Nõrgenev eksport võib piirata majanduskasvu - Äripäev\nNõrgenev eksport võib piirata majanduskasvu\nPraegu hoiab Eestit vee peal jaekaubandus, nentis SEB majandusekspert Ruta Arumäe, aga nõrk välisnõudlus võib Eesti majandusele kahjulikuks muutuda. Majandusekspertidel on ettevõtjatele selleks puhuks soovitusi.\nArumäe sõnul ei saa pikalt jätkuda olukord, kus siseturg panustab majandusse tervikuna rohkem ning ekspordi osakaal väheneb. “See hakkab mõjutama ka eratarbimist ning tõenäoliselt sel aastal me näemegi nõrgemat eratarbimise kasvu. Välisnõudlus on pikalt olnud nõrk ja tõenäoliselt jääb ka tänavu nõrgemaks,” ütles Arumäe.Kulud kontrolli alla. Arumäe sõnul on eelnevatel aastatel oodatud taastumise tulekut, mistõttu ettevõtted ei ole hakanud kulusid vähendama. “Kui on näha, et välisnõudlust ei tule, siis tuleb piir ette. Kulusid tuleb kontrolli all hoida, sest kasumid vähenevad. Kui tootlust pole ja tulud vähenevad, siis tõmmatakse investeeringuid ja palgakasvu kokku ning see hakkab vaikselt majandust piirama,” märkis SEB analüütik.Arumäe sõnul on jaekaubandus ja tarbimine peamised kasvumootorid ka tänavu. “Küsimus on selles, kas see suudab tasakaalustada ülejäänud majandussektorite langust. Nagu mullu, jätkub tänavugi transiidisektori allakäik ja see tõmbab majanduskasvust maha paar protsenti,” ütles majandusekspert. Tema sõnul on veel sektoreid, mis on mullusega võrreldes kehvemas olukorras, näiteks ehitus ja põllumajandus.Sisetarbimist toetab palkade tõus. Rahandusministeeriumi fiskaalpoliitika osakonna juhataja Andrus Sääliku sõnul ei oleks õige öelda, et sisetarbimine hoiab Eesti majandust vee peal. Tema sõnul on praegu olukord parem võrreldes viimase buumi- ja kriisiajaga. Sääliku sõnul pole praegu majanduskasv küll kõrge, kuid Eesti on suutnud hoida teatud taset.Säälik lisas, et siseturg ei oleks võimeline jääma vedavaks jõuks pikas perspektiivis, sest kuskilt peab tulema ressurss. “Praegu on eratarbimine tugev, sest palgad hakkasid tõusma. Palgad hakkasid tõusma sellepärast, et ettevõtted olid teinud oma vajalikud kohandused. Kui praegu globaalne olukord väga palju ei parane, siis see tähendab, et kasvupotentsiaal kaob,” märkis Säälik. Tema sõnul ei saa ettevõtjad lõpmatult palka tõsta, sest mingi rahavoog peab olema taga.Pilt peaks paranema. Sääliku sõnul on mõneti loogiline, kui sisenõudlus hoiab kasvu üleval nõrgema väliskeskkonna arvel. Tema teatel on ettevõtted kriisi järel palku ja investeeringuid kärpinud, mistõttu peaks majanduspilt küll paranema, aga tempo on oodatust aeglasem.Sääliku sõnul pole globaalse ekspordi vaatepunktist Eestile väga palju tuge tulnud, kuid ta tunnustab ettevõtjaid, kes on suutnud olukorramuutustele kiirelt reageerida ning näiteks uusi turge leida. “Viimasel ajal maailmaturul oleme suutnud tegelikult oma osakaalu selgelt suurendada,” märkis ministeeriumi esindaja. Mis on misSoovitused ettevõtjateleRuta Arumäe (SEB) – mitmekesistada ekspordiportfelli. Mõni ettevõtja on aastatega sattunud liigsesse sõltuvusse näiteks Venemaast. Pigem tuleks otsida rohkem piirkondi ja tooteid, kus pikaajaline eksport oleks stabiilsem.Heido Vitsur (LHV) – olla innovaatilisem ning rohkem investeerida tehnoloogiasse, et olla konkurentsivõimelisem rohkem arenenud sektorites.Tõnu Palm (Nordea) – arengusse investeerimiseks arvestada rohkem omakapitaliga. Investeeringud masinatesse on aidanud tõsta tootlikkust, kuid välisinvestorid toovad välja nõrka turundamist, mis ei lase lisandväärtuse tõstmiseks müüa tooteid hea hinnaga.Andrus Säälik (rahandusministeerium) – olla kasumi kasvatamiseks rohkem loominguline. Samal ajal jälgida erinevaid prognoose, et vajadusel olla valmis ka negatiivsemateks stsenaariumideksTõnu Mertsina (Swedbank) – suurendada tootlikkust efektiivsuse tõstmisega, et olla valmis kõikvõimalike kulude suurenemiseks.


Elektrikutele mõledud töörõivad - Lindström\nLeegikindlad, antistaatilised, kaitsevad\nelektrikaare termiliste ohtude eest\nLae alla meie kataloog siit ->\nvõi loe edasi meie teenusest allpool.\nHome / Teenused / Tööriiete rent / Tööriiete kollektsioonid / Elektrikutele mõledud töörõivad\nElektrikutele mõledud töörõivad\nMõistame eritööde ohutuse taset ning usume, et tööriiete õige hooldus tagab nende kaitset töö eest. Meie tööriiete renditeenus tagab selle, et Sul on alati töötajatele piisavalt puhtaid rõivaid ning saate keskenduda oma põhitegevusele.\nMeie tööriided vastavad kõigile tööstuse regulatsioonidele ja standarditele.\nMeie tööriiete renditeenuse eelised\nMõistame ettevõtete tänaseid väljakutseid ning soovime pakkuda Sulle teenust, mis muudab Sinu ettevõtte tegevuse sujuvamaks. Meie teenust kasutades saad olla alati kindel, et Sinu tööriided on alati ajakohased ning vastavad valdkonna uusimatele standarditele.\nMeie kollektsioon on disainitud spetsiaalselt tööstuse kõrgeid vajadusi silmas pidades. Sulle parima tööriiete lahenduse pakkumiseks oleme kollektsiooni välja arendanud koos oma klientidega. Meie töörõivaste eksperdid tagavad, et kollektsioon vastaks alati valdkonna nõuetele ja standarditele.\nKollektsioonid on sertifitseeritud järgmise standardi kohaselt:\nEN ISO 20471:2013, Calss 1-3\nEN ISO 11612:2015, A1, B1, C1, E3, F1\nKuumuse ja leegi kaitse\nKaitse elektrostaatilise laengu vastu\nIEC 61482-2:2009, Calss 1 (4kA), Class 2 (7kA)\nKaitse elektrikaare termiliste ohtude eest\nEN ISO 11611:2015, A1 Class 1, A1 Class 2\nKaitseriided keevitamise ja sellega seotud tööde jaoks\nMeie teenus on kasulikum kui hallata eraldi lõputuid tööriiete tellimusi, pesu, kohaletoimetamist ja ladustamist. Teie elu muudavad kergemaks ka meie raadiosagedustuvastuse (RFID) sildid, muutes töörõivaste haldamise läbipaistvaks – teate alati, kus teie rõivad on ning teil on reaalajas ülevaade tööriiete laoseisust.\nTwinPro kaitseriietus välistöödeks\nKõrgetele standartditele vastavad tööriided. Valikus on suvine ja talvine kollektsioon.\nMultiPro töörõivad eritöödeks\nValikus on erineva kaitsetasemega tööriided, mis vastavad tööstusharu ohutusnõuetele.\nPowerPro kaitseriietus sisetöödeks\nKaitseriietud professionaalidele, mille peale saab alati kindel olla.


Canon CanoScan 5600F - CanoScan Flatbed Scanners - Canon Eesti\nCanoScani foto- ja dokumendiskannerid\nProfessionaalse kvaliteediga CCD-skanner, millega on võimalik skannida dokumente lahutusega kuni 4800 x 9600 dpi. Lahutusega 300 dpi valmib skann kõigest 11 sekundiga. Komplekti kuulub 35 mm filmi-/slaidihoidik. Kuna seade lülitub puhkerežiimist tööle ilma viitajata, saab peegeldustehnoloogia abil koheselt skannida.\nTäiustatud CCD-tehnoloogiaga foto-, filmi- ja dokumendiskanner\nKõrgeima kvaliteediga eraldusvõime 4800x9600 dpi ning 48-bitine värvisügavus\nFotofilmi ja slaidide skannimine\nPuhkerežiimist ärkamise aeg puudub\nKiire A4-dokumentide skannimine lahutusega 300 dpi\nAutomaatne skannimisrežiim (Auto Scan)\nTutvuge toote Canon CanoScan 5600F üksikasjadega\nTäiustatud CCD-tehnoloogiat kasutav skanner pakub lahutust kuni 4800 x 9600 dpi, et tagada äärmiselt selged, detailsed ja täpse värviedastusega digidokumendid. 48-bitine sisend kindlustab värvide täpsuse ning toob alati välja piltide parimad küljed.\nSkanner suudab luua 300 dpi lahutusega A4-mõõdus digidokumendi kõigest 11 sekundiga.\nNii 35 mm filmid kui slaidid skannitakse ülikvaliteetselt. Filmi saab skannida otse PC-sse või Mac-i.\nFilmide skannimise muudavad mugavaks kuue kaadri pikkune hoidik 35 mm filmile (negatiiv/positiiv) ja hoidik neljale 35 mm slaidile (negatiiv/positiiv).\nEreda valge valgusega LED-lambi lisamine tähendab suuremat kiirust peegeldustehnoloogiat kasutaval skannimisel. Selle näiteks on olematu puhkerežiimist ärkamise aeg, mistõttu seadme järel ei tule oodata.\nSee on kõrgetasemeline loominguliste funktsioonidega skanner, mida on samas lihtne kasutada. Skanneri esiküljel on seitse EZ-nuppu. Nende abil on võimalik ühe vajutusega täita kõige tavalisemaid ülesandeid. Nuppude abil saab paljundada, skannida, e-postiga saata ning pdf-dokumente luua. Kasutaja saab nuppe ka ise vastavalt oma vajadustele programmeerida.\nAutomaatskannimine on veel üks loominguline kuid lihtne funktsioon. Skanner tuvastab automaatselt, kas skannitakse dokumenti või fotot, ning skannib ja salvestab selle sobivate sätetega. Selle toimingu saab käivitada ühe klõpsu (One-click) tarkvara menüüst.\nSkanneril on kiire USB-liides, mis aitab tõsta tootlikkust ja töökiirust. Vooluvõrku ühendamiseks on seadmesse sisse ehitatud vahelduvvooluadapter.\nSkanneriga on kaasas lai valik tarkvara, sealhulgas MP Navigator EX (kasutusmugavuse tõstmiseks ja kõige keerulisemate skannimistoimingute teostamiseks), ScanGear ja isegi ArcSoft PhotoStudio.\nLisateave toote Canon CanoScan 5600F, selle funktsioonide ja võimaluste kohta.\nSkannimislahutus (punkti tolli kohta)\nVärvilise A4 dokumendi skannimiskiirus\nPDF-failide loomise funktsioon


Credit24 Meistriliigas peetakse viimased põhiturniiri mängud ja selgub Final Fouri korraldaja - Eesti Võrkpalli Liit\nVeerandfinaalid peetakse märtsi alguses, põhiturniiril üldarvestuses kohtadele 1.-8. tulnud võistkonnad kohtuvad neljas veerandfinaalis järgnevalt: 1. vs 8., 2. vs 7., 3. vs 6. ja 4. vs 5., seejuures teine ja vajadusel kolmas mäng toimub kõrgema asetusega võistkonna kodus. Nelja meeskonna osalusel toimuv finaalturniirl peetakse 13.-14. märtsil, finaalturniiri korraldusõiguse saab põhiturniiri võitja. Pärast Credit24 Meistriliiga võitja selgumist peetakse viie Eesti meeskonna osalusel Eesti meistrivõistluste mängud.\nSelle nädala esimene mäng toimub kolmapäeval, mil Bigbank Tartu võõrustab Selver Tallinnat. Ülejäänud kohtumised peetakse laupäeval ja pühapäeval. Põhiturniiri võidu nimel konkureerivad Saaremaa VK ja Bigbank Tartu, neist esimene peab sel nädalal kaks mängu, teine kolm. Tartu peab Saaremaa esikoha vääramiseks võitma kõik kolm kohtumist (Selveri, Limbaži, Jekabpilsi Luši) ja lootma ka Saaremaa ebaõnnestumisele (Saaremaa vastasteks on Jelgava Biolars ja RTU/Robežsardze). Kui mõlemad võidavad kõik mängud, on punkt rohkem Saaremaal ja finaalturniir toimub Kuressaares.\nSaarema peatreener Ioannis Kalmazidis ütles, et kuigi Saaremaad saatis äsja edu Challenge Cupil ja emotsioonid olid kõrgel, tuleb need unustada. "Loomulikult oli see kõva võit ja meeskonnas valitsevad head emotsioonid, aga hetkel tuleb need unustada ja keskenduda viimastele põhiturniiri kohtumistele. Tahame kindlasti kuut punkti saada, sest siis on meie esikoht kindel ja saame finaalturniiri kodus pidada. Tartu tahab kindlasti kõik endast oleneva teha, et ise korraldusõigust saada, seega peame täie tõsidusega neisse mängudesse suhtuma," rääkis Kalmazidis. "Minu jaoks pole esmatähtis, kus me medalite eest mängime, sest usun meeskonna võimetesse, aga meie klubi ja linna jaoks on finaalturniiri korraldusõiguse saamine väga tähtis ja teen kõik endast oleneva, et seda saada," lisas ta.\n19.02 kell 19.00 (Tartu Ülikooli spordihoone) Bigbak Tartu - Selver Tallinn, live-skoor\n22.02 kell 15.00 (Pärnu spordihoone) Pärnu VK - Selver Tallinn, live-skoor\n22.02 kell 17.00 (Kuressaare spordihoone) Saaremaa VK - Jelgava Biolars, live-skoor\n22.02 kell 18.00 (Jēkabpils) SK Jēkabpils Lūši - TalTech, live-skoor


81% allahindlus Marriott UK kupongidelt ja sooduskoodidelt\nMarriott UK Kupongi koodid\nSaate liikmetele sel sügisel villade üürimiselt 20% soodsamalt Valige üks 44 Marriott UK kupongist, sealhulgas 2021. septembri kupongikoodid ja tootemüük. Tänane parim kupong on tasuta sissepääs ühte spaasse ja Club Lounge'i koos Sheraton Grand hotellibroneeringutega Marriottis.\nKuni 20% soodsam perepuhkus Marriotti sooduskoodid 2021 lähevad saidile marriott.co.uk Kokku on loetletud 20 aktiivset marriott.co.uk sooduskoodi ja pakkumist ning viimast uuendatakse 07. oktoobril 2021; 20 kupongi ja 0 tehingut, mis pakuvad kuni 25% soodustust ja lisasoodustust, kasutage kindlasti ühte neist, kui ostate veebisaiti marriott.co.uk; Dealscove lubab, et saate parima ...\nSaate saidil Marriott.com koodiga kuni 15% allahindlust Ülaltoodud allahindlused on viimased Marriott UK kampaaniad Internetis. CouponAnnie aitab teil säästa palju tänu Marriott UK 15 aktiivsele reklaamile. Nüüd on saadaval 6 sooduskoodi, 9 tehingut ja 2 tasuta kohaletoimetamise soodustust. Keskmise 19% allahindlusega saavad ostjad teha suurepäraseid kampaaniaid kuni 30% soodsamalt.\nNautige tasuta, kui broneerite saidil Marriott.com 4 ööd Üks tänapäeva parimaid pakkumisi on: säästa kuurordipuhkuselt 25%. Nautige Marriott UK ajakohaseid sooduskoode ja pakkumisi, et saada koheseid allahindlusi, kui ostate veebisaidilt marriott.co.uk. Kasutage võimalust kokku hoida iga Marriott UK sooduskoodi või kupongiga. Kasutades meie 50 Marriott UK kampaaniat, saate suurepärase 18% allahindluse.\nSaate saidil Marriott.com vähemalt 15 ööd 2% allahindlust Marriott UK musta reede kupongid püüavad teha klientidele selgeks oma raha eest parima leidmise; koos tipphetkedega, näiteks iga päev, ja hästi korraldatud asi mõtleb. Marriott UK sooduskoodid võimaldavad klientidel leppida veebis enim näidatud ostuvalikuga. Meie saidi leht on seotud sotsiaalsete eesmärkidega, et teid õpetada.\nNautige sooduskoodiga broneeringuid 20% soodsamalt Tohutu kokkuhoid on saadaval, kasutades Marriott UK kuponge, Marriott UK sooduskoode ja Marriott UK sooduskoode. 100% kontrollitud Marriott UK kupongid. Aegub peagi 18 kasutatud Verified. Hankige tehing. Aegub peagi Kinnitatud. Pakkumine üle 29 naela. Šotimaa grupireisid: täielik koosolekupakett alates £ 29.\nTasuta parkimine ja tasuta transporditeenus Atlantas Tänased parimad kupongid: saate Marriott UK & Irelandi kupongikoodidelt kogu saidilt 40% soodustust. Kasutage saidilt Marriott UK & Ireland kupongikoodide kuponge, et säästa Marriott UK & Ireland kupongikoodide ostmisel. Kui otsite Marriott UK & Ireland kupongikoodide kuponge, olete õiges kohas.\nHankige luksuslikke Buckinghamshire'i broneeringuid alates £ 396 öö kohta Säästke juba täna: kuni 25% soodsamalt Marriott Hotels sooduskoodidega. Valige oktoobris 6 kuue testitud ja kontrollitud Marriott Hotels sooduskoodi hulgast.\nOtse broneerides saate kuni 25% allahindlust Marriotti sooduskoodid, millest te just ilma jäite. Lapsed peatuvad ja söövad tasuta, broneerides Marriott. Aegus 5. juulil 2021. 50% soodsamalt valitud 2. toa broneeringutele lastele Marriottis. Aegus 30. juulil 2021.\nTasuta või soodushinnaga parkimine + transport Säästke kuni 25%, kui broneerite eelnevalt Marriotti sooduskoodiga. Üksikasjad Vähem üksikasju. See reklaam on aegunud. Vaadake koodi ADP. Jaemüüja veebisait avaneb uuel vahekaardil. 50%. VÄLJAS. Kood. Tervishoiutöötajad saavad seda Marriotti sooduskoodi kasutada 50% soodsamalt hotellimajutuste eest.\nBoston: saate peatumise ajal 2,500 boonuspunkti Siin on uusimad Marriott.co.uk kupongikoodid, veebipõhised sooduskoodid ja parimad kupongid saidile Marriott.co.uk oktoobris 2021. Kui te ei ole teisiti öelnud, saate seda koodi kasutada veebipoes ostmisel. Oleme teinud nende Marriott.co.uk allahindluste ja kupongide jagamise oma pere ja sõpradega e -posti ja sotsiaalmeedia kaudu tõeliselt lihtsaks.\nKlõpsake valitud toodete puhul 20% soodustuse saamiseks Populaarne Marriott International sooduskood: 15% AAA hinnad + tasuta WiFi -ühendus ja palju muud. Oktoobris 23 saate 2021 Marriott International sooduskoodi ja allahindlusi hotellidele ja kuurortidele.\nSisehoovis saate 20% soodsamalt tavalisi hindu Seejärel minge Marriott Uk -sse ja valige soovitud üksused ning seejärel kasutage oma kupongi koodi, et minna kassasse. Alles pärast seda, kui olete sisestanud Marriott Uk kupongi ja klõpsanud nupul „Rakenda”, saate allahindlust kasutada. Viimane samm on teie Marriott Uk hinna alandamine 20 võrra, mis on 20 protsenti soodsam.\nNautige oma Marriott.com-i ostude eest 20 dollarit 1. oktoober 2021. Work Anywhere Stay Pass + Marriotti sooduskood. Kupongi kood. 1. november 2021. ⚕ Tervishoiutöötaja soodustus (Marriotti sooduskood) kupongikood. Kuni 20% soodsamad kuurordid Marriotti kupongiga 🏝. Internetipakkumine. Marriotti hotellikett tärkas ebatõenäolisest kohast: üheksakohalisest A&W Root Beer stendist.\nNädalavahetusel pakutava ostu korral lisandub 15% allahindlus Marriotti sooduskoodid Reddit oktoober 2021. Enamikku sellel lehel loetletud kuponge testivad ja kontrollivad meie sooduskoodi toimetajad. kontrollige kindlasti Marriotti sooduskoode Reddit ja kõiki meie Marriott UK sooduskoode, et saaksite saidilt marriott.co.uk välja registreerides oma tellimuse jaoks suurima Marriott UK sooduspakkumise.\nNaudi tasuta ööbimist hotellis Marriott.com marriott.co.uk Hankige kõik uusimad kupongikoodid, allahindlus- ja sooduskoodid. Üle 1,000,000 XNUMX XNUMX+ kupongi uuendatakse iga päev\nSaate oma ostudelt tasuta kingituse Marriott UK sooduskoodid oktoober 2021 Marriott UK -s tunnete end mugavalt ja kõige paremini, nii et ärge oodake eelseisvat odavat pakkumist, sest võite olla kindel, et saate iga kord kõrgetasemelist kontrolli. Teie vajadustele vastava toote valimine on sageli keeruline protsess, kuid Marriott UK pakub laias valikus tooteid.\nSaate Arubal oma 15 ööd kestvalt kuni 6% soodsamalt Tere tulemast meie Marriott UK & Ireland kupongikoodide lehele, uurige viimaseid kontrollitud marriott.co.uk allahindlusi ja pakkumisi oktoobris 2021. Täna on kokku 3 Marriott UK & Ireland kupongi ja sooduspakkumist. Eksklusiivsete või kontrollitud pakkumiste leidmiseks saate kiiresti filtreerida tänased Marriott UK & Ireland kupongikoodid.\nNaudi tasuta päeva Hertzi autorendikupongiga Winter Getaways - 25% soodsamalt Hispaanias, Prantsusmaal või Ühendkuningriigis viibimisel, kasutades sooduskoodi @ Marriott Hotels. Aegus 01. V01 Hankige kood ja külastage saiti* Hankige kood ja külastage saiti* Hankige kood ja külastage saiti* Lisas missgem. Rohkem infot Vähem infot. Marriotti hotellide erinevad sooduskoodid.\nOstes saate veel 20% soodsamalt teeaegu Marriotti kupongid + kuni 5% raha tagasi - oktoober 2021. Swagbucks. Vautšerid ja raha tagasiostmine. Marriotti kupongid. Avage Marriott. Säästke rohkem: teenige Swagbucksi abil kuni 5% raha tagasi. Eritingimused. Toad broneeritud aadressil Ritz Carlton, Edition, BVLGARI, The Cosmopolitan of Las Vegas, Atlantis Resort, Protea Hotel Aishi Machame, Protea Hotel Amani Beach ...\nSaa kuni 15% allahindlust Marriott.com kupongikoodilt Kõigile meeldivad allahindlused, olgu selleks siis ostlemine veebis või poes. Pakume uusimat kinnitatud Marriott UK sooduskoodi ja kupongi. Saate neid kasutada erinevate toodete ostmiseks Marriott UK poest või veebisaidilt veebis. On teatud tingimusi, millele peate tähelepanu pöörama.\nNautige Bournemouthi hotellibroneeringutega tasuta pere seikluspaketti Kupongid.com mobiilirakendus. Säästke oma lemmikpoodides tasuta paberivabade toidukupongidega 100 dollarit! Linkige oma poe kliendikaardid, lisage kuponge, seejärel ostke ja salvestage. Hangi rakendus; Sooduskoodid Promo -koodid. Ostke veebis parimate jaemüüjate kupongikoodidega. Hankige Searsi kuponge, Best Buy kuponge ja nautige Nordstromi sooduskoodi abil suuri sääste. Osta nüüd\nVõtke 50% allahindlust Marriott ostudelt Reisipakkumised hotellidele, lendudele, puhkusepakettidele, kruiisidele ning ka kohalikele ja meelelahutuslikele pakkumistele. Liituge miljonite reisijatega, kes juba kasutavad Travelzoo -d!\nSaate oma ostudelt tasuta kingituse aadressil Marriott.com See, kuidas teie kodu välja näeb, ütleb palju selle kohta, kes te olete ja mis teile meeldib. Pottery Barn'i kodukaunistamise ajal saadaval olevate laia esemete valikuga saate oma ruumi värskendada ja kinkida endale disainerist inspireeritud unistuste kodu, mida olete alati soovinud. Jätkake lugemist, et saada lisateavet selle kohta, mida saate meie kodukaunistuste müügi ajal palju kokku hoida.\nSaa tasuta hommikusööki valitud Ottawa hotellibroneeringutel 301 Liikunud alaliselt. CloudFront\nNautige tasuta hommikusööki Marriot Renaissance'is Pillows.com on keskendunud spetsiaalselt luksuslike voodipesu toomisele Ameerika Ühendriikide kodudesse mõistliku hinnaga. Meil on ainult padjad, mida leidub luksuslikest hotellidest ja kuurortidest üle maailma. Leia oma lemmikpadi kõige populaarsematest hotellikettidest! Magage paremini, kui Pillows.com pakub hotelli voodipesu!\nSäästke 25% Halifaxi hotellide broneeringutele 2 ööks\nNautige 1 tasuta päeva, kui broneerite vähemalt 3 päeva\nKupong 15% soodsamalt teie ostult Lacrosse Unlimited'is\nNautige Tennis Expressi 20% allahindlust vabavarariietelt\nTennis Expressis saate tühjendusobjektidelt 20% allahindlust\nNautige nädalavahetustel kuni 15% soodustust\nMarriotti liikmed saavad hotellibroneeringutelt Marriottis 15% soodsamalt\nSooduskood 15% soodsamalt, kui broneerite NYC -le varakult\nSõjaväe allahindlus 15%\nSäästke 25% Key Bridge'i Marriott at Marriott.com broneeringutest\nTamara Runyon pakub Renaissance Las Vegase hotellis CSM -i 20% soodsamalt\nNautige 50 -dollarist kinkekaarti Midwest -reisiga Marriott.com -is\nNautige sooduskoodiga 20% allahindlust kogu saidil\nSoodustusega 50% soodsamalt ma armastan jõulufilme saidil Marriott.com\nIga ööbimise ajal saate tasuta hommikusööki\nPerepuhkused kuni 20% soodsamad\nKoodiga perepuhkused kuni 20% soodsamalt\nNautige kuni 50% soodustust koodiga ostult\nHankige tasuta öö tellimustega koodiga\nLisatasu 5 dollarit registreerimistasudest koos koodiga aadressil Marriott.com\nNautige meie parimaid hindu ja tasuta hommikusööki viisaga! * Kood C9E (kehtivad T & Cs).\nLisatasu 6 dollarit tellimuse eest koos koodiga aadressil Marriott.com\nKlõpsake kupongikoodi saamiseks valitud toodetel 40% soodsamalt\nLõuna -Floridas 20 ööd kuni 3% soodsamalt


Nelja tärni hotellid Ulaanbaatar | Hotels.com\nnelja tärni hotellid Ulaanbaatar\nnelja tärni hotellid linnas Ulaanbaatar\nKuidas leida õige 4 tärni hotell Ulaanbaatar\nHetkel on sihtkohas Ulaanbaatar kõige enam broneeritud 4 tärni hotell Tanan Center Serviced Apartments.\nKui teid huvitab Ulaanbaatar ja sealne parim majutus, aitavad teid kümned reisisõprade kirjutatud hotelliarvustused. Lisaks leiate meie saidilt TripAdvisori ja Expedia arvustused. 4 tärni hotellid asukohaga Ulaanbaatar on hetkel teeninud keskmise hinde 4,0. Reisi lõppedes pange oma muljed kirja ja saatke meile hotelli kohta arvustus. Meie kliendiprogramm Hotels.com™ Rewards võimaldab teenida iga 10 programmis osalevates hotellides peatutud öö eest ühe öö tasuta*.


Berliinlased hääletasid suurte kinnisvaraomanike vara sundvõõrandamise poolt - Objektiiv\nMaailm » Berliinlased hääletasid suurte kinnisvaraomanike vara sundvõõrandamise poolt\nMaja Berliinis Lüneburgeri tänaval. Foto: Hippopx\nSaksamaa üldvalimistega koos korraldati pealinnas Berliinis referendum, millega uuriti linnarahvalt, kas elamispindade mure lahendamiseks peaks suurtelt kinnisvaraomanikelt nende elamispinnad riigistama või mitte. Vastajate enamus otsustas kinnisvaraomanike kahjuks.\nPühapäeval 26. septembril toimunud referendumil oli 56 protsenti vastanuist sundvõõrandamise poolt ja 39 protsenti selle vastu, vahendab Euronews.\nReferendum oli neli aastat kestnud MTÜ-tööstuse kampaania Deutsche Wohnen & Co. enteignen (Sundvõõranda Deutsche Wohnen & Co [vara]) tulemus. Kampaania sai nime üürikinnisvara ettevõtte Deutsche Wohnen järele, millele kuulub Berliinis rohkem kui 110 000 korterit.\nDeutsche Wohnen soovib oma pindadel näha "korralikke" inimesi, mis on kaasa toonud kõrgemad üürihinnad ja nõndanimetatud gentrifikatsiooni – olukorra, kus "viisakad" inimesed kolivad mõnda laokil piirkonda, mis teeb sellest korralikku elamupiirkonna, mis omakorda ajab senised elanikud sealt minema.\nReferendumil otsustati, et kinnisvaraomanikelt, kellele kuulub rohkem kui 3000 üüripinda, võetakse nende vara ära ja see lisatakse linna soodsate sotsiaalelamispindade nimistusse.\nKokku puudutab referendumi tulemus rohkem kui 240 000 korterit.\nBerliini 12 linnapiirkonnast ainult kahes ei hääletanud enamus inimesi kinnisvara võõrandamise poolt.\nAktivistist kampaania vedaja Kalle Kunkeli sõnul "ütles kogu linn: me ei taha, et spekuleerijad mõjutavad meie elamistingimusi. See on otsus, mida meie poliitilised juhid ei saa eirata."\nKui kunagi oli Berliin üks soodsama üürihinnaga Euroopa pealinnu, siis viimasel aastakümnel on kinnisvara- ja üürihinnad linnas kordades kallim.\nReferendumi tulemused ei ole siiski liiduvabariigi – Berliin on Saksamaal liiduvabariigi seisuses – valitsuse jaoks tehniliselt siduvad. Referendumi tulemus tähendab, et linna parlament peab asja arutama, selle tulemuste seadusena kinnitamine pole nõutud.\nVastvalitud Berliini parlamendis on koalitsioon alles moodustamata, kuid tõenäoliselt saavad seal olema SPD, Rohelised ja Vasakpartei. Neist kolmest toetab üheselt sundvõõrandamist Vasakpartei, SPD on selle vastu.\nUueks linnapeaks saav SPD poliitik Franziska Giffey on hiljuti kategooriliselt välistanud suurkinnisvaraomanike vara võõrandamise. Kuid kuna vara võõrandmise poolt hääletas rohkem kui miljon berliinlast ja tema poolt ümmarguset 400 000, ei pruugi uus meer oma valikutes olla väga vaba.\nKui Berliini parlament peaks sundvõõrandamise heaks kiitma, siis jääb liigub teema kindlasti liidumaa põhiseaduskohutusse, mis näiteks hiljuti otsustas, et linna poolt üürihindade piiramine pole riigi alusseadustega kooskõlas.\nSundvõõrandamise kampaania hinnangul maksab võõrandatav vara kokku kaheksa miljardit eurot, parlamendi hinnangul on see number pigem 30 miljardi euro ümber. Kui võõrandamiseni peaks minema, saab otsustavaks küsimus, kas linn peab kinnisvara eest maksma tänast turuhinda või laheneb asi mingil teisel viisil.\nSildid Berliin kinnisvara kommunism


Roheline Sutlema Lasteaed Linnupesa: oktoober 2021\nPersonali koolitus ja matkapäev\nLasteaia personalile toimus koolitus päev, mille teemaks oli vaimne tervis ja võimalikud kriisi situatsioonid lasteaias. Pärastlõunal sõitsime Jalase rabasse, et tugevdada oma vaimu ja tervist, Julgemad käisid peale matkamist rabajärves ujumas.\nPlanetaarium "Liiklusohutuse aabits"\nLasteaia 19. sünnipäeva puhul oli üllatuseks lastele filmi "Liiklusohutuse aabitsa" vaatamine. Üle sai korratud kõik olulised lastega seotud liikluse ja turvalisuse reeglid. Eriliseks tegi filmi vaatamise see, et sai olla selili suure kuppeltegi sees. Film oli lastepärane ja selgelt arusaadav. Lapsed, kes algul kartsid kuplisse minekut, said sellest hirmust kiiresti üle, sest seal oli lõbus ja põnev.\nSildid: Tervis ja heaolu, Turvalisus, õppetegevus, Üritus\nKeskkonnatöörühma protokoll nr.1\nKeskkonnatöörühma koosoleku protokoll nr 1\nMetoodika ruum 18.10.2021\n1. Rohelise kooli teemad 2021-2022\n1.1. Kooskõlastada Rohelise Kooli teemad 2021-2022: energia, meri ja rannik, globaalne kodakondsus,\nSildid: Keskkonna töörühm, keskkonnatöörühm, Protokollid\nKoostöös kohaliku päästekomandoga viidi läbi projekt "Tulest targem". Seekord toimus kogu üritus õues. Kõigepealt rääkisid päästjad erinevatest tulega seotud ohtudest. Seejärel said lapsed uudistada päästeauto varustust ja käia ka masinas sees. Koos tegime ka ühise foto ja päästjad said kingituseks lasteaia poolt teepakikesed, mis on lasteaia enda tehtud. Päästjad lahkusid sireenide ja vilkuritega.\nSildid: koolitus, Tervis ja heaolu, Turvalisus, õppetegevus, Üritus\nKolletamispäeva keskonnaviktoriin ja maastikumäng\nValla lasteaedade traditsiooniline üritus toimus olukorda arvestades ainult meie lasteaia lastele ja õpetajatele. Sutlema mõisapargis ootasid Sajajalgne ja Lepatriinu. Viktoriini küsimused olid koostatud laste vanust arvestades. Teemadeks olid loodus ja keskkonnahoid. Lapsed olid nutikad vastajad ja küsimused vaheldusid lõbusa liikumisega. Üritus lõppes otsimismängu ja looduslike vahendite abil loodud kunstitöödega.\nSildid: Elurikkus, Keskkond, Keskkonna töörühm, Tervis ja heaolu, Õuesõpe, Üritus\nÕppekäik päikeseenergia parki\nÕppekäigul tutvustas päikesepaneelide omanik tänapäevaseid päikesepaneele. Lapsed said väga lähedalt paneele vaadelda. Võrdluseks uutele paneelidele, tõi ta lastele vaatamiseks ka vana ja väikese paneeli. Lapsed jäid külaskäiguga rahule ja said teadmisi juurde, kuidas seda elektrit saada.\nSildid: Energia, Keskkond, kliimamuutused, õppetegevus\nSajajalgsete rühmal oli võimalus tänu KIK-i rahastusele osaleda "Särtsutunnis", mis toimus Energiakeskuses. Lapsed said teada, miks vajavad seadmed töötamiseks elektrit ja kuidas seda saadakse. Kinnitasime teadmisi elektriga seotud ohtudest ning elektri säästmise vajadusest. Lapsed said osaleda ka erinevates katsetes.\nSildid: Energia, Keskkond, õppetegevus, Üritus\nVäljasõit Suureoja tallu/ Lammas Ruudus\nLepatriinude rühmal toimus väljasõit Suureoja tallu. Talus said lapsed vaadata ja paitada erinevaid loomi ja linde. Julgemad andsid loomadele ja lindudele süüa. Perenaine näitas erinevate lindude mune. Lisaks loomade ja lindude vaatamisele said lapsed veel mängida heinapallidel. Kõigile meeldis see koht väga.\nSildid: Elurikkus, õppetegevus, Üritus


Kinnisvarabuumi tagajärg: 30 000 kõrglaenu ohvrit | Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nÄripäeva hinnangul võib Eestis olla praegu kuni 30 000 leibkonda, kelle eluaseme väärtus jääb allapoole nende laenukoormat. Tegemist on kinnisvarabuumi lõhkemise tagajärjel tekkinud ohvritega, kellelt makseraskuste ilmumise korral hakkavad pangad nõudma lisatagatisi ja kelle korterid võivad musta stsenaariumi järgi minna haamri alla.\nKinnisvarahinnad on kukkunud kohati 2005. aasta tasemele. Näiteks Harjumaa keskmise korteri ruutmeetrihind on langenud maa-ameti andmeil sel kuul 17 100 kroonini, mis on pooleteise aasta tagusest tippajast ligi kolmandiku võrra väiksem number.\nMitmed suured kinnisvaraarendajad, nagu Merko, Arco Vara, Koger & Partnerid või YIT on paisanud viimasel kuul korterid odavmüüki. Hinnad on uute kortermajade puhul olenevalt asukohast langenud kohati kuni 40 protsenti.\nBuumi kõrgajal võtsid laenu kümned tuhanded pered\nKinnisvara hindade kõrgperioodil 2006. aasta keskpaigast selle aasta alguseni oli Eesti pangandusturgu valitseval Swedbankil uusi eluasemelaenu ja kodukapitalilaenu võtnud kliente kokku 14 000. Teiste pankade kliendid tõstsid tippajal eluaseme soetanud klientide koguarvu 30 000 juurde.\nKorteriomandite statistika …\nMaa-ameti statistika kohaselt on nende eluasemete pragune väärtus võrreldes soetushindadega langenud vähemalt viiendiku ehk keskmise omafinantseeringu võrra, mistõttu võib buumi tippajal kinnisvara ostnute laenukoorem ületada tagatisvara väärtust.\nÜhest küljest on buumiohvitrel emotsionaalselt raske vaadata pealt, kuidas naabrid saavad samas kortermajas eluaseme praegu palju soodsamalt. Teisalt on pangad hakanud makseraskustes klientidelt küsima lisatagatisi.\nKeskpanga finantssektori poliitika allosakonna juhataja Jana Kask tõdeb, et negatiivsema majanduse väljavaate juures kasvab inimeste hulk, kes ei jaksa laenu maksta.\nPangad loodavad klientide maksejõulisusele\n“See väljendub viivises olevate laenude ja laenukahjumite kasvus. Pankade riskisuse seisukohalt on esmatähtis laenuvõtjate võime laene tagasi maksta,” ütles Kask.\nSEB eraisikulaenude suuna äriarendusjuht Triin Messimas kinnitas, et klientidelt, kel pole probleeme maksekäitumisega pank lisatagatist ei nõua.\nMessimase sõnul on ligi veerandil Eesti peredest võetud kinnisvaratagatisel laen, valdav osa eluasemelaenudes on võetud aga lisatagatise toel.\n“SEB lähtub laenuotsuste tegemisel eelkõige laenaja sissetulekust. Laenuotsus ei tohi kunagi põhineda eeldusel, et laenu tagasimaksmise peamiseks allikaks on tagatisvara realiseerimine,” ütles Messimas.\nPangad: lisatagatise nõudmine võib päevakorda tulla\nSampo Panga eraisikute finantseerimise osakonna juhataja Aire Mäe sõnul võib lisatagatise nõudmine tulla päevakorda.\n“Klientidelt, kes on seni panga ees oma kohustusi korrektselt täitnud, pole põhjust täiendavat tagatist nõuda. Täiendava tagatise nõudmine võib tulla päevakorda, aga see sõltub erinevatest asjaoludest – iga klienti ja tema olukorda hindame siiski individuaalselt,” kommenteeris Mäe.\n“Makseraskustesse sattunud kliendi olukorda hindame vastavalt praeguseks kujunenud olukorrale, sh hindame tagatise turuväärtust, kliendi tulusid ja kulusid jms. Võimalusel vormistame maksepuhkuse, pikendame laenuperioodi,” lisas ta.\nMäe sõnul jäi keskmine omafinantseering perioodil 2005-2007 suurusjärku 25 protsenti (tehinguhinnast), oluline osa eluasemelaenudest on väljastatud lisatagatiste ja KredExi täiendava käendusega.\nSwedbanki eluaseme finantseerimise osakonna arendus- ja analüüsijuhti Kersti Arro sõnul on lisatagatise teema tulnud päevakorda seoses klientide makseraskuste tekkimisega.\n“Korrektse maksekäitumisega kliendilt pank lisatagatist ei nõua. Tegemist on väga harvade juhtumitega ning siis on olnud põhiliselt põhjuseks kliendi soovimatus koostööd teha või huvipuudus,” ütleb ta. Arro sõnul läheneb pank igale kliendile personaalselt, koostöös kliendiga püütakse leida parim lahendus.\n“Võimalike probleemide tekkimisel tuleb kohe pöörduda oma laenuhalduri poole. Näiteks, kui on ette teada, et ettevõttes, kus töötate, võivad mõne kuu pärast tekkida raskused palgamaksmisel või on karta koondamist, tuleb esimesel võimalusel pangaga ühendust võtta,” rääkis ta.\nAnalüütik: sundmüügid langetavad kinnisvara hindasid\nKinnisvaraanalüütik Tõnu Toompark rääkis, et pank käitub mõistlikult, kui nõuab makseraskustesse sattunud kliendilt lisatagatist või sootuks laenu ennetähtaegset tagastamist.\n“Kui selline raskustes klient lisatagatist ei leia ja laenu ennetähtaegselt tagasi maksta ei suuda, on oht, et vara võib minna realiseerimisele. Kui selliseid sundmüüke tuleb palju, siis suureneb pakkumine turul veelgi ning see omakorda avaldab survet niigi langevatele hindadele. Langevad hinnad aga viivad järgmiste inimeste vara turuväärtust allapoole ning tekitavad neile tagatise realiseerimise ohu. Seda muidugi juhul, kui neil tekivad raskused laenu tagastamisel. Selline näeks välja allakäiguspiraal,” kirjeldas Toompark.\n“Kui langev majandus meid selleni viib, siis vaieldamatult võidavad esimesena raskeid samme tegevad pangad,” ütles ta. ”\n“Viimastele jäävad ainult tühjad pihud. Samas on oht, et sundrealisatsioone ette võttes võivad pangad ise põhjustada suurema languse, kui turg normaalsetes oludes seda teeks,” lisab ta.\nToompark lootis, et massilise vara sundmüümiseni siiski ei jõuta, sest see lööks pikaks ajaks tugeva hoobi kinnisvaraturule, nii tehingute arvule, turu läbipaistvusele kui ka vara likviidsusele.\nNaabri odav korter ärritab\nEhitusbuumi tippajal korteri ostnud elanikud vaatavad jõuetult pealt, kuidas kinnisvara on odavmüügis ja naabrid saavad samaväärse korteri peaaegu poole odavamalt. “Eks see ajab ikka hinge täis küll, aga midagi teha ju pole,” ütleb Volta majja korteri ostnud ehitusinsener Marko Mäekivi.\nVolta maja ehitanud Koger & Partnerid on alandanud korteri hindasid kuni 40 protsenti. Näiteks 81,4ruutmeetrine korter maksab seal majas varasema 2,4 miljoni krooni asemel kõigest 1,46 miljonit krooni.\nEriti valus on selliseid hinnaüllatusi vaadata naabritel, kes korteri kõrgajal ostsid, ent kes nüüd peavad lisaks korteri turuhinnale kinnisvaramullist välja lastud õhku kinni maksma.\n“Kui sinu kõrval müüakse samaväärset korterit ligi 800 000 krooni odavamalt, siis ajab ikka hinge täis küll,” lausub Mäekivi. “See on üüratu vahe, mis tuleb neil maksta, kes ostsid korteri kõrgajal. Tõsi, siis oli laenuvõtmine lihtsam ja laenamine odavam, omafinantseeringut nõuti vähe,” lisab ta.\nTakkajärgi tarkus ei maksa\nSamas majas elav Ott Karma ütleb, et korteriost oli kindlas majandusolukorras tehtud otsus ja tagantjärele tarkus ei maksa midagi.\n“Juhul, kui vaadata ainult hindade liikumist, siis muidugi ei ole raske arvata, kas otsus oli vale või ei. Kui võtta arvesse ka finantseerimist, siis on küsimusele juba märksa keerulisem vastata,” räägib ta.\n“Juhul, kui ostsin korteri aasta tagasi 0protsendilise omafinantseeringuga, võtsin laenu riskimarginaaliga 0,5% ja tähtajaga 30 aastat. Kui praeguseks riskimarginaaliks võtta 3%, ja juhul, kui ostaksin sama korteri 25% odavamalt, läheb kokkuvõttes see mulle enam-vähem sama palju maksma. Arvesse tuleks võtta nii seda, et tõusnud on omafinantseering, kui ka seda, et vahepealsel ajal rendipinnal elades on tõusnud ka rendikulud. Teisalt on korterite hinnad langenud muidugi rohkem kui 25 protsenti.”\nMüüjad kaotavad enam\n“Võin öelda, et ostja poolel mingit üüratu suurt võitu mina ei näe, välja arvatud juhul, kui kogu raha on vaja endal välja käia. Küll aga näen katastroofilist kaotust müüjate poolel. Vahe on vaid selles, et kui aasta tagasi läks raha veel müüjatele, siis praegu läheb see pankadele, kes omakorda maandavad sellega omi riske,” selgitab ta.\nKui sinu kõrval müüakse samaväärset korterit ligi 800 000 krooni odavamalt, siis ajab ikka hinge täis küll.\nMarko Mäekivi, Volta maja korteriomanik\nKarma sõnul ei nõuaks ta panga asemel inimestelt lisatagatisi, sest see süvendaks olemasolevaid probleeme veelgi. “Kuna enamikul inimestel lisatagatist pole ning kinnisvara laenujäägiga maha müüa on ilmselt võimatu, võib tulemuseks olla, et inimene võtab kõik oma raha pankadest välja, realiseerib kõik vähegi võimaliku, kuulutab välja eraisiku pankroti ja pank vaadaku ise, mida selle kinnisvaraga teeb.\nEelkirjeldatu nõuab küll mõne aasta jooksul suhteliselt tagasihoidlikku elu, ent inimene muutub nurkasurutult vägagi nutikaks,” räägib Karma. “Seega tuleks lähtuda ikka sellest, kas laen saab teenindatud või mitte. Lisatagatisi nõudes muutuvad pangad kiiresti kinnisvaravahendajateks, nõudmata jätmisel on aga võimalus tegeleda pigem üksikjuhtumitega.”\nNCC müügijuht Moris Jakubov möönab, et eks majaelanikele, kes näevad veel müügis olevate korterite puhul suuri allahindlusi, on see psühholoogiliselt kindlasti raske moment. “On mõni inimene, kes tuleb ja ütleb, et see pole aus. Suurem osa siiski saab aru, et selline hinnalangetamine ei sõltu ju meist,” räägib ta. “See on sama, kui lähete Sportlandi ja ostate sealt tossud, kuid kaks nädalat hiljem on need alla hinnatud,” räägib ta. “Te ei lähe müüja juurde ütlema, et miks sa nii tegid!” räägib Jakubov.\nTõnu Toompark: esimesed hinnalangetajad tegid õigesti, sest hinnad langevad veelgi\nSuuremad hinnalangetamised algasid selle aasta alguses. Tänaseks on püsiva hinnalanguse tõttu selgemast selgem, et näiteks YIT või Rime Kinnisvara esimeste suuremate hinnalangetajatena tegid tegelikult väga mõistliku sammu.\nNad küll müüsid vara hindadega, kuhu turg jõudis alles paari kuu pärast, kuid nad suutsid vara maha müüa. (Rime oma Luha 16 projekti ja YIT on suurima korterimüügiga arendaja 2008. aastal).\nLähiajal on oodata jätkuvat tehingute arvu ja kinnisvarahindade langust ja seda kõigis kinnisvarasektorites. Elamispindade turule prognoosin 2009. aastaks tehingute arvu ja hindade languseks mõlemale 15 protsendi võrra. Seejuures usun, et tegemist on pigem optimistliku prognoosiga. Naiivne oleks arvata, et hinnalanguse ning tehingute kokkukuivamise käigus edaspidigi hulk arendajaid ei pankrotistuks ning suur hulk maaklereid töölt ei lahkuks. Kinnisvaraturg saab olema täis tihedat konkurentsivõitlust, kus väheste raha omavate või laenuvõimeliste klientide nimel peetakse veriseid võitlusi.\n* Hindu on kärpinud kõik suured arendajad Koger ja Partnerid palju kõneainet tekitanud ja kohtuprotsessi keskmes olnud Kuldala 11 hinnad on langenud koguni üle 0,6 miljoni krooni.\n* 3toaline ja 64,6 ruutmeetri suurune korter maksis varem 1,81 miljonit krooni, nüüd kõigest 1,20 miljonit krooni.\n* Volta tänava kortermajas on hinnad all kuni ligi miljon krooni.\n* Näiteks 3toalise 83ruutmeetrise korteri hinda on langetatud 0,97 miljonit krooni. Varem maksis see korter 2,46 miljonit, nüüd 1,46 miljonit krooni.\n* NCC Ehituse Mustamäel Rabaküla elurajooni korterid on samuti kõik allahinnatud. Näiteks 73,3 ruutmeetrise kolmetoalise korteri eest tuleb endise 2,32 miljoni krooni asemel maksta 1,88 miljonit krooni.\n* Skanska Karulaugu 7 maja ootab samuti elanikke. Majas on müüdud vaid 2 korterit, üks on broneeritud. Hinnad on all kuni 30 protsenti.\n* Pirita 28a kortermajas on Skanska langetanud hindasid maksimaalselt koguni 1,3 miljonit krooni. Kõige enam puudutas hinnalangus panoraamvaatega luksuskortereid.\nArtikli autor on Kadri Jakobson. Artikkel ilmus 12/12/2008 väljaandes Äripäev ).\nTags: 1Partner, allahindlus, analüüs, Arco Vara, arendaja, arendus, Äripäev, buum, Eesti, ehitus, elamispind, eluase, eluasemelaen, elurajoon, Harjumaa, hind, hinnad, hinnalangus, Jana Kask, Kadri Jakobson, käendus, kahjum, Kersti Arro, kinnisvara, kinnisvaramull, kinnisvaraturg, kodu, Koger ja Partnerid, kohus, konkurents, koostöö, korter, korteriomand, KredEx, laen, lisatagatis, luksus, maa, maa-amet, maakler, maja, Merko, mõis, Mustamäe, müüja, müük, naabrid, NCC, NCC Ehitus, omafinantseering, omanik, ostja, pakkumine, pangad, pank, pankrot, pere, Pirita, poliitika, prognoos, projekt, Rime Kinnisvara, RKAS, Sampo, sektor, Skanska, SKP, statistika, sundmüük, Swedbank, tagatis, tehing, Tõnu Toompark, tulu, turg, turuväärtus, üür, väärtus\nUuem uudis: Huumor: kinnisvarareklaam ››\n‹‹ Vanem uudis: Итоги бума: 30 000 жертв кредита\nOne comment on “Kinnisvarabuumi tagajärg: 30 000 kõrglaenu ohvrit”\n25.05.2022 Hepsor: Resolutions of the annual general meeting of Hepsor AS


Eesti Energia küsib maksumaksjailt miljardi - Tööstusuudised\nAutor: Kristi Malmberg • 22. märts 2013\nEesti Energia küsib maksumaksjailt miljardi\nEesti Energia salajastest dokumentidest selgub, et Sandor Liive juhitav ettevõte suudab investeerida vaid siis, kui riik teeb vähemalt sadadesse miljonitesse eurodesse ulatuvaid rahasüste.\nEesti Energia äriplaan ja investeeringute kava on ettevõtte nõukogus omajagu tüli põhjustanud juba aasta, kirjutab Eesti Päevaleht. „Kui me uusi investeeringuprojekte ei tee, siis hakkab ettevõtte väärtus langema,” hoiatas juhatuse liige Margus Kaasik otsustajaid septembris kitsamas ringis.\nInvesteeringute all mõtles Kaasik veel kahe Enefit280 tehnoloogiaga toorpõlevkiviõli tehase ehitamist Narva ja kütuste rafineerimistehase rajamist. Kaasik andis mõista, et 2016–2017. aastaks on Eesti Energiast kujunenud elektritootmise osaga energiaettevõte.\nJuhatus on koostanud mitmeid stsenaariume. Mullu aprillis oli nõukogu ees esitlus, millest selgus, et 2012-2021 vajaks Eesti Energia maksumaksjalt kuni 1,05 miljardit eurot.


Mulle on alati trenni meeldinud teha. Juba lasteaialapsena oli mul alati trenn ja seda keska lõpuni välja. Kogu aeg oli tegevust vaja ja liikumises olla. Praegu tunnen ma samuti, et vajan seda füüsilist koormust. Mul on korralik kass peal, sest pole üsna pikalt treenida saanud ja seda just tervise pärast.\nLoetlesin siin just üks päev kõik oma hädad ette ja ma olin ise ka hämmingus, üks häda ajab teist taga. Kas mu organism on üldse piisavalt korras, et treenida ja missugune on see õige koormus ja millised õiged spordialad, mis mu kehale sobiks? Just need on need küsimused, millele ma oma peas olen viimasel ajal vastust otsimas.\nAga ega ma ju ise ei saagi seda kõike niisama teada. Treeninud olen siiani enesetunde järgi. Ometi olen ma kimpus mitmete tervisehädadega, mille põhjuseid ma ei tea.\nHakkame siis aga algusest peale, mis mul kõik viga on:\nPõlvevalud. Põlved on mul tegelikult juba üsna noorest east nõrgad olnud, aga otseselt trenni tegemist pole see seganud. Nüüd aga ärkan isegi öösel põlvevalu peale üles. Parem põlv valutab rohkem.\nValu sõrmedes. Käisin mandliopil ja lootsin, et olen liigesevalust sõrmedes lahti saanud. Peale oppi oligi mõni aeg kohe palju parem. Nüüd on valu aga tagasi ja hommikul sõrmede liigutamine ja kokku panemini on piin. Pean hetkeks valu ära kannatama ja siis on enam-vähem okei. Ka päeval annavad sõrmed aega-ajalt tunda.\nSeljalihas. Üks seljalihas tõmbab üsna kergelt ja tihti krampi. Ma ise arvan, et see on sellest, et kannan käekotti alati paremal õlal ja selg on seetõttu viltu. Vähegi suurem koormus võib aga selle lihase jälle korralikult pingesse tõmmata ja see on valus. Korra olen selle valu tõttu ka EMO-s lõpetanud.\nReielihas. Vasaku jala reielihases on mingi kahtlane valu. Olen nüüd tantsimise jaoks üsna palju jalgu venitanud ja kui parem jalg venib ilusti, siis vasakus on valu ja mingit progressi ei teki. Pulmas käies tõmbasin selle sama lihase veel üsna hullult ära ja nüüd ei teagi, mis sellega peale hakata.\nKülmetushaigused. Võtan üsna kergelt kõik pisikud külge ja olen tihti haige. Stress?\nPidev magusaisu. Ilmselt on see tingitud mingi aine puudusest organismis.\nLisaks tahaks ma teada, mida mu süda teeb ja milline on normaalne pulsivahemik treenimiseks. Olen siin hirmsasti tahtnud ka jooksjaks hakata, aga äkki mu kehale ei sobigi see? Äkki mu põlved ei luba sellist koormust? Ma arvan, et on oluline neile küsimustele vastused saada, et kunagi tulevikus end mitte kiruda, kui tervis käest on läinud.\nMõistlik oleks alustada ilmselt perearstist, kes mind siis vajadusel suunata saaks, aga miskipärast pole mul oma perearsti eriti usku. Sellepärast on mulle silma jäänud Tervisesportlase pakett Qvalitase lehel. Pakett maksab aga 160 eurot ja ma ei tea, kas see kulutus teha. Kodulehel oleva info põhjal sisaldab pakett nii laboratoorseid kui ka kliinilisi uuringuid ning erialaspetsialistide vastuvõtte.\nKas kellelgi on ehk kogemust antud paketiga? Kas tasub ära? Ehk on kellelgi mingeid muid soovitusi.\nSelline vanainimese tunne on, miljon viga küljes.\nKehaline kasvatus koolides\n23. aug. 2016 at 12:53\nEsialgu soovitaks mingi kompleksne vereuuring perearstilt välja nõuda, kui too sul vähegi inimlik ja mõistlik on. Kurda oma mured ära ja ära vähenda nende suurust, vaid anna mõista, et asi on ikka väga tõsine. Alustuseks kindlasti kontrollida raud, ferritiin, hemoglobiin, mitmesugused põletikunäitajad (üldse korralik hemogramm leukogrammiga lasta teha), D-vitamiin (!!!). Edu! 🙂\n23. aug. 2016 at 12:55\nMina sinu asemel väga ei teeks. Suhteliselt kindlalt saad vastuse, et muidugi sa võid end treenida ja blabla. Mõtle nt kui vaatad neid paksusaateid. MITTE KELLELEGI pole siiani öelnud, et neil ei pea süda, põlved või muu vastu 😀 Arvan, et raha raiskamine. Pigem tee nii, nagu enesetunne ütleb. Kui põlved valutavad, siis ära jookse 🙂\n23. aug. 2016 at 02:13\nSelle saate asja osas olen ma ise täpselt sama mõelnud. 😀\n23. aug. 2016 at 01:01\nMa laseks perearstil igasuguseid vereteste teha (sh mineraalid, kolesterool – üld, hea ja halb -, D-vitamiini tase, raud jne). Tasuta muidugi. See annab üsna hea alguse, et edasi otsustada. Verenäidud annavad üsna hea pildi, sest seal on vahemikud ka antud (saab hakata googeldama jmt). Vere tulemustega on siis vajadusel hea abi otsima hakta, nt füsioterapeut, otropeed jne.\n23. aug. 2016 at 01:10\nTsau Laura! Ma olen su blogija lugeja juba sellest ajast, kui alustasid 😊 Ja tihti on mulle jäänud silma(olenemata sellest kas su elus on paremad/halvemad ajad), et mainid oma tõbisust või muid terviseprobleeme. Ehk võiksid siiski alustada perearstis ja vaadata, mida tema sulle pakkuda suudab ja siis pöörduda juba ehk spetsiifilisemalt kellegi poole. Kas sa vitamiinikuure oled proovinud?\nLoodan, et saad peagi selgust 😊\n23. aug. 2016 at 02:09\nAlusta ikka perearstist! 160 eurot on päris suur summa, mida niisama “huupi” vereproovide alla panna. Võib-olla on hoopis vaja eriarstile (reumatoloog?) suunamist, mida sealt paketist ju ei saaks.\nMuide, sul on täiesti imeliselt valged hambad ja kena särav naeratus 🙂\n23. aug. 2016 at 07:05\nNõua perearstilt vereproovid kindlasti. Kaltsium, magneesium, D-vitamiin. Need kolm kindlasti, kuna räägid lihaskrampidest ja liigesevaludest. Mõistlikum oleks nõuda muidugi kogu mendelejevi tabel tasuta proovidega, lisaks reuma faktor (RF) ja põletikunäitaja (CRP).\nSa nii usinalt treenid pidevalt erinevatel aladel, et ei imesta kui Sa oled suutnud oma organismi üle koormata. Lisaks tean, et sa ei maga teinekord ilusti 8 tundi, mis peaks olema rusikareegel kui sa ületad oma piire. Toitumine, toitumine, toitumine. Kui ei viitsi süüa mitmekülgselt ja piisavalt – rõhk viimasel – siis võta multivitamiine (kuuridena, a la kuu võtad, kuu puhkad) ja D-vitamiini 30μg (Treeniv inimene võib tarbida igapäevaselt nii palju).\nSiin on nii palju mis võivad Su puhul faktoriteks olla.\nKui sa ei viitsi arstide vahet käia, siis proovi esialgu:\n– Vältida liigeseid põrutavaid sporte. Olenemata kas on põletik, kulunud, reuma – peaksid neid igatepidi vältima. Jalad kannavad Sind terve elu, hoia neid. Jooks, hüppamine-maandumine, kükk on paha-paha. Head on see-eest velo- ja elliptiline trenažöör, jalapress, jala sirutused. Need tugevdavad põlve sisemisi lihaseid neid põrutamata.\n– Tarbi häid rasvu iga päevaselt võrdeliselt oma kehakaaluga. Oliiviõli, avokaadod, omega-3 kapslid. Vali ise kuidas ja mida. Laisk sportlane võtab lihtsalt omega-3 tablette 6-8 tükki päevas (2tk peale igat toidukorda), aga arvestada tuleb ka muude tarbitud rasvadega – ei ole hea ületada 100g/päevas. Ma tean, et paljud neiud väldivad rasvaseid toitu, ise olles teadmatuses, et rasvadel on tähtis roll hormoontalituses, D-vitamiini imendumises jpm. protsessides. Väga paha on kui neid välditakse pikaajaliselt.\n– Mikroelemendid. Hoiad keha stressis pidevalt trenniga ja võtad kaalust alla, seega sööd vähem ja valikuliselt. Kui sa just jänese dieeti ei pea või väga spetsiaalselt toidukava ei järgi(nud), siis ma võin panustada sellele, et oled millegi defitsiidis. Kui mitte defitsiidis, siis vähemalt ei ole Sa külluses. Magneesiumit ja kaltsiumit võiks väga intensiivse eluviisiga (5 trenni nädalas) ikka lisaks võtta.\n– Uni. Uni. Uni. Sa peaksid tuduma nagu mesikäpp, eriti kui oled paar trenni teinud päevas, mida sa ka vahepeal teed.\n23. aug. 2016 at 07:49\nAitäh nii põhjalikult kaasa mõtlemast!\n23. aug. 2016 at 08:15\nTere Selja lihasega soovitaks käia hea kiropraktiku juuras. Selja lihas võib krampi tõmmata mõne liigese kaitsmiseks. Mida ise ei pruugi aru saada kuna lihas teeb rohkem valu kui liiges mis tegelikult põhjustab seda. Tean seda rääkida omast kogemusest. Selg valutas mõlemalt poolt selgroogu öösiti nii et magada ei saanud. Peale Kiropraktiku juures käimist selgus, et selgroo ja roiete vahelised liigesed ei liikund nii nagu peaks. Peale esimest ravi kuuri oli olemine hea ja pinged kadunud. Sai veel käidud 3 vastu võtul ja preagu selg korras ei mingeid valusid. http://kiropraktikakliinik.ee/ Soovitan soojalt. Võib olla saab aidata ka sõrmedega.\n23. aug. 2016 at 10:06\nVastus ühe Ameerika 8. kutsetaseme treenerilt (ehk siis kõrgeim tase EKR kutsetaseme järgi) ja isiklikult abiliselt:\nHow old is she?? If she is young, this sounds like inadequate recovery, improper eating/hydration, lack of supplementation, and constant inflammation.\nThe solutions here are almost all the same. Increase sleep to 8+ hrs per night, drink at least 3/4 – 1 full gallon of water per day (3-4 liters), supplement properly (multivitamin, joint support, omega 3, etc), eat properly (at least 1g of protein per lb of bodyweight), and ice injuries as they occur. She should also eat more frequently throughout the day to avoid overloading on those two meals, which could lead to huge insulin spikes and actually prevent her from losing fat (if that is her goal).\nKirjeldasin sinu olukorda nii detailselt kui suutsin ja tean.\n25. aug. 2016 at 11:54\nPõletikus mandlid ja valulikud sõrmeliigesed, mis on hommikuti kanged, lisaks valu põlveliigestes ja tihedad külmetushaigused madalast immuunsusest – õpikunäited algavast reumatoidartriidist. Seda saab välistada vereanalüüsidega, kus mõõdetakse põletikunäitajat ja reumafaktorit. Kuna aga mõnede reumadega reumafaktorit ei esinegi, peaks perearst olema piisavalt pädev, et võimalik reuma ikkagi ära tunda ja igaks juhuks eriarstile saata.\n25. aug. 2016 at 12:17\nMandlid lõigati mul jaanuari lõpus ära ja enne seda käisin reumatoloogi juures ka, kes ütles, et mu valutavad liigesed on ilmselt mandlitest tingitud. Nüüd on valu aga tagasi ja häirib taas igapäevaelu. 🙁\n25. aug. 2016 at 08:27\nSinu postitust lugedes tundsin praeguse enda ära (kuigi mul on see olukord isegi tiba halvem). Paketi kohta arvan seda, et pigem mitte seda kulutust teha. Kõige mõistlikum on nende muredega pöörduda perearsti või reumatoloogi poole, kes vajalikud analüüsid teevad. Eks see pidev arstide vahet jooksmise ralli tuleb ka sul ette võtta. Mingit umbmäärast diagnoosi ma pakkuma ei hakkaks, kuigi su kirjeldatud mured meenutavad mulle tõesti kahte konkreetset haigust. Jätaks selle siiski arstide hooleks 🙂 Loodan et paraned ruttu!\n25. aug. 2016 at 09:35\nMa pole põhjusega oma sümptomeid googeldanud ka, et ilmaasjata mingeid diagnoose omale panna ei saaks. Homme helistan perearstile!


Idavirumaalased tarvitavad kõige vähem alkoholi - Tervis\nIdavirumaalased tarvitavad kõige vähem alkoholi\n11. aprill 2013, 16:58\nVähemalt üks kord nädalas alkoholi tarvitavate osakaal oli kõige suurem Pärnu maakonnas – 39 protsenti. Pärnule järgnesid Harju maakond 38 protsendiga ja Saare maakond 37 protsendiga.\nMõnevõrra üllatuslikuna tuli uurijate jaoks asjaolu, et kõige väiksem regulaarsete alkoholi tarvitajate osakaal oli tulemuste järgi Ida-Virumaal – 23 protsenti. Üldiselt jaotusid tulemused maakonniti üsna ühtlaselt ning Eesti keskmine näitaja oli 34.\nKa nende hulgas, kes end regulaarselt purju joovad (vähemalt üks kord nädalas korraga vähemalt kuue alkoholiannuse tarvitamine), oli kõige väiksem osakaal Ida-Virumaal – 11 protsenti. Kõige rohkem joovad purju end Valgamaa inimesed (22 protsenti).\n«Ma võin öelda, et selle tulemuse põhjust me ei tea. Samas on alkoholi tarvitamisega seotud probleemid seal (Ida-Virumaal – toim) väga kõrged,» viitas TAI projektijuht Maali Käbin Ida-Virumaa andmetele.\nEnt samas juhtis Ida-Virumaa jällegi ülekaalukalt tabelit, mis näitas 2008. aasta seisuga haigestumust maovähki 100 000 elaniku kohta. Kui idavirumaalaste hulgas oli see näitaja 49, siis Valga maakonnas 29. Eesti keskmine oli 30. Kõige vähem oli maovähki haigestunuid Võru maakonnas.\nSuurim suhteline vaesus oli 2011. aastal samuti Ida-Virumaa maakonnas (30 protsenti). Väikseim jällegi Harjumaal (11). Eesti keskmine näitaja oli 18.\n2006. aastal tehtud uuring, mis kajastas alkoholi tarvitamist sissetuleku järgi, oli selgelt näha, et üle suhtelise vaesuse piiri elavate inimeste hulgas oli alkoholi tarvitamine tagasihoidlikum. Allpool vaesuspiiri elavatest inimestes tarvitasid 57 protsenti alkoholi kuni kaks korda nädalas.


VIDEO. Habras eestlanna teeb maailmas ooperirevolutsiooni - Tänane leht\nEesti «ooperitäht» Triin Lellep. FOTO: Eero Vabamägi\nErik Tikan videokunstnik\n25. oktoober 2019, 12:16 4 min lugemist\nOoperitäht peab olema suur nagu kõlakoda? Ooper kui kõrgeim kunst peab seisma muust muusikast lahus? Enam see nii ei ole! Eestlanna Triin Lellep lõhub ooperimaailma müüre, särab nagu rokkstaar ning laulab nii, et kogu keha varbaotsteni laulab kaasa.\nEestlanna Triin Lellepit teatakse mujal maailmas märksa paremini kui koduses Eestis. Eks see ole ka mõistetav – Pariisis elav, Bordeaux’ filharmoonia ooperi solistina töötav ja maailmalavasid vallutav artist pole siinmail veel palju särada jõudnud. Kuid äsja lõppenud turneel sai kohalik publik Triiniga tuttavaks. Ja sai heas mõttes ooperirabanduse.\nSuure häälega õrn haldjas\nTriin särtsub energiast ja emotsioonidest, teda saab sekundiga täis kui tahes suur saal. Samas on ta ise haldjalikult habras, lausa miniatuurne. «Kogu aeg imestatakse, et mismoodi sa ooperilaulja saad olla, ise nii peenike,» naerab Triin. «Kuid suur hääl ei pea tulema suurest kehast, see pole absoluutselt nii.»\nTriini energia täidab ka suurimad saalid. Samas on ta ise haldjalikult habras, lausa miniatuurne. «Kogu aeg imestatakse, et mismoodi sa ooperilaulja saad olla, ise nii peenike,» naerab Triin. «Kuid suur hääl ei pea tulema suurest kehast, see pole absoluutselt nii.» FOTO: Eero Vabamägi\nTriin pole iial elus dieeti pidanud, ta on lihtsalt kiire ainevahetusega, saledaks sündinud. Küll aga teeb toiduvalikud maailmavaatest ja tervisest lähtuvalt. «Eelistan olla vegan, ma ei taha maakera koormata liha süües. Mulle selline elustiil sobib – kui loobusin lihast ja piimatoodetest, siis alles oma tõelise elurõõmu ja energiaga kontakti saingi. Alkoholi ma ei tarvita samuti, ei tunne puudust ega vajadust. Kuid ma söön väga palju, rohkem kui mu isa.»\n«Ja rohkem kui mina,» lisab Triini lähim koostööpartner, ooperilavastaja Anna Mezentseva. «Aga meil on väga tervislik tiim, keegi ei paku teisele klaasikest või sigaretti, jagame hoopis tsinki ja C-vitamiini.»\nAjad, mil ooperilaval paksukesed ilma tegid, on ümber. Ooperilauljad teevad maovähendusoperatsioone, et mitte tööst ilma jääda ja peaosades usutavana mõjuda. «Kui solist ei vasta füüsiliselt rollile on publikul seda väga raske uskuda,» selgitab Anna. «Varem piisas sellest, et solist seisis ja vaid markeeris emotsioone nappide liigutustega. Praegu ootab publik, et sa elaksid neid emotsioone nii võimsalt, et täielikult kaoks sein lava ja saali vahel. Just see on Triini ainulaadne trump, ta suudab inimesed jäägitult kaasa tõmmata.»\nHäält peab ooperis muidugi olema, see on kõige alus. Kuid häälest üksi ei piisa. «Ooperitäht saab sinust ainult siis, kui sul on täispakett,» teatab Anna. «Imeline


Lühiajalisele välistööjõule liigsete tõkete seadmine ei ole mõistlik\nSwedbanki peaökonomist Tõnu Mertsina Foto: erakogu\nVaatamata sellele, et protektsionism on maailmas viimasel ajal taas suurenenud, on pikemas tagasivaates impordile kehtestatud tollitariifid kaubanduses oluliselt alanenud. Euroopa Liidu kaalutud keskmine tollitariif kolmandate riikide impordile on vaid 3% (hariliku keskmisena 5%). Mõistagi on pilt imporditõkete osas kaupadele ja teenustele väga erinev. Samuti on suur osa kolmandate riikide impordist hoopis tollimaksuvaba.\nKallis tööjõud mõjutab ettevõtete investeerimisotsuseid\nNii nagu iga tootmiseks imporditud kaup või teenus, on ka tööjõud tootmissisend, kusjuures tööjõukulu on ettevõtetes suure osakaaluga. Eestis moodustab see ligikaudu 13 protsenti ettevõtete kogukuludest ning on tublisti üle poole nende lisandväärtusest. Kiire palgakasv on ettevõtete tööjõukulu oluliselt suurendanud. Viie aastaga on Eesti keskmine palk tõusnud kokku 39%, ettevõtete tööjõukulu isegi 47%. Kiiret palgakasvu on võimaldanud küll viimaste aastate tugev nõudlus, kuid veelgi olulisema mõjuga on olnud tööjõupuudus. Tööstuses ja ehituses on tööjõupuuduse tipp küll juba möödas, kuid teenuste sektoris (mis üldiselt vajabki rohkem töötajaid) ei ole see probleem veel leevenenud.\nArusaadavalt meeldib kiire palgakasv palgasaajatele – see suurendab ostujõudu ja sisemajanduse nõudlust. Samas, mida kallim on tööjõud käibe või lisandväärtuse suhtes, seda enam vähendab see ettevõtete kasumlikkust. Ettevõtete viimase jooksva aasta kogukasum on esialgsete arvestuste järgi näiteks madalam 2006-2007. ning ka 2012-2013. aastate omast. Muidugi ei ole selle taga ainult kallis tööjõud. Liiga suur tööjõukulu võib anda majandusšoki korral ettevõtetele tugevama tagasilöögi: käibe languse korral võidakse tööjõukulu – olgu see siis töötajate arvu ja/või palgataset – rohkem vähendada.\nKallis tööjõud sunnib ettevõtteid investeerima rohkem tootlikkust tõstvatesse masinatesse ja seadmetesse ning uutesse tehnoloogilistesse lahendustesse. See omakorda suurendab vajadust kõrgema kvalifikatsiooniga töötajate järele – keda aga Eestis napib. Samas piirab liiga kiiresti kallinev tööjõud ettevõtete investeerimisvõimekust – see võib halvendada nende konkurentsivõimet ja aeglustada majanduskasvu.\nVälismaalaste jaoks kehtiv keskmise palga nõue on võrreldav impordile seatud tõkkega\nVälistööjõud on toonud leevendust tööjõupuudusele ja sellega seotud pingetele Eesti tööjõuturul. Eelmisel aastal registreeriti ligikaudu 21 700 lühiajalise töötamise eesmärgil ja tähtajalise elamisloaga välismaalast. Siseministeeriumi andmetel oli juuli keskpaigaks lühiajaline Eestis töötamine registreeritud juba ligi 19 000 välismaalasel, kellest 79% on Ukrainast.\nVälismaalaste seaduse järgi on tööandja teatavasti kohustatud kolmandatest riikidest tulnud lühiajalistele töötajatele maksma vähemalt Eesti keskmise (1310 eurot), tippspetsialistidele aga kahekordse brutokuupalga. Kui Eestis peab näiteks ukrainlasele maksma vähemalt 1310 eurot kuus, siis kodumaal ootab teda 360-eurone kuupalk. Seega, vahe on 3,6-kordne ehk ligikaudu 260%. Me ei tea täpselt, alates millisest palgast muutub välistööjõule Eestis töötamine atraktiivseks –kindlasti on see välisriikide ja tegevusalade lõikes erinev -, kuid vaevalt, et Eestisse tööle tulekuks oleks suurt tungi meie miinimumpalga taseme juures. Ühest küljest on mõistetav, et Eesti keskmise palga nõudega püütakse siia tuua rohkem kvalifitseeritud tööjõudu. Samas võib seda palganõuet teatud piirist alates vaadata ka kui imporditõket välismaalt tulnud töötaja kohta. See on justkui täiendav tasu, mida Eesti ettevõtja peab maksma ühe oma olulise tootmissisendi eest.\nÜle poole kolmandatest riikidest tulnud töötajatest töötavad ehituses ja töötlevas tööstuses, kus palgad on Eesti keskmise lähedal (isegi veidi alla selle) ning ligikaudu kolmandik vabadest töökohtadest asub Harjumaal, kus on maakondadest ainukesena Eesti keskmisest kõrgem palk. Ühesugune, Eesti keskmise (või kahekordse keskmise) palga nõue muudab välistööjõuga tegelemise küll lihtsamaks, kuid see suurendab kunstlikult mitmete tegevusalade ja enamike maakondade ettevõtete tööjõukulu ning halvemal juhul vähendab asjatult nende konkurentsivõimet.\nVälistööjõud aitab leevendada pingeid Eesti tööturul\nEesti vajab tippspetsialiste ja kõrge kvalifikatsiooniga tööjõudu – aga mitte ainult. Sel aastal moodustavad lühiajalise töötamise eesmärgil ja tähtajalise elamisloaga registreeritud välismaalased kokku hinnanguliselt ligikaudu 5% Eesti residentsest tööhõivest. Vähemalt praegu ei ole sellel olulist süsteemset mõju Eesti palgatasemele. Lühiajalise töötamise eesmärgil kolmandatest riikidest Eestisse tulnud välismaalased aitavad küll vähendada pingeid tööturul, kuid seni pole neil veel õnnestunud meie kiiret palgakasvu ohjeldada.


NFC-ga Nokia N9 - nuppu asendab sõrmeviibe | AM.ee\nNFC-ga Nokia N9 - nuppu asendab sõrmeviibe\n21. juuni 2011 - 11:30 Autor: AM\nNokia toob peale Jaanipäeva sel suvel müügile oma uue õhukese NFC-ga ehk kontaktivaba lähisuhtlustehnoloogiaga varustatud nutitelefoni, millel, nagu viimasel ajal kombeks, pole enam füüsilisi menüünuppe. Koduklahv on asendatud sõrmeviipega: ükskõik, millise rakenduse juures parajasti ka ei viibiks, ekraaniserva sirvimine toob avaekraanile tagasi. Lisaks on viimastele N-seeriatele omaselt korpus tugev ja täppistoodetud, muudetud on Symbiani avaekraani.\nKasutajaliidese kolm avaekraani on disainitud käepärasemaks, et anda kiire ligipääs põhilistele asjadele, mida inimesed telefoniga teha tahavad: rakenduste kasutamine, kursisolek teavitustega ja suhtlusvõrgustikes toimuvaga.\nNokia N9 korpuse materjal on polükarbonaadist ja läheb sujuvalt üle kumeraks klaasiks. Lamineeritud sügavmust ekraan loob kerge ruumilisuse tunde.\nNokia N9 sisaldab endas värskeimaid kaamera-, navigatsiooni- ja audiotehnoloogiaid. 3,9-tolline AMOLED ekraan on tehtud kumerast kriimustuskindlast klaasist. Polükarbonaadist korpus ei summuta antenni. 8-megapiksline Carl Zeissi autofookusega sensor, lainurkobjektiiv, HD-kvaliteediga videojäädvustus ja suur objektiiviava annavad kaamerale paremad kasutusvõimalused ka vähevalgustatud tingimustes.\nNokia N9 sisaldab nagu eelkäijadki pöörete juhendamisega auto- ja jalakäijate tasuta navigatsioonirakendust ning hääljuhistega kaarte.\nVideoid saad vaadata 16:9 laiekraani formaadis. Nokia N9 peaks olema ühtlasi ka maailma esimene Dolby Digital Plus dekodeeringu ja Dolby Headphone järelprotsessi tehnoloogiaga nutitelefon.\nTänu sobivusele juhtmevaba tehnoloogia värskeima esindajaga Near Field Communication (NFC) saab Nokia N9 abil jagada pilte ja videoid teiste seadmetega läbi ühise puutepinna.\nNokia N9 on saadaval kolmes värvitoonis – must, fuksiapunane ja sinakasroheline kas 16 GB või 64 GB mäluga.\nEhkki pressiteates ei mainita kordagi Nokia N9 platvormi, on selleks tegelikult MeeGo, mida vahepeal peeti juba mahajäetuks ja lõpule määratuks. Arendajatele pakutakse aga võimalust Qt-s luua meeGo rakendusi N9-le. Ka Singapuri esitlusel vastati küsimuslete uue N9 platvormi kohta, et selleks on MeeGo. Peale Microsofti-Nokia strateegilise koostöö väljakuulutamist selle aasta veebruaris Microsofti Windows Phone 7 platvormi integreerimisel Nokia telefonidesse on paljud MeeGo arendajad Nokiast läinud. MeeGot hakati arendama 2010. aasta alguses koostöös Inteliga.\nNokia N9 peaks müügile jõudma käesoleva aasta teisel poolel.