavad efferentseid impulsse kõrva ganglioni postganglionsetesse neuronitesse ja viimane kontrollib sülje moodustumist ja sekretsiooni parotide näärme poolt.\nGlossofarüngeaalse närvi või selle tuumade ühepoolne kahjustamine võib kaasneda palatiini kardina tagasilükkamisega, keele tagumise kolmandiku maitse tundlikkuse kadumine, neelu refleksi katkestamine või kaotamine kahjustuste puhul, mis on põhjustatud tagumise neelu seina ärritusest, mandlitest või keele juurest ja väljenduvad keele lihase ja kõri lihaste kokkutõmbumisega. Kuna glossofarüngeaalne närv viib ühe unikaalse tuumajärgse baroretseptori sensoorsete signaalide ühele tuumale, võib selle närvi kahjustamine põhjustada karotiidi sinuse poolt põhjustatud refleksi vähenemist või kadumist kahjustuse poolel.\nMedulla oblongata puhul realiseeritakse osa vestibulaarsete seadmete funktsioonidest, mis on tingitud neljanda vestibulaarse tuuma asukohast IV vatsakese põhja - ülemuse, madalama (sinonaalse), mediaalse ja külgseina. Nad asuvad osaliselt mullis, osaliselt silla tasandil. Tuumasid esindavad vestibulaarse analüsaatori teised neuronid, mis saavad signaale vestibulaarsetest retseptoritest.\nMedulla oblongata puhul teostatakse ja jätkatakse helisignaalide edastamist cochleari (kõhu- ja seljaaju tuumadele). Nende tuumade neuronid saavad sensoorse informatsiooni kuulmisretseptori neuronitest, mis asuvad cochlearis spiraalses ganglionis.\nMedulla oblongates moodustatakse väikeaju alumine jalg, mille kaudu järgneb väikeaju seljaaju tserebellaarse trakti afferentsete kiudude, retikulaarse moodustumise, oliivide ja vestibulaarsete tuumade suhtes.\nHingamiste ja vereringe reguleerimise keskused on medulla oblongata keskused, kus osalevad elutähtsad funktsioonid. Hingamiskeskuse sissehingatava osa kahjustumine või kahjustunud funktsioon võib põhjustada kiiret apnoed ja surma. Vasomotoorse keskuse kahjustus või talitlushäire võib põhjustada vererõhu kiiret langust, aeglustada või peatada verevoolu ja surma. Medulla oblongata elutähtsate keskuste struktuuri ja funktsioone käsitletakse üksikasjalikumalt hingamise ja vereringe füsioloogia sektsioonides.\nMedulla oblongata kontrollib nii lihtsate kui ka väga keeruliste protsesside elluviimist, mis nõuavad paljude lihaste kokkutõmbumise ja lõdvestumise täpset kooskõlastamist (näiteks neelamine, keha keha hoidmine). Medulla oblongata täidab funktsioone: sensoorne, refleks, dirigent ja integreeriv.\nMedulla sensoorsed funktsioonid paisuvad\nSensoorsed funktsioonid seisnevad neuronite poolt aistingute retseptorite poolt tulevate afferentsete signaalide tuumade tuumade poolt, mis reageerivad keha sisemises või välises keskkonnas toimuvatele muutustele. Neid retseptoreid võivad moodustada sensoorsed epiteelirakud (näiteks maitse, vestibulaarsed) või tundlike neuronite närvilõpmed (valu, temperatuur, mehaanilised retseptorid). Tundlike neuronite kehad asuvad perifeersetes sõlmedes (näiteks spiraalsed ja vestibulaarsed tundlikud kuulmis- ja vestibulaarsed neuronid; glossofarüngeaalse närvi närvi-tundlike maitse neuronite madalam ganglion) või otse verejooks (näiteks CO kemoretseptorid).2, ja H2).\nMedulla puhul teostatakse hingamisteede sensoorsete signaalide analüüs - vere gaasikoostis, pH, kopsukoe venitamise seisund, mille tulemusi saab kasutada mitte ainult hingamise, vaid ka ainevahetuse seisundi hindamiseks. Hinnatakse vereringe peamisi näitajaid - südametööd, arteriaalne vererõhk; mitmed seedetrakti signaalid - toidu maitse, närimise olemus, seedetrakti töö. Sensoorsete signaalide analüüsi tulemuseks on nende bioloogilise tähtsuse hindamine, millest saab aluseks mitmete organite ja keha süsteemide funktsioonide refleksreguleerimisele, mida kontrollivad medulla oblongata keskused. Näiteks on vere ja tserebrospinaalvedeliku gaasikoostise muutus üks kopsude ventilatsiooni ja vereringe refleksi reguleerimise olulisemaid signaale.\nMedulla oblongata keskused saavad signaale retseptoritelt, mis reageerivad organismi väliskeskkonna muutustele, näiteks termoretseptorid, kuulmis-, maitse-, puutetundlikud, valu retseptorid.\nTegemist on sensuaalsete signaalidega, mis pärinevad medulla oblongata keskpunktidest, kuid juhivad aju ülaosas olevate radade edasist üksikasjalikumat analüüsi ja identifitseerimist. Selle analüüsi tulemusi kasutatakse emotsionaalsete ja käitumuslike reaktsioonide loomiseks, mille mõned ilmingud realiseeritakse medulla oblongata osavõtul. Näiteks vere CO kogunemine2, ja vähenda Oh2 on üks põhjusi negatiivsete emotsioonide tekkeks, lämbumise tunne ja käitumisreaktsiooni tekkimine, mille eesmärk on leida värskemat õhku.\nMedulla juhi funktsioon\nJuhtfunktsiooni eesmärgiks on juhtida närviimpulsse medulla oblongates, kesknärvisüsteemi teiste osade neuronitele ja efektorrakkudele. Afferentsed närviimpulssid sisenevad medulla oblongata piki samu kiude VIII-XII paari kraniaalnärve näo lihaste ja naha sensoorsetest retseptoritest, hingamisteede limaskestast ja suust, seedetrakti ja südame-veresoonkonna süsteemide retseptoritest. Neid impulsse viiakse läbi kraniaalnärvide tuuma, kus neid analüüsitakse ja kasutatakse vastuse refleksi reaktsioonide korraldamiseks. Kesknärvisüsteemi keerukamate vastuste korral võib tuumori neuronitest pärinevaid närviimpulsse viia teistesse tuumaküvetesse või aju teistesse osadesse.\nLäbivoolu läbivad tundlikud (õhukesed, kiilukujulised, seljaaju tserebellaarsed, spinotelaamilised) radad seljaaju ja talamuse, väikeaja ja tuumade vahel. Nende radade paiknemine medulla oblongata valguses on sarnane seljaajuga. Medulla obstruktiivses piirkonnas paiknevad õhukesed ja kiilukujulised tuumad, mille neuronitel on samade nimetuste kimpude moodustamine afferentsete kiudude poolt, mis pärinevad naha lihaste, liigeste ja taktiilse retseptori retseptoritest.\nValge materjali külgmises piirkonnas liiguvad kahanevad olivospinaalsed, rubrospinaalsed, tektospinaalsed mootoriteed. Retikulaarse neuronitest moodustub seljaajus retikuloosse tee ja vestibulaarsed tuumad, vestibulospinaalne rada. Vatsakese läbib kortikospinaalset mootori teed. Osa motoorse ajukoore neuronite kiududest lõpeb silla kraniaalsete närvide tuumade ja medulla oblongata motoorse neuroniga, mis kontrollib näo ja keele lihaste kontraktsioone (corticobulbar-rada). Kortikospinaalvõrgu kiud on mullakihi tasemel rühmitatud püramiidideks. Enamik (kuni 80%) neist kiududest on püramiidide tasemel vastasküljele, moodustades rist. Ülejäänud (kuni 20%) ristumata kiududest läheb juba seljaaju tasemel vastasküljele.\nMedulla integreeritud funktsioon\nIlmneb reaktsioonides, mida ei saa seostada lihtsate refleksidega. Oma neuronites on programmeeritud mõnede keeruliste regulatiivsete protsesside algoritmid, mis nõuavad nende osalemist närvisüsteemi teiste osade keskustes ja nendega suhtlemisel. Näiteks silmade asendis kompenseeriv muutus, kui pea liigub liikumise ajal võnkes, mis on teostatud aju vestibulaarsete ja okulomotoorsete süsteemide tuumade koosmõju alusel mediaalse pikisuunalise tala osavõtul.\nOsa medulla oblongata retikulaarse moodustumise neuronitest omab automaatsust, toonitab ja koordineerib kesknärvisüsteemi erinevate osade närvikeskuste aktiivsust.\nMedulla oblongata kõige olulisemad refleksifunktsioonid hõlmavad lihaste tooni ja kehahoiaku reguleerimist, mitmete keha kaitsvate reflekside rakendamist, hingamise ja vereringe eluliste funktsioonide korraldamist ja reguleerimist, paljude vistseraalsete funktsioonide reguleerimist.\nKeha lihaste tooni refleksreguleerimine, kehahoiakute säilitamine ja liikumiste korraldamine\nSee medulla funktsioon toimib koos teiste ajurünnaku struktuuridega.\nArvestades laskumisteede kulgemist läbi mullavälja, on selge, et kõik need, välja arvatud kortikospinaalne tee, algavad aju varre tuumades. Need teed kogunevad peamiselt y-motoneuronitele ja seljaaju interneuronitele. Kuna viimastel on oluline roll motoorsete neuronite tegevuse koordineerimisel, on interneuronite kaudu võimalik kontrollida sünergistlike lihaste, agonistide ja antagonistide seisundit, pakkuda nendele lihastele vastastikust mõju, kaasata mitte ainult üksikuid lihaseid, vaid ka kogu nende rühmi, mis võimaldab neid ühendada lihtsad liigutused. Seega aju liikumiskeskuste mõju kaudu lülisamba motoorsete neuronite aktiivsusele on võimalik lahendada keerulisemaid ülesandeid kui näiteks üksikute lihaste tooni refleksreguleerimine, mis viiakse ellu seljaaju tasandil. Selliste motoorse ülesande hulgas, mis on lahendatud aju varre mootorikeskuste osalusel, on kõige olulisemad kehahoiaku reguleerimine ja keha tasakaalu säilitamine, mis saavutatakse lihastoonide jaotumise kaudu erinevates lihasrühmades.\nPosturaalset refleksit kasutatakse keha teatud asendi säilitamiseks ja realiseeritakse lihaste kontraktsioonide reguleerimise teel retikuloosse ja vestibulospinaalse raja kaudu. See regulatsioon põhineb posturaalsete reflekside rakendamisel kesknärvisüsteemi kõrgema koore taseme kontrolli all.\nSirgendavad refleksid aitavad kaasa pea ja keha häiritud positsioonide taastamisele. Need refleksid hõlmavad vestibulaarset aparaati ja retseptoreid naha ja teiste kehakudede lihaste venitamiseks. Samal ajal viiakse keha tasakaalu taastamine, näiteks libisemise ajal, nii kiiresti, et alles mõni aeg pärast kehahoiaku kasutamist mõistame, mis juhtus ja milliseid liikumisi me tegime.\nKõige olulisemad retseptorid, mille signaale kasutatakse posturaalsete reflekside teostamiseks, on: vestibuloretseptorid; liigeste liigeste propriotseptoreid emakakaela ülakehade vahel; silmist Nende reflekside rakendamisel osalevad normaalses operatsioonis mitte ainult aju varre mootorikeskused, vaid ka paljude seljaaju segmentide (esinejate) ja neuronite liikumised. Posturaalsete reflekside hulgas on labürint ja kaela.\nLabürindi refleksid tagavad pea pea püsiva positsiooni säilitamise. Nad võivad olla toonilised või faasilised. Tooniline - hoiab kehaasendit pika aja jooksul eelnevalt kindlaksmääratud asendis, jälgides toonide jaotumist erinevates lihasrühmades, faasiline - säilitab kehahoiakut peamiselt tasakaalu rikkudes, kontrollides kiiret, mööduvat muutust lihaspinges.\nEmakakaela refleksid vastutavad peamiselt jäsemete lihaste pingete muutumise eest, mis tekib siis, kui pea asend keha suhtes muutub. Vastuvõtjad, mille signaalid on nende reflekside realiseerimiseks vajalikud, on kaela mootorseadme proprioretseptorid. Need on lihaste spindlid, emakakaela selgroo liigeste mehaanilised retseptorid. Emakakaela refleksid kaovad pärast seljaaju ülemise kolme seljaaju segmentide tagumiste juurte dissekteerimist. Nende reflekside keskused asuvad mullaväljas. Neid moodustavad peamiselt motoneuronid, mis koos nende aksonitega moodustavad retikuloosse ja vestibulospinaalse tee.\nAsendi säilitamine on kõige tõhusam, kui emakakaela ja labürindi refleksid toimivad ühiselt. Sel juhul ei saavutata mitte ainult pea asendit keha suhtes, vaid pea asupaika ruumis ja sellest lähtuvalt keha vertikaalset asendit. Labürindi vestibulaarsed retseptorid saavad ainult teavitada pea asupaigast ruumis, samas kui kaela retseptorid teavitavad pea asupaigast keha suhtes. Labürindide ja kaela retseptorite refleksid võivad üksteise suhtes olla vastastikused.\nReaktsiooni kiirust labürindi reflekside rakendamisel saab hinnata pärast seda. Juba umbes 75 ms pärast languse algust algab kooskõlastatud lihaste kokkutõmbumine. Enne maandumist käivitatakse refleksi mootoriprogramm, mille eesmärk on taastada keha asukoht.\nKeha tasakaalus hoidmisel on aju varre mootorikeskuste ja visuaalse süsteemi struktuuride ning eriti tektospinaalse tee vaheline seos väga oluline. Labürindi reflekside olemus sõltub sellest, kas silmad on avatud või suletud. Visiooni mõju posturaalsetele refleksidele ei ole veel täpselt teada, kuid on ilmne, et nad lähevad vestilospinaalsele teele.\nToonilised posturaalsed refleksid tekivad pea pööramisel või kaela lihaste mõjutamisel. Refleksid pärinevad vestibulaarse aparaadi retseptoritest ja retseptoritest kaela lihaste venitamiseks. Visuaalne süsteem aitab kaasa posturaalsete tooniliste reflekside rakendamisele.\nPea nurkkiirendus aktiveerib poolringikujuliste kanalite sensoorset epiteeli ja põhjustab silmade, kaela ja jäsemete refleksi liikumist, mis on suunatud teise suunas keha liikumise suunas. Näiteks, kui pea pöörab vasakule, pööravad silmad refleksiliselt samale nurkale paremale. Saadud refleks aitab säilitada visuaalse välja stabiilsust. Mõlema silma liigutused on sõbralikud ja pöörlevad samas suunas ja samal nurga all. Kui pea pööramine ületab silmade pöörlemiskiiruse, pöörduvad silmad kiiresti tagasi vasakule ja leiavad uue visuaalse objekti. Kui pea jätkab vasakule pöörlemist, järgneb sellele aeglane silmade pööre paremale, millele järgneb silmade kiire tagasipöördumine vasakule. Neid vahelduvaid aeglase ja kiire silma liigutusi nimetatakse nüstagmiks.\nStimuleerimised, mis põhjustavad pea pöörlemist vasakule, toovad kaasa ka ekstensiivse (antigravitatsioonilise) lihaste toonuse ja vähenemise vasakule, mille tulemuseks on vastupanuvõime kõikidele kalduvustele langeda, kui pea pöörleb.\nToonilised emakakaela refleksid on tüüpi posturaalsed refleksid. Neid vallandavad kaelalihaste lihaste spindlite retseptorite stimuleerimine, mis sisaldavad kõige suuremat lihaste spindlite kontsentratsiooni võrreldes teiste keha lihastega. Paiksed emakakaela refleksid on vastupidised vestibulaarsete retseptorite stimulatsiooni ajal esinevatele. Puhtas vormis ilmuvad need vestibulaarsete reflekside puudumisel, kui pea on normaalses asendis.\nAevastamise refleks avaldub õhu sunniviisilise väljutamise kaudu nina ja suu kaudu nina limaskesta retseptorite mehaanilise või keemilise ärrituse tõttu. Nina ja hingamisteede refleksi faasid eristatakse. Ninafaas algab siis, kui see mõjutab lõhna- ja etmoidnärvide sensoorseid kiude. Ninaõõne limaskestade retseptoritelt pärinevad afferentsed signaalid edastatakse piki etmoid-, haistmis- ja (või) trigeminaalse närvi afferentseid kiude selle närvi tuuma neuronitesse seljaaju, üksiku tuuma ja retikulaarse moodustumise neuronite suhtes, mille terviklikkus on aevastamise keskuse mõiste. Efferent signaale edastatakse kivise ja pterygo-närvi kaudu nina limaskesta epiteelisse ja veresoontesse ning suurenevad nende sekretsioon nina limaskesta retseptorite stimulatsiooni ajal.\nAevastamise refleksi hingamisfaas käivitatakse siis, kui aferentsed signaalid saabuvad aevastuskeskuse südamesse, muutuvad nad piisavaks, et eristada keskpunkti sissehingamise ja väljahingamise neuroneid. Nende neuronite poolt saadetud efferentsed närviimpulssid sisenevad vagusnärvi tuuma neuronitesse, hingamiskeskuse inspireerivate ja seejärel väljahingatavate osade neuronitesse ja viimasest seljaaju eesmise sarvedesse, mis inerveerivad diafragmat, intertaalseid ja täiendavaid hingamisteid.\nLihaste stimuleerimine vastuseks nina limaskesta ärritusele põhjustab sügavat hingeõhku, sulgedes kõri sisenemise ja seejärel sunniviisilise väljutamise suu ja nina kaudu ning lima ja ärritavate ainete eemaldamise.\nAevastuskeskus asub trombinaalse närvi kahaneva trakti ja tuuma (seljaaju tuuma) ventromiaalse piiri ääres asuval verejooksul ja hõlmab külgneva retikulaarse moodustumise ja ühe tuuma neuroneid.\nAevastamise refleksi häired võivad ilmneda selle redundantsuse või depressiooni tõttu. Viimane esineb vaimuhaigustes ja neoplastilistes haigustes, kusjuures protsess levib aevastamise keskmesse.\nOksendamine on mao ja raskekujuliste soolte sisu söögitoru ja suuõõne väliskeskkonda tagasipööramine, mida teostatakse keerulise neuro-refleksi ahela osalusel. Selle ahela keskne lüli on selliste neuronite kogum, mis moodustavad oksendamise keskpunkti, mis on lokaliseerunud medulla oblongata dorsolatric võrkudes. Oksenduskeskus sisaldab kemoretseptori vallandusvööndit IV vatsakese põhjas oleva kaudse osa piirkonnas, kus vere-aju barjäär puudub või nõrgeneb.\nOksendamise keskel olevate neuronite aktiivsus sõltub signaalide sissevoolust perifeeria sensoorsetest retseptoritest või närvisüsteemi teiste struktuuride signaalidest. Kraniaalnärvide afiinsed signaalid maitse retseptoritelt ja neelu seina kaudu kiudude VII, IX ja X kaudu lähevad otse oksendamiskeskuse neuronitesse; seedetraktist - mööda vaguse ja splanchnic närvide kiude. Lisaks määrab oksendamise keskmesse kuuluvate neuronite aktiivsus aju, vestibulaarsete tuumade, sülje tuuma, trigeminaalse närvi sensoorse tuuma, vasomotoorse ja hingamiskeskuse signaalide saabumise. Kesktoimega ained, mis põhjustavad oksendamist kehasse sisenemisel, ei avalda tavaliselt otsest mõju oksendamiskeskkonna neuronite aktiivsusele. Nad stimuleerivad IV vatsakese põhjas oleva kemoretseptori tsooni neuronite aktiivsust ja viimased stimuleerivad oksenduskeskuse neuronite aktiivsust.\nOksendamiskeskkonna oksendamiskeskuse neuronid on seotud motoorsete tuumadega, mis kontrollivad oksendamise refleksi rakendamisega seotud lihaste kokkutõmbumist.\nOferentne signaalid oksenduskeskuse neuronitest lähevad otse trigeminaalse tuuma neuronitesse, vaguse närvi dorsaalmootori tuumasse, hingamiskeskuse neuronitesse; otseselt või silla dorsolateraalse rehvi kaudu - vastastikuse tuuma näo, hüpoglükeemia närvide tuumade neuronitesse, seljaaju eesmise sarve motoneuronitest.\nSeega võib oksendamist alustada ravimite, toksiinide või keskse toimega spetsiifiliste emeetiliste toimeainete mõjul kemoretseptori tsooni neuronitele ja afferentsete signaalide sissevoolu seedetrakti maitse retseptoritelt ja retseptoritelt, vestibulaarse aparaadi retseptoritelt, samuti aju erinevatest osadest.\nNeelamine koosneb kolmest faasist: suuõõne, neelu-kõri- ja söögitoru. Suukaudsel neelamisfaasil surutakse purustatud ja niisutatud sülgtoidust valmistatud toidutükki kurgu sissepääsu juurde. Selleks on vaja alustada keele lihaste kokkutõmbumist, et suruda läbi toidu, pingutada pehme suulae ja sulgeda ninasõõrmesse sissepääsu, kõri lihaste kokkutõmbumine, epiglottide langetamine ja kõri sisenemise sulgemine. Neelamise neelu-kõri-faasi ajal tuleb toidutükke tungida söögitorusse ja toitu tuleb takistada kõri. Viimane saavutatakse mitte ainult kõri sulgemisega, vaid ka hingamise pärssimisega. Söögitoru faasi tagab supelravi kokkutõmbumise ja lõdvestumise laine ja alumise silelihasega lihaste ja otstega, lükates toidu booluse maosse.\nÜhe neelamistsükli mehaaniliste sündmuste jada lühikirjeldus näitab, et selle edukaks rakendamiseks on võimalik saavutada ainult suuõõne, neelu, kõri, söögitoru ja neelamis- ja hingamisprotsesside koordineerimise täpselt koordineeritud kontraktsioon ja lõdvestumine. See koordineerimine saavutatakse neuronite kogumiga, mis moodustavad medulla oblongata neelamiskeskuse.\nNeelamiskeskus on esindatud kahes piirkonnas: dorsal - üksik tuum ja selle ümber hajutatud neuronid; ventral - vastastikune tuum ja hajutatud neuronite ümber. Nende piirkondade neuronite aktiivsus sõltub suukaudsete retseptorite sensoorsete signaalide afferentsest sissevoolust (keele juur, orofarüngeaalne piirkond), mis on läbi larünofarüngeaalse ja vaguse närvide kiudude. Neelamiskeskuse neuronid saavad ka efferentseid signaale prefrontaalsest ajukoorest, limbilisest süsteemist, hüpotalamusest, keskjoonest ja sildast, mis kulgeb keskpunktini. Need signaalid võimaldavad teil kontrollida suulise neelamisfaasi, mida kontrollib teadvus. Näärme-kõri- ja söögitoru faasid on refleksid ja neid viiakse suukaudse faasi jätkuna automaatselt läbi.\nHingamiste füsioloogiat, vereringet, seedimist ja termoregulatsiooni puudutavatel teemadel arutatakse medulla keskuste osalemist hingamise ja vereringe elutähtsate funktsioonide korraldamisel ja reguleerimisel, teiste vistseraalsete funktsioonide reguleerimisel.\n1. Kaitsvad refleksid (näiteks köha, aevastamine).\n2. Elulised refleksid (näiteks hingamine).\n3. Vaskulaarse tooni reguleerimine.\n3. kaitsev (köha, aevastamine jms)\n4. skeletilihaste tooni reguleerimise keskused, et säilitada inimese kehahoiak.\n5. seljaaju refleksi aja lühendamine või pikendamine\nMulla oblongata, samuti seljaaju, täidab kaks funktsiooni - refleks ja juhtiv. Kaheksa paari kraniaalnärve (V-st XII-le) ilmneb mullast ja sildast ning seljaajul on sellel otsene sensoorne ja mootoriline ühendus perifeeriaga. Sensoorsete kiudude puhul saab ta impulsse - teavet peanaha retseptoritelt, silmade limaskestadest, ninast, suust (kaasa arvatud maitsepungad), kuulmisorganist, vestibulaarsetest aparaatidest (tasakaalu organ), kõri, hingetoru, kopsude ja ka südame retseptoritest. -vaskulaarne süsteem ja seedesüsteem.\nMedulla oblongata kaudu viiakse läbi palju lihtsaid ja keerulisi reflekse, mis ei hõlma individuaalseid keha meetmeid, vaid organite süsteeme, nagu seedetrakti, hingamisteede ja vereringe. Medulla oblongata refleksi aktiivsust võib täheldada bulbaarses kassis, s.t kassis, kus aju tüvi lõigatakse mullast üles. Sellise kassi refleksiaktiivsus on keeruline ja mitmekesine.\nJärgmised refleksid teostatakse läbi nõela:\n· Kaitsvad refleksid: köha, aevastamine, vilkumine, rebimine, oksendamine.\n· Toidu refleksid: seedetrakti imemine, neelamine, seedetrakti sekretsioon.\n· Südame-veresoonkonna refleksid, mis reguleerivad südame ja veresoonte aktiivsust.\n· Mullal on automaatselt töötav hingamiskeskus, mis tagab kopsude ventilatsiooni.\n· Vestibulaarsed tuumad asuvad mullaväljas.\nMedulli vestibulaarsetest tuumadest algab oblongata alandav vestibulospinaalne trakt, mis osaleb kehahoiakute paigaldamise reflekside teostamisel, nimelt lihastoonuse ümberjaotamisel. Sibulakass ei saa seista ega kõndida, kuid vere ja emakakaela seljaosad pakuvad neid keerulisi reflekse, mis on seisva ja kõndimise elemendid. Kõik seiskumise funktsiooniga seotud refleksid, mida nimetatakse paigaldamise refleksideks. Tänu neile hoiab loom, vastupidiselt raskusjõule, oma keha keha reeglina oma tumeda tipuga.\nKesknärvisüsteemi selle osa erilist tähtsust määrab asjaolu, et elutähtsad keskused asuvad medulla oblongata - hingamisteede ja südame-veresoonkonna keskused, seepärast lõpeb surmaga mitte ainult eemaldamine, vaid ka mulla kahjustamine.\nLisaks refleksile täidab mullaga juhi funktsioon. Läbivoolu kaudu läbivad oblongata juhtivad teed, mis ühendavad ajukooret, vahepealset keskmist aju, väikeaju ja seljaaju kahepoolse suhtlusega.\n9. Medulla ja medulla struktuur ja funktsioon. X Meduliini füsioloogia\nMedulla oblongata kaudu viiakse läbi palju lihtsaid ja keerulisi reflekse, mis ei hõlma individuaalseid keha meetmeid, vaid organite süsteeme, nagu seedetrakti, hingamisteede ja vereringe. Medulla oblongata refleksi aktiivsust võib täheldada bulbaarses kassis, s.t kassis, kus aju tüvi lõigatakse mullast üles. Sellise kassi refleksiaktiivsus on keeruline ja mitmekesine. Järgmised refleksid teostatakse läbi nõela:\nKaitsvad refleksid: köha, aevastamine, vilkumine, rebimine, oksendamine.\nToiteväärtuse refleksid: seedetrakti imemine, neelamine, seedetrakti sekretsioon.\nSüdame-veresoonkonna refleksid, mis reguleerivad südame ja veresoonte aktiivsust.\nMedullis on oblongata automaatselt hingamisteede keskus, mis tagab kopsude ventilatsiooni.\nMedulla oblongata vestibulaarsed tuumad asuvad.\nKesknärvisüsteemi selle osa erilist tähtsust määrab asjaolu, et elutähtsad keskused asuvad medulla oblongata - hingamisteede ja südame-veresoonkonna keskused, seepärast lõpeb surmaga mitte ainult eemaldamine, vaid ka mulla kahjustamine. Lisaks refleksile täidab mullaga juhi funktsioon. Läbivoolu kaudu läbivad oblongata juhtivad teed, mis ühendavad ajukooret, vahepealset keskmist aju, väikeaju ja seljaaju kahepoolse suhtlusega.\nKeskmise aju füsioloogia\nAju aju mängib olulist rolli lihaste toonuse reguleerimisel ja paigaldamise ning reflekseerimise parandamisel, mille kaudu on võimalik seista ja kõndida.\nRiis Keskmise aju põikisuunaline (vertikaalne) sisselõige ülemiste kollektsioonide tasandil. (kliki suurendamiseks)\nKeskmise aju roll lihastoonuse reguleerimisel on kõige paremini täheldatav kassil, mille ristlõige on mulla ja mulla vahel. Selline kass suurendab märkimisväärselt lihaste, eriti ekstensorite tooni. Pea on visatud tagasi, järsult sirutatud käpad. Lihased on nii tõsiselt vähendatud, et jäseme painutamise katse ebaõnnestub - see sirgendab kohe. Tõstukile paigutatud jalgadele paigutatud loom võib seista. Seda seisundit nimetatakse dekereerumise jäikuseks.\nKui sisselõige on tehtud keskjoonest kõrgemal, siis ei toimu dekereerumise jäikust. Umbes 2 tunni pärast püüab see kass tõusta. Esiteks tõstab ta oma pea, siis torso, siis ta tõuseb ja võib alustada kõndimist. Sellest tulenevalt on närviseade, mis reguleerib lihastoonust ja seiskumise ja kõndimise funktsiooni, keset aju.\nDekereerumise jäikuse fenomenid on seletatavad asjaoluga, et punased tuumad ja retikulaarne moodustumine eraldatakse mullast ja seljaajust lõikamise teel. Punastel tuumadel ei ole otsest seost retseptorite ja efektoritega, kuid nad on seotud kõigi kesknärvisüsteemi osadega. Neid lähenevad aju kiud, mis pärinevad väikeajast, basaalsetest tuumadest, ajukoorest. Punastest tuumadest algab kahanev rubrospinaalne trakt, mille kaudu edastatakse seljaaju motoorsetele neuronitele impulsse. Seda nimetatakse ekstrapüramidaalseks traktiks. Keskmise aju tundlikud tuumad täidavad mitmeid kriitilisi refleksifunktsioone. Ülemine küngas asuvad tuumad on peamised visuaalsed keskused. Nad saavad silma võrkkestast impulsse ja osalevad orienteerumisrefleksis, s.o keerates pea valguse suunas. Samal ajal on muutunud õpilase laius ja läätse (majutuse) kõverus, mis aitab kaasa objekti selge nägemisele.\nAlamate mägede tuumad on peamised kuuldekeskused. Nad osalevad orienteerumise refleksis heli - pöörates pea heli suunas. Äkiline heli ja kerge ärritus põhjustavad keerulise häire, mis mobiliseerib looma kiiresti reageerima.\nMedulla oblongata on seljaaju jätk. Mullad ja ponsid on kombineeritud tagumise aju nime all.\nGag-refleks esineb siis, kui neelu ja mao retseptorite stimulatsioon, samuti vestibuloretseptorite ärritus.\nMedulla oblongata kahjustamine põhjustab surma.\nMedulla oblongates paiknevad kraniaalnärvide tuumad: trigeminaalne (V-paar), röövija (VI-paar), näo- (VII-paar), pre-clear-tuum või kuulmis- (VIII-paar), glossofarüngeaalne (IX paar), ekslemine (X-paar), lisatarvik (XI paar), keelealune (XII paar).\nTriminaalse närvi kõrval edastatakse ergastamist kesknärvisüsteemile peanaha, sidekesta ja silma sarvkestast, samuti nina- ja suuõõne limaskestast ning hammastest. Põgenev närv innerveerib silma röövlihast. Näo närvi tsentrifugaalkiud innerveerivad näolihaseid ja mõningaid kaela ja ahtri lihaseid. Centripetalkiud juhivad maitsepungadest impulsse. Kuuldav närv edastab impulsse kuulmiskeskustele ja vestibulaarsele organile. Glossofarüngeaalne närv teostab ergutamist maitse retseptorite keskustele ja selle tsentrifugaalkiud innerveerivad näärme näärme ja näärme lihaseid. Vagunärv viib keskustele ja erinevatele siseorganitele impulsse. Lisanärv on seotud selja ja kaela lihaste innervatsiooniga. Hüpoglobali närv innerveerib kõiki keele lihaseid.\nSamuti täidab medulla oblongata kahte olulist funktsiooni: dirigent ja refleks.\nInformatsioon nii aferentsete kraniaalnärvikiudude kui ka seljaaju kohta edastatakse medulla neuronitele. Informatsioon lülitub vahepealsetele neuronitele ja jõuab kesknärvisüsteemi ülemise osani. Närvikeskuse tegevusprogramm edastatakse perifeersete organite kaudu efferentsete kiudude kaudu.\nDeiters'i ja Bekhterevi südamikest läbipõimunud mullad reguleerivad loomade positsiooni säilitamist eesnäärme lihaste tooni suurendamise ajal.\nMedulla oblongatast lahkuvad retikuloossed ja vestibulospinaalsed laskuvad teed, mille kaudu voolab seljaaju. Siinkohal lülitatakse mitmed teed ajukoorest seljaaju (kortikospinaalne) ja seljaajust ajusse (Gaulle ja Burdach) uutesse neuronitesse. Medulla oblongata on seotud keha paljude adaptiivsete reaktsioonide rakendamisega väliskeskkonnale.\nMedulla asub aju tagaosas, on seljaaju laiendus. See aju osa reguleerib elulisi funktsioone, nimelt vereringet ja hingamist. Selle ajuosa kahjustamine toob kaasa surma.\nMedulla oblongata koosneb valgest ja hallist ainest, samuti kogu ajust tervikuna. Medulla oblongata struktuuri saab jagada sise- ja välisküljeks. Alumist piiri (seljaosa) peetakse esimese emakakaela närvi juurte väljumispunktiks ja ülemine piir on aju sild.\nVäliselt on oluline osa ajust nagu sibul. Suurus on 2-3 cm. Alates sellest ajast see osa on lülisamba laiendus, siis see aju osa hõlmab nii seljaaju kui ka aju anatoomilisi omadusi.\nVäliselt saate valida püramiide eraldava eesmise keskjoone (eesmise seljaaju jätkamine). Püramiidid on inimese aju arengu tunnuseks, sest nad ilmusid neokortexi arengu ajal. Nooremates primaatides täheldatakse ka püramiide, kuid need on vähem arenenud. Püramiidide külgedel on ovaalne pikendus "oliiv", mis sisaldab sama südamikku. Iga tuum sisaldab olomotoosset trakti.\nHallid tuumad vastutavad eluliste funktsioonide eest:\nOlive Core - ühendatud väikeaju dentate tuumaga\nRetikulaarne moodustumine - reguleerib kokkupuudet kõigi meeli ja seljaaju vastu\nTuumad 9-12 paari kraniaalnärve, tarviku närvi, glossofarüngeaalne närv, vagusnärv\nVere- ja hingamiskeskused, mis on seotud vaguse närvi tuumadega\nSeljaaju ja naaberosakondadega suhtlemiseks on vastutavad pika tee: püramiid ja kiilukujuliste ja õhukeste talade teed.\nMedulla keskuste funktsioonid:\nSinine täpp - selle keskuse aksonid võivad noradrenaliini intercellulaarsesse ruumi visata, mis omakorda muudab neuronite erutatavust\nTrapetsikujulise kere dorsaalne südamik - töötab kuuldeaparaadiga\nRetikulaarse moodustumise tuum - mõjutab aju ja seljaaju ajukoore ergastamise või pärssimise teel. Moodustab vegetatiivseid keskusi\nOliivi tuum - on vahepealne tasakaalukeskus\n5-12 paari kraniaalnärvi tuumad - motoorsed, sensoorsed ja vegetatiivsed funktsioonid\nKiilukujulise ja õhukese tala tuumad - on propriotseptiivse ja puutetundliku tundlikkuse assotsiatsioonilised tuumad\nMedulla oblongata vastutab järgmiste põhifunktsioonide eest:\nSensoorsetest retseptoritest võetakse afferentsed signaalid medulla neuronite tuumadele. Seejärel viiakse läbi signaalide analüüs:\nHingamissüsteemid - vere gaasikoostis, pH, kopsukoe venitamine\nVereringe - südame töö, vererõhk\nAnalüüsi tulemus on järgnev reaktsioon refleksi reguleerimise vormis, mida realiseerib medulla oblongata keskused.\nNäiteks C0 kogunemine2 veres ja väheneb O2 on põhjuslik järgmiste käitumisreaktsioonide, negatiivsete emotsioonide, lämbumise ja nii edasi. mis muudavad inimese puhtale õhule.\nSee funktsioon on läbi viia närviimpulsse medulla oblongates ja teiste aju neuronite suhtes. Afferentsed närviimpulssid tulevad samadele kiududele 8–12 paari kraniaalnärve, et neelata oblongata. Samuti läbige see osakond juhtimisteedel seljaajust väikeaju, talamuse ja trunki tuumadesse.\nPeamised refleksifunktsioonid hõlmavad lihastoonuse reguleerimist, kaitsvaid reflekse ja elutähtsate funktsioonide reguleerimist.\nTeekonnad algavad aju tüvi tuumades, välja arvatud kortikospinaalne rada. Rajad lõpevad y-motoneuronites ja seljaaju interneuroonides. Selliste neuronite abil on võimalik kontrollida antagonistide, antagonistide ja sünergistide lihaste seisundit. Võimaldab teil ühenduda täiendavate lihaste lihtsa liikumisega.\nSirgendav refleks - taastab keha ja pea asendi. Refleksid töötavad vestibulaarsete aparaatide, lihaste venitavate retseptoritega. Mõnikord on reflekside töö nii kiire, et lõpuks saame teada oma tegevusest. Näiteks lihaste tegevus libistades.\nPosturaalsed refleksid - on vajalikud keha teatud ruumi hoidmiseks ruumis, kaasa arvatud vajalikud lihased\nLabürindi refleksid - tagavad pea püsiva asendi. Jagatud tooniliseks ja füüsiliseks. Füüsiline - toetage pea asendit, rikkudes tasakaalu. Tooniline - toetab pikka aega peapaigaldust, mis on tingitud kontrolli jaotumisest erinevates lihasrühmades\nAevastav refleks - ninaõõne limaskestade retseptorite keemilise või mehaanilise stimuleerimise tõttu toimub õhu ja suu kaudu õhu sunnitud väljahingamine. See refleks on jagatud kahte faasi: hingamisteed ja nina. Ninasisene faas - esineb haistmis- ja võre närvide suhtes. Siis leitakse afneentsed ja efferentsed signaalid "aevastuskeskustes" läbi juhtivuste. Hingamisteede faas tekib siis, kui aevastuskeskuse tuumasse saabub signaal ja signaalide kriitiline mass koguneb, et saata signaal hingamisteede ja mootorikeskuste juurde. Aevastamise keskus asub laskuvtrakti ja trigeminaalse tuuma ventromediaalse piiri ääres.\nOksendamine - mao tühjendamine (ja soolte raskekujulistel juhtudel) läbi söögitoru ja suu.\nNeelamine on keeruline toiming, mis hõlmab neelu, suu ja söögitoru lihaseid.\nVilkuv - silma sarvkesta ja sidekesta ärritus\nMillised on meie aju vasaku ja parema poolkera eest?\nAmitriptyliin - ravimi kasutusjuhised, ülevaated, analoogid ja vabanemise vormid (tabletid ja dražeed 10 mg ja 25 mg, süstid ampullides) depressiooni ja psühhoosi raviks täiskasvanutel, lastel ja raseduse ajal. Kombinatsioon alkoholiga\nCraniotomy: mis see on, tagajärjed\nPeavalu raseduse ajal - peavalud ja leevendusmeetmed\nHüdrepaatide klassifikatsioon: raske ja mõõdukas, sise- ja väliskülg\nAju ravimise ja diagnoosimise koobastav angioom\nMiks jäi põsktu tuim\nSee ei ole pea, vaid aju. Aju on väike. nii et valu on väike.\nLaevade puhastamine ilma ravimita: rahvapetseptid ja teaduslikud meetodid\nSõna tähendus laquocontrusive "\nTõenäoliselt teab igaüks kõigepealt, et maailm ei ole üldse mingil põhjusel oma tavapärasest kohast liigunud ja ujunud. Pea on ketrus - me ütleme, kui ootamatult hüpata, meie pea pöörleb, kui läheme haiguse järel välja ja hingame värskes õhus, siis meie pea pöörleb, kui vaatame kõrgusest alla ja siis sõidame.


Mehaaniline harilik pliiats Faber-Castell TK 9400 5B 3.15mm (P)\nMetallotsaga mehaaniline harilik pliiats. Sobib kunstnikele ja tehnikutele.Tugev metallots hoiab söe kindlalt paigas. Ergonoomiline ja ümar kest.\nPliiatsikomplekt Faber-Castell 2001 B + kustukumm Grip Edge (P)\nErgonoomilise kolmekandilise kujuga , kvaliteetne harilik pliiats. Kaetud ökoloogilise veebaasil laki ja väikeste mustade mummudega. Grafiit on liimitud puidust kesta ja on seetõttu eriti purunemiskindel. Komplekti kuulu...\nMehaaniline harilik pliiats Centrum Bat 0,7mm\nSobivad 0,7 mm söed. Plastik korpuse, metallist otsaga ja taskuklambriga. Kummeritud sõrmeosa ja kustukumm.


Esimese Presidentkonna sõnum juuni 2010\nÕde McKee oli paljuski nagu see halliseguste tiibadega kanaarilind. Teda ei oldud õnnistatud iluga, ta polnud eriti tasakaalukas ega olnud tal ka au saada järeltulijaid. Siiski aitas tema laul kanda teistel oma koormaid ja saada oma ülesannetega hakkama.\nMaailm on täis halliseguste tiibadega kollaseid kanaarilinde. Kahjuks on vaid väga vähesed neist õppinud laulma. Mõned neist on noored inimesed, kes ei tea, kes nad on, kelleks nad võivad saada või isegi seda mitte, kelleks nad tahavad saada. Nad tahavad vaid olla keegi. Teised on vanusest küüru vajunud, muredega kimpus või tulvil kahtlusi – ning elavad kaugelt alla oma võimete.\nSelleks, et täisväärtuslikku elu elada, peame arendama endas võimet julgelt raskustele vastu astuda, pettumustest rõõmsameelselt üle saada ja rõõmustada tagasihoidlikult oma võitude üle. Te küsite: „Kuidas neid eesmärke saavutada?“ Ma vastan: „Saades tõepoolest aru, kes te tegelikult olete!“ Me oleme elava Jumala pojad ja tütred ning oleme loodud Tema näo järgi. Mõelge selle üle: loodud Jumala näo järgi. Me ei saa olla selles siiralt veendunud, ilma et kogeksime uut jõudu ja väge.\nMeie maailmas tunduvad kõlbelised omadused tihti olevat ilu ja sarmi kõrval teisejärgulised. Kuid juba väga ammu kõlas Issanda nõuanne prohvet Saamuelile: „Sest see pole nii, nagu inimene näeb: inimene näeb, mis silma ees, aga Jehoova näeb, mis südames!“ (1Sm 16:7)\nKui Päästja otsis meest, kel on usk, ei valinud Ta teda nende hulgast, kes pidasid ennast õigemeelseteks ja käisid pidevalt sünagoogis. Ta valis selle mehe hoopis Kapernauma kalameeste hulgast. Kahtlevast, harimata ja tormakast Siimonist sai Peetrus – usu apostel. Halliseguste tiibadega kollane kanaarilind pälvis Õpetaja täieliku usalduse ja jääva armastuse.\nKui Päästja otsis innukat ja vägevat misjonäri, leidis Ta sellise mehe mitte oma toetajate, vaid oma vastaste hulgast. Tagakiusaja Saulusest sai misjonär Paulus.\nLunastaja valis täiuslikuks saamisest õpetama ebatäiuslikud inimesed. Ta tegi nii tol ajal. Ta teeb nii ka tänapäeval – valib nimelt halliseguste tiibadega kollased kanaarilinnud. Ta kutsub teid ja mind Teda teenima. Meie pühendumine peab olema täielik. Ja palugem oma raskustes, millega me maadleme: „Juhata meid, oo, juhata meid, inimkonna suur Looja, aita meid pimedusest välja, et võiksime veel kord püüda.“1\nMinu palve on, et me järgiksime Galilea mehe eeskuju, kes käis läbi vaeste, rõhutute, ahistatute ja tagakiusatutega. Kõlagu seda tehes meie südames siiras laul.\n1.Fight Song. Yonkers High School.\nÕpetamisel aitavad sageli konkreetsed asjad, mida need, keda te õpetate, vaadata või kuulata saavad“ (Teaching, No Greater Call, 1999, lk 55). Selleks, et aidata pereliikmetel mõista president Monsoni sõnumit, võite neid paluda, et nad oleksid pärast sõnumi koos läbilugemist valmis rääkima, mida nad õppisid. Paluge igaühel rääkida, mis on nende arvates selles sõnumis tähtis. Tunnistage õpetuse lõpus president Monsoni sõnumi kohta. Õpetades Jumala sõna, mis on antud Tema prohveti kaudu, võime mõjutada vägevalt nende elu, keda me õpetame (vt Teaching, No Greater Call, lk 50). President Monson räägib siin jõust ja väest, mis tuleb sellest, kui teame, et oleme Jumala lapsed. Paluge pereliikmetel pärast selle sõnumi lugemist rääkida, mis aitab neil meeles pidada, kes nad on.\nMis on tõeline ilu?\nPresident Monson ütleb oma sõnumis: „Meie maailmas tunduvad kõlbelised omadused tihti olevat ilu ja sarmi kõrval teisejärgulised.“ Noored naised võivad muretseda selle pärast, kes nad on ja kelleks nad võivad saada. Mõtisklege selle üle, mida on tõelise ilu kohta öelnud vanem Lynn G. Robbins seitsmekümnest:\n• Noor naine, kelle näoilmest kumab õnne ja vooruslikkust, kiirgab sisemist ilu.\n• Vooruslik naeratus on tõeliselt kaunis, kui see on loomulik. Tõelist ilu ei saa kunstlikult luua. See on Vaimu and.\n• Kombekus on sisemise ilu väline tunnus ja eeldus.\n• Kui te ei ole oma välimusega rahul, aitab see, kui püüate ennast näha nende silmade läbi, kes teid armastavad. Peidetud ilu, mida näevad lähedased, võib saada enesearendamise juhiseks.\n• Mees, kellega vooruslik naine tahab abielluda, ei näe seda, mida näeb loomulik inimene (vt 1Sm 16:7). Teda võlub tõeline ilu, mis kiirgab tüdruku puhtast ja rõõmsast südamest. Sama kehtib noore naise kohta, kes otsib vooruslikku noort meest.\n• Meie Taevane Isa soovib, et kõik Tema lapsed teeksid õige valiku, mis on ainus viis igavese õnne ja sisemise ilu saavutamiseks.\n• Issanda juures ei ole võistlemist. Kõigil on võrdsed võimalused saada Jumala peegelpilt oma näoilmesse uurendatud (vt Alma 5:19). Ei ole ehedamat ilu.\nSelleks, et lugeda tervet sõnumit, vaadake Lynn G. Robbins. True Beauty. – New Era, nov 2008, lk 30. Noored mehed võivad samalaadset nõu leida Errol S. Phippeni artiklist Inetu pardipoeg või suursugune luik? See sõltub teist. – Liahoona, okt 2009, lk 36.\nPresident Monson rääkis õde McKee kolmest kanaarilinnust. Kaks olid üleni kollased. Nende välimus oli täiuslik! Kolmas ei olnud nii ilus, sest tema tiibades olid osa sulgi hallid. Kuid õde McKee armastas teda, sest ta laulis väga ilusasti.\nMõned inimesed tunnevad, et nad ei ole nii ilusad ja targad kui teised. Kuid Issanda silmis on iga inimene hinnaline. Me võime olla ustavad ja vaprad ning kasutada oma andeid teiste teenimiseks. Siis oleme halliseguste tiibadega kollase kanaarilinnu sarnased. Me ei ole täiuslikud, kuid me laulame oma südame laulu! Pange kirja kolm viisi, kuidas te saate laulda Issandale oma südame laulu. Ma saan laulda Issandale oma südame laulu:\n© 2010. Kõik õigused kuuluvad Intellectual Reserve Inc-le. Trükitud Eestis. Ingliskeelse originaali heakskiit: 6/09. Tõlke heakskiit: 6/09. Originaali pealkiri: First Presidency Message, June 2010. Estonian. 09366 124


Norra tipplaskesuusatajad on alaliiduga tõsiselt tülli pööranud - Sport\nNorra tipplaskesuusatajad on alaliiduga tõsiselt tülli pööranud\nTarjei Bö ja Johannes Thingnes Bö Foto: JON OLAV NESVOLD via www.imago-images.de/Scanpix\nKuu aega enne uue hooaja algust ei ole ükski Norra koondise laskesuusataja veel alaliiduga lepingut sõlminud.\nPeamiseks vaidluskohaks on sportlaste isiklikud reklaam- ja sponsorlepingud, mille sõlmimiseks on neil liiga piiratud võimalused.\nNorra laskesuusatamise liit esitas augustis omapoolse lepingu variandi, kuid sportlased lükkasid selle tagasi ning siiani pole läbirääkimistel kompromissi leitud.\nIga Norra laskesuusatamise koondislane saab alaliidult aasta jooksul kõigest 130 000 Norra krooni ehk 12 700 euro suuruse stipendiumi. Seega on sportlased suuresti sõltuvad auhinnarahadest ja isiklikest sponsorlepingutest.\n"Meile ei meeldi, et meie õigused on nii piiratud," sõnas Norra koondislane Vetle Sjastad Christiansen Norra rahvusringhäälingule NRK-le.\n"Püüame võidelda selle nimel, et ka meil ja meie sponsoritel oleks õigused, et me saaks sõlmida erasektori sponsorlepinguid näiteks riietuse osas," selgitas Christiansen, kes võitis tänavusel Östersundi MMil teatesõitudes kaks kuldmedalit.\nMullune MK-sarja üldvõitja Johannes Thingnes Bö ütles, et talle valmistab eeskätt muret koondise piiril olevate sportlaste raske olukord. "Alaliit peaks rohkem aitama halvemal järjel sportlasi, vahest lisama neile mingi eritoetuse. See võib mulle tunduna tilk meres, kuid neile võib see tähendada kõike. Seetõttu tahangi selles võitluses osaleda," sõnas Bö.\nJohannes Thingnes Bö kukkus treeningul raskelt (7) 18.10.2019\nProbleemide küüsis vaevlev laskesuusatamise valitseja avaldas rõõmusõnumi (10) 07.08.2019\nNorra alaliidu peasekretär Anne Rustberggard Varden ei tahtnud lepingu erinevaid punkte NRK-le kommenteerida enne, kui see on allkirjastatud. Ta avaldas lootust, et lahendus saabub enne hooaja algust.\n"Maailm muutub meie ümber ning ka meie ja sportlaste olukord. Me tahame, et nad saaksid elada kui Norra tippsportlased, kuid kõigi jaoks pole see lihtne. Kõige edukamatel läheb hästi, kuid paljud vajaksid suuremat toetust ja me tahame neid selles aidata," märkis Varden.\nNorras on varem oma alaliiduga piike murdnud ka tippsuusatajad. Näiteks Petter Northugil oli isiklike sponsorite teemal pikki aastaid suur vaidlus ning sel suvel ei jõudnud õigeks ajaks lepinguni ka Johannes Hösflot Kläbo.


Briti väljaanne soovitab: minge puhkama Jurmalasse, seal on hea jahe ja päike ei põleta! - Reisijuht\nBriti väljaanne soovitab: minge puhkama Jurmalasse, seal on hea jahe ja päike ei põleta!\nJurmala jahedavõitu rand.Foto: (CC) Dezidor / Wikipedia\nKui meil tundub suvi puhkamiseks ebaõiglaselt jahe, siis Briti väljaanne The Telegraph soovitab, kus on Euroopas need head puhkekohad, kus temperatuur ei tõuse palju üle 20 kraadi ja päikesepõletuse ohtu pole.\nLähim koht mõnusaks jahedaks puhkuseks on The Telegraphi hinnangul Lätis asuv Jurmala - vaid mõnikümmend kilomeetrit pealinnast Riiast asub kuurort, kus on puhanud Nõukogude Liidu juhid Brežnev ja Hruštšov, kirjutab The Telegraphi reisirubriik, lisades olulise eelise lõunamaapuhkusega võrreldes: "Temperatuur küündib +20 kraadini vaid kesksuvel, seega pole rannapuhkuseks vaja isegi päikesekreemi."\nKuid lisaks Jurmalale soovitatakse brittidele veel teisigi jahedaid kohti, kuhu suvekuumuse eest pageda - Eestit küll nende hulgas pole, kuid meist põhja poole jäävaid kohti küll.\nLofootidel Norras on alati mõnusalt jahe. Golfi hoovus hoolitseb selle eest, et see jahedus liialt ei lahtuks. Samas pole lootustki, et temperatuurid kõrbekuumuseni tõuseks. Hebriidid Šotimaal on samuti saared, mis aitavad jahedust hoida. Veel leiab soovituste hulgast Kosteri saared Rootsis, Fääri saared, Guersney (Kanalisaartest), muidugi Island ja Taani suurim saar Sjælland. Rootsi jahe koht brittidele kuuma eest põgenemiseks on Skane, kui aga rohkem mandrile jääda, siis mägede jaheduses peituv Salzburg.\nJurmala jahedad suved võivad olla magnetiks kuuma käes vaevlevatele lõunamaa turistidele.\tDelfi / Eesti Ajalehed\nVaata, mille kõige eest lendamisel raha küsitakse (13) 15.07.2014\nVahemere ääres on turistid pidanud taluma juba ekstreemseid üle 40-kraadiseid temperatuure ning päris paljud neist vaatavad juba lootusrikkalt põhja poole, kus on jahedam.\nKuhu põgeneksid ise kuuma ilma eest või kas üldse põgeneksid?\nLugejakiri: Läti politsei püüab pahaaimamatuid Jurmala turiste teemaksuga\nLottemaa meelitab lätlasi rohkem kui eestimaalasi - avapäevadel oli üle poole külastajatest...