Nädala tegijateks Tallinna loomaaias osutusid sõralised.\nPühapäeval, 8. detsembril sai 30-aastaseks Kaunase loomaaias sündinud ja viimased 24 aastat Tallinnas\nveetnud kääbusjõehobu Pupa. Soliidsesse ikka jõudmist tähistas ta tagasihoidlikult ja figuurisõbralikult pistes nahka oma lemmiktoidu – pirnide, porgandi ja lehtsalatiga garneeritud kõrvitsa.\nEsmaspäeval poegis tüügassiga. Üht poegadest, kes nõrk ja loid oli, turgutati ööpäeva jooksul loomaaia titetoas, kus kitsepiim ja soojus talle kiiresti jalad alla panid. Seejärel pääses ta tagasi pessa ema ja ülejäänud kahe põrsakese juurde.\nNuubia kaljukitsede karjajuht Kroki ja tema vanim poeg pöörasid pahuksisse ja lõid sarved kokku, kuid sedakorda võtsid karjajuhiks olemise õiguse üle otsustamise enda kätte ulukihooldajad ja noor troonipretendent pandi eraldi rahunema. Kaks noorepoolset buhhaara uriaalijäära sattusid hoogu ja hakkasid uriaaliuttesid ülemäära kimbutama, sestap paigutati ka nemad ülejäänud karjast eraldi.\nHimaalaja asukad, omapärase välimusega kitslased takiinid said turgutuseks vitamiinikuuri. Ravikuuri tegi läbi kõhulahtisusega kimpus olnud Dalli lumelammas.\nKesknädalal suri Tallinna loomaaia vanim, 16. eluaastat käinud aksishirve lehm Possa.\nÜks kahest tänavu mais sündinud jaapani makaagi põnnist avastas puuri katusevõre ja ronimisposti vahele kulunud avause, millest ta end kohe ka läbi pressis. Et aga ema ega ülejäänud grupiliikmed talle järgneda ei saanud, puges ta õige pea samast praost tagasi puuri.\nNädalavahetusel asub Moldovasse oma uue elupaiga Chișinău loomaaia poole teele noor lumeleopard Orlando.\nLoomaaed valmistub talvehooajaks. Külmakraadid ja mahasadanud lumi sundisid varju alla pelikanid ja paabulinnud. Üks kahest Nikolajevist saabunud ja loomaaia linnutiikidele lahti lastud tulipardi isaslinnust on aga eriti agar ja võitluslik: ta lasi laulu – õrnalt põriseva, kergelt kaagutava ja sumbunult pasundava heliderea – lahti ja tegi tuule alla enamikule kohalikele sulelistele.\nNinasarvikusälud said nüüd, mil õueaeg aina lühemaks ja püherdamisvõimalused aina kasinamaks jäävad, kumbki oma siseboksi turbahunniku. Kui elevandid püherdavad ja loobivad turvast endale meeleldi selga, siis ninasarvikunoorukid ei osanud pakutavat kasutada. Kibibi ehmatas hunnikut nähes puhkima ja hiljem tuuseldas turba mööda boksi laiali, Kigoma eiras aga söögikõlbmatut kuhja esialgu täielikult.\nLoomaaia veterinaaridel oli suhteliselt rahulik nädal. Vaktsiinisüsti sai lumeleopardinooruk Orlando, tähelepanu vajasid mõned isutuse käes vaevlevad veelinnud.\nEsmaspäeval suri kõrges vanuses 9,5-aastasena loomaaia vanim euroopa naarits Klaara. Elu jooksul viis pesakonda üles kasvatanud nutikas naaritsamammi, kelle kinnipüüdmisega igakuise kaalumise jaoks vahel lausa mitu päeva vaeva nähti, oli tragi ja liikuv kuni viimase hetkeni.\nNeljapäev möödus suure pakkimise tähe all. Transportkastidesse paigutati 13 dagestani tuuri, 7 kubani tuuri ja isane lakkhundikutsikas, kes reede hommikul Tšehhi ja Slovakkia poole teele asusid.\nLoomaaia Illu kohvikus tehakse ettevalmistusi selgrootute näituse avamiseks.\nLoomaaiasõbrad aga valmistuvad usinasti jõuludeks ja aitavad jõuluvana kingikotti täita. Eelmisel laupäeval meisterdati elevandimajas ühiselt jõulukaunistusi, millega ehiti nii elevandimaja kui troopikamajad. Sel laupäeval meisterdatakse organza lilli ja tulekul on veel vitspunutiste töötuba.\nNeljakümne kaheksas nädal\nMöödunud laupäeval toimunud noorte amuuri leopardide iseseisvumise pidu tõi loomaaeda üle 600 huvilise ja leopardisõbra, kes said panna proovile oma teadmisi looduses ja Tallinna loomaaias elavate amuuri leopardide kohta. Nädala esimesel poolel lendas 13. aprillil 2012 Tallinna loomaaias sündinud amuuri leopard Akra Moskva loomaaeda. Oma nime sai Akra ühe maailma juhtivaima mineraalväetisi tootva kompanii Akron Grupi järgi, kelle tütarfirma AS DBT toetab Tallinna loomaaia amuuri leoparde juba aastaid. Akron Grupi pressiteates märgitakse, et amuuri leopardi loodusesse taasasustamise eesmärgil on Venemaal Primorje krais kahe olemasoleva kaitseala ja piiritsooni baasil loodud 2,6 tuhande km² suurune rahvuspark „Leopardi maa“. Loodetavasti leiab Akra Moskva loomaaias endale paarilise ja annab oma panuse amuuri leopardi säilimisse.\nElevandimaja ekspositsiooni jõudsid kaks suuremat amuuri roninastikut. Maoaasta lõpetuseks tasub kindlasti\nuusasukasid, keda vahel kutsutakse ka Mand�uuria mustadeks veemadudeks, uudistama tulla.\nJätkub loomade ettevalmistamine ärasaatmiseks: detsembris lähevad teele dagestani ja kubani tuurid, isane lakkhundikutsikas ja buhhaara hirved. Loomaaia veterinaarid viisid läbi iga-aastase suurte kaslaste vaktsineerimise. Esmakordselt hakkas indlema nooruke Kesk-Hiina gorali emasloom.\nJärgmisel nädalal läheb lahti elevandibokside põrandakatete vahetus, sestap näeb elevante siis mõnda aega vaid õueaedikutes, kui ilm seda võimaldab.\nNeljakümne seitsmes nädal\nLaupäeval, 23. novembril peetakse loomaaias pidu noorte amuuri leopardide Akra, Freya ja Vlada iseseisvumise tähistamiseks. Tallinna loomaaed koos amuuri leopardide vaderi AS DBT ja leopardisõpradega ootavad kõiki huvilisi tuulikuplatsile püstitatud telgis kell 12–14, et kuulata Aleksei Turovski pajatusi sellest üliharuldasest täpilisest kaslasest, meenutada leopardipesakonna suurekskasvamist ja lahendada päevakohast viktoriini. Pidupäeva piletihindadel on talveüllatus – nelja tunni jooksul kell 9–13 pääsevad 7 kuni 69 aastased külastajaid sisse 50-sendise piletiga, nooremad ja vanemad on suisa tasuta.\nEsimesena lahkub Tallinnast Akra – tema uueks koduks saab juba järgmisel nädalal Moskva loomaaed.\nTavatult soe november võimaldab linnutiikidel näha tõeliselt kauneid roosapelikane. Suvel heleda luitunud sulestikuga linnud on nüüd pulmaperioodiks valmistudes nime vääriliselt roosaks muutunud. Kui tavaliselt näevad pulmarüüd vaid loomaaiatöötajad, sest pelikanid on külma ilma eest varjul soojas siseruumis, siis praegu saavad neist vaimustuda kõik, kel soovi.\nNeljapäeval sai 29-aastaseks emajääkaru Vaida. Viimasel ajal tervisega kimpus olnud eakas karu sai sünnipäeva puhul söögiks maitsva karvase küüliku.\nEelmise nädala lõpul Nikolajevi loomaaiast saabunud kaubik tõi Tallinna loomaaeda juurde mitu uut loomaliiki. Pärale jõudsid kuus amuuri roninastikut, kaks tuliparti, kolm paari laiknokk-parte ning kolm kauni ja koheva\nmustavalgekirju karvakasukaga kirileemurit. Huvilised peavad aga siiski veel kannatust varuma, sest esialgu seisab uusasukatel ees karantiiniperiood.\nLoomaaiasõbrad pidasid pühapäeval maha suured talgud ja puhastasid ühisel jõul ära elevandiaediku suure basseini sinna suve jooksul kogunenud mudast, liivast ja roostest.\nNeljapäeval väisasid loomaaeda töövarjud. Noore huvilise said endale sappa loomaaia veterinaar ning ulukihooldajad troopikamajas ja elevandimajas.\nNeljakümne kuues nädal\nLoomaaia zoo-osakonnad valmistavad loomi ärasaatmiseks ette. Neljapäeval pandi narkoosi, kiibistati ja toimetati karantiini üks viiest dagestani tuuri sokust, kes detsembri alguses leiab endale uue kodu Slovakkias. Esmaspäeval aga pannakse transportkastidesse miilu, pürg, takiin, lakkhunt, luitekassi- ja kiiverbasiliskipaar, neli valgetups-marmosetti, viis pintšetamariini ja viis kanada laglet ning saadetakse nad Nikolajevi loomaaia poole teele.\nPooleteiseaastastest poegadest lahutatud amuuri leopard Darla naudib täiega üksindust ja vabadust. Kõrvalpuuris elav Freddi aga annab juba märku, et on uueks kurameerimiseks valmis.\n9. novembril nähti paaritumas tüügassigu, 11. novembril sai hollandi kääbuskits maha kahe tallekesega.\nKesknädalal pandi narkoosi aksishirv Pärlike, kelle punnis parem põsk juba mõnda aega talitajaid murelikuks tegi. Selgus, et hirvelehma põsk oli pungil täis mälutud toitu. Pole just tavaline, et hirved toitu põske koguvad, ometi on seda loomaaias mõned korrad varemgi ette tulnud. Vihmane sügis pani loomaaia töömehed kaamelitele pikemat katusealust ehitama, et loomadel oleks, kuhu vihma eest varju minna. Kaameli karv ei märgu küll kergesti, kuid kui märjaks saab, siis kuivab väga aeglaselt ja niiske karvakasukaga kaasnevad mitmed tervisehädad.\nVeskimetsas ja Rebasemäel üles riputatud metsalindude pesakastides ööbimas on varakult pimenevatel novembriõhtutel avastatud peamiselt rasvatihaseid, aga ka puukoristajaid ning üks sinitihane ja üks koduvarblane.\nNädala keskel Haigru tänavalt loomaaeda suuremas koguses toodud õunapuuoksad maitsesid loomadele väga.\nNeljakümne viies nädal\nNovembri soe esimene nädal näitas küll rohkem vihma kui päikest, kuid ei peletanud huvilisi loomaaiast. Laupäeval, 2. novembril sündis koguni loomaaia selle sajandi külastajarekord: loomaaia väravast astus sisse 350 000. külaline. Selleks osutus tallinlane Paul Ney, kes tuli loomaaeda koos kaasa Katri Raudsepa ja kolme lapsega.\nTeisipäeval sündisid kaksikud pintšetamariinide peregruppi väikeses troopikamajas. Kääbusjõehobud aga pöörasid samal päeval nii kõvasti tülli, et Pupa rabas oma nugateravate hammastega Holgeri alalõuast vere välja. Ta mörises pahaselt ja lõgistas vaheust veel siiski, kui nad teineteisest eraldatud olid. Järgmisel päeval oli aga kõik jälle korras ja koos sulistati rõõmsalt basseinis. Omavahelisi suhteid selgitasid ka kaks pr�evalski hobuse mära, kuid selle madina lahutasid teised tabuuni liikmed kiirelt.\nPisitasa võtavad innaaja tuure üles alpinaariumis kepsutavad kaljukitsed-mägilambad. Muskusveisedki on nüüd kolmekesi koos ööpäev ringi. Pärast esimest ööd ühises aedikus julges nooruke isasloom Henrik teha lähenemiskatseid ka 10 aastat vanemale väärikale emasele Lindale.\nNoored, veel roostekarva sulestikuga valgekured said tuvastamise hõlbustamiseks naha alla mikrokiibid. Kesknädalal kaaluti ja kiibistati ka neli juuli keskpaigas sündinud rookassi poega. Seejärel pääses kogu pesakond koos emaga külastajate ette Sise-Aasia väikeste kaslaste ekspositsiooniaedikusse.\nNädala lõpul alustas iseseisvat elu kolmas noor amuuri leopard Freya.\nNädala jooksul viidi loomaaialoomadel läbi plaaniline sügisene ussikuur ja tehti algust põhikarja loomade iga-aastase vaktsineerimisega.\nNeljakümne neljas nädal\nMöödunud nädala lõpul aset leidnud kõrvitsapidu tõi loomaaialoomade ellu mõnusat vaheldust ja loomaaeda ligi 300 vapralt vihma trotsivat külalist, samas on loomaaias veel suur hulk heade inimeste toodud kõrvitsaid, mille etteandmist loomadele võib näha ka edaspidi, täiesti tavalisel päeval.\nViimasel oktoobripäeval puges transportkasti ja viidi üle karantiini noor amuuri leopard Vlada. Järgmisel nädalal eraldatakse emast ka pesakonna viimane liige Freya ja seejärel saavad Tallinna loomaaia amuuri leopardid Darla ning Freddi uuteks pulmadeks valmistuma hakata.\nLakkhuntide vaktsineerimise käigus eraldati perest noor eelmise aasta novembri lõpus sündinud emane kutsikas, kelle uueks koduks saab Nikolajevi loomaaed. Isasloom Kingas, kes seejärel taas oma kaasa Anna juurde pääses, tegi kohe algust kurameerimisega.\nJooksuaeg on juba alanud ka kubani tuuridel ehk läänekaukaasia kaljukitsedel.\n26. oktoobril sündisid kuus põrsakest kääbuskasvu vietnami rippkõhtseal, 28. oktoobril paigutati inkubaatorisse Kuuba päritolu habeka ebakameeleoni muna. Elevandimajas oli kesknädalal võimalik jälgida noorukese kollase anakonda kestumist. Troopikamaja ekspositsiooni aga paigutati ümarmudil, algselt Musta ja Kaspia mere asukas, kes Eesti vetesse ilmus 2002. aastal.\n1. novembril 45 aastat tagasi asus Tallinna loomaaia toonase direktori Karoly Sterni asetäitjana teadusalal loomaaias tööle noor ja lootustandev Tartu Ülikooli zooloogia kateedri viimase kursuse tudeng, praegune loomaaia direktor Mati Kaal.\nSombune soojalaine hoiab viimaseid värvilisi lehti puus ja võimaldab loomaaia eksootilistel soojamaa-asukatel veel õues Eestimaa sügisõhku hingamas käia, mida näiteks Ida-Aafrika päritolu rohepärdikud ka hea meelega teevad.\nKolmapäeva hommikul jõudis Californiast Rosamondi eksootiliste kaslaste kaitse- ja paljunduskeskusest Tallinna nooruke kalakass Moby. Juba pikka aega paarilist oodanud Otto tundis kõrvalpuuri uue asuka vastu kohe suurt huvi, kuid noorik vaid kõhises, turtsatas ja läks isase eest peitu. Ulukihooldajate poolt söögiks pakutud roti pistis ta öösel aga kenasti pintslisse.\nPea sündimisest saadik nägemisega hädas olnud lumeleopard Orlando silmi käis uurimas Eesti Maaülikooli väikeloomakliiniku teraapiaosakonna juhataja loomaarst-õppejõud And�ela Lehtla.\nLooma mõlemas silmas tuvastatud katarakt on küll kirurgiliselt ravitav, kuid tõenäoliselt on tegu päriliku haigusega, sest ka Orlando õe Mileedi silmas märgati läätse tuhmumist.\nLoomaaia veterinaarid võtsid analüüsideks verd keerdsarvkitsel, takinil, miilul ja pürjal, keda plaanitakse saata Nikolajevisse. Vanal dagestani tuuri sokul Astinil värgiti sõrgu.\nTeisipäeval uimastati amuuri leopard Akra, kontrolliti üle tema kiibinumber ja jäeti ta karantiini, kuni uude koju, Moskva loomaaeda saatmiseni.\nKesknädalal koorus inkubaatoris argusfaasani tibu. Neljapäeval avati troopikamajas araraunade ekspositsioon. Nüüd näeb sinise-kollase kirjuid suuri papagoisid loomaaias ka talveajal.\nLaupäeval ootab loomaaed kõiki huvilisi kell 11 algavale kõrvitsapeole.\nNeljakümne teine nädal\nKoolivaheaja eelne nädal tõi loomaaeda rõõmustavalt palju õpilasekskursioone, päikeselised sügisilmad meelitasid kohale ka hulga piiritaguseid turiste. Tänavune külastatavus on olnud päris hea: oktoobri keskpaigaks oli loomaaias käinud juba rohkem külalisi kui selle sajandi eelnevatel aastatel aasta jooksul kokku. Õige pea on oodata loomaaeda selle aasta 350-tuhandendat külalist.\nGrööni muskusveised on nüüd kolmekesi koos juba terved pikad päevad. Nad katsuvad aeg-ajalt üksteist nügides jõudu, vahel traavivad hoogsalt aedikus ringi. Siberi kaljukitsedel algas jooksuaeg. Üks miilupull aga viskas maha oma sarved.\nVäikeses troopikamajas avati teisipäeval uus ekspositsioon, kuhu paigutati elama maailma raskeim madu – anakonda. Kesknädalal vaktsineeriti teistkordselt rookassi pojad. Nelik pääseb külastajate ette oktoobri lõpus peale kiibistamist. Habekotkastel uuendati pesaalust ja pandi pesapõhja värsket puukoorepuru, mida linnud usinalt rohututtide ja samblatuustidega täiendama asusid. Loomaaia töömehed said valmis jääkaru õuepuuri remondi ning vana emakaru Vaida pääses taas õueõhku hingama.\nSeptembri algusest töötavad loomaaia heakorrateenistuses kaks Saksamaa töötut Benjamin ja Ricardo. Noormehed saabusid meile Euroopa Liidu AIDA projekti, Eesti ja Saksa partnerlinnade vahelise koostöö raames Salo Baltic International OÜ vahendusel.\nLoomaaed võtab jätkuvalt tänuga vastu sügisande: tammetõrusid, õunu, kartuleid, porgandeid, maapirne, kõrvitsaid.\nKoolivaheaja lõpus, laupäeval 26. oktoobril, toimub loomaaias suur kõrvitsapidu. Kõrvitsaid saavad maitsta või kõrvitsaisse peidetud toidupalu otsida nii sõralised-kabjalised, elevandid, kilpkonnad, ahvid kui ka kiskjad. Loomaaia sõbrad mõtlevad hoolega läbi, kellele millist meelistoitu kõrvitsate sisse peita, et loomadel oleks põnev tegutseda ja inimestel huvitav jälgida.\nLoomade sügisesed ümberpaigutamised on hoo sisse saanud.\nMõlemad tänavu koorunud valgekuretibud, nii vanemate juures üleskasvanu kui ka õnnekurgedest kasuvanemate juures elanu, eraldati vanalindudest ja paigutati elama kokku ühte aedikusse. Et noorte valgekurgede uus eluase asub otse õnnekurgede aediku kõrval, siis käib kasulaps endiselt aegajalt kasuvanematelt piiksudes toidupalakesi lunimas, mida nood talle läbi võre ka nokka pistavad. Valgekurgede pesas sirgunu hoiab aga väärikalt distantsi.\nTeisipäeval saadeti San Diego poole teele emane luitekass.\nIdakurepaar paigutati Illu kohviku vastas olevasse aedikusse, kääbus- ja dekoratiivkanad kolitakse aga järkjärgult siseruumi varjule. Valgetups-marmosettidele sai valmis suurem ekspositsioon, kuhu loomad neljapäeval ka sisse koliti. Šimpansite piirdekraavis lupsu löönud karpkalad koid ja kuldkalad püüti välja ja viidi troopikamaja sisetiiki.\nNoorte muskusveiste Henriku ja Silviaga lasti kokku täiskasvanud emasloom Linda. Suve hakul noore Henriku vihase puhinaga eemale tõrjunud Linda on nüüd sügisel potensiaalse kosilase vastu hulga leplikum.\nNinasarvikubokside suured vaateaknad elevandimajas kaeti nädala algul okstest mattidega ja hakati ninasarvikuid harjutama klaasitaguste siseboksidega. Loomade ohutuse tagamiseks on klaasi ees ka elektrikarjus, kuid kuna ninasarviku sarv elektrit ei juhi, siis õnnestus Kigomal sarvega traatidesse takerdudes need särtsu saamata ikkagi katki tõmmata.\nJääkaru Nord on aga streigi välja kuulutanud ega lase end juba poolteist nädalat koristamise-toitmise ajaks sisepuuri meelitada, sestap näeb õuepuur juba õige räämas välja.\nKesknädalal toimus loomaaia lääneväravasse kerkiva keskkonnahariduskeskuse sarikapidu. Järgmisel aastal valmivas uues hoones saavad praegusega võrreldes kordi paremad tingimused tegutsemiseks nii loomasõprade ringid kui ka muud erinevatele sihtgruppidele loomastiku mitmekesisuse ja kaitse probleeme ning säästva eluviisi vajadusi tutvustavad programmid, milleks loomaaia kollektsioon annab suurepärase ja Eestis ainulaadse võimaluse.\nTeisipäeval loomaaias läbi viidud bioloogiaolümpiaadi 7. klasside koolivoorust võttis osa 450 õpilast.\nAlates oktoobrikuust kehtivad loomaaias juba odavamad talvised piletihinnad, ometi pakub sügisvärvides ja päikeseline loomaaed elamusi veel kuhjaga. Kui aga loomaaias jalutades jahedus naha vahele kipub, tasub minna uudistama loomaaia madude kollektsiooni elevandimajas, kus näiteks kolmapäeviti saab jälgida stepi-vaskusside toitmist.\nKülmaks hooajaks valmistudes on põhjamaised loomaaiaasukad endale kena koheva karvakasuka selga kasvatanud ja täiendavad sügisandidega jõudumööda oma rasvavarusid. Karud ja pesukarud on unisemad ja liiguvad vähem ringi, üks kasetriibik keris end aga juba talveunne. Talvekorterisse kolisid flamingod. Loomaaia haljastajad tegelevad Eestimaa suve lageda taeva all nautinud troopiliste taimede välja kaevamise ja talveks kasvuhoonesse ulu alla toimetamisega. Loomaaia alpinaariumis võeti ette kitsemägede pinnase desinfitseerimine ja uue peenkillustiku pealevedu.\nLaupäeval munes järjekordse muna argusfaasan. Pühapäeval sündisid kogenud vietnami rippkõhtsea emisel üheksa põrsakest. Neljapäeval suri 18. eluaastat käinud amuuri goral Nataniel.\nTallinnas sündinud goralisokk oli elu jooksul sigitanud seitse järglast, kellest kaks emast praegugi Tallinna loomaaias elavad. Kahjuks ei ole aga selle üliharuldase Kaug-Ida järske kiviseid mäenõlvu asustava gorali alamliigi isasloomi enam üheski maailma loomaaias.\nOktoobris alustasid tööd loomaaia loomasõprade ringid, kuhu on veel mõned vabad kohad.\nLoomaaia Õismäe-poolne läänevärav on nüüd külastamiseks suletud, kuid põhjavärava kassa, Paldiski mnt 145, on avatud endiselt üheksast viieni.\nPööripäeva järel saabunud kõledad sügisilmad sundisid siseruumidesse sudaani maasarvikud, turakod ja pruun-harjasvöölased. Tasapisi lüheneb ka paksunahaliste õuejalutuskäikude aeg. Seevastu arktilise tundra asukad, noored grööni muskusveised Henrik ja Silvia, kes suvi otsa rõõmsalt teineteise seltsi nautisid, üritavad nüüd järglaste saamisega algust teha. Kas asjast ka asja saab, näitab aeg.\nAugusti lõpus vasakut esijalga vigastanud nuubia kaljukitsede karjajuhil Krokil võeti maha kips ja värgiti sõrgu. Kuu aega kitsemajakeses üksinduses istunud sokul tuli nüüd hakata oma karjajuhi õigusi taas maksma panema.\nEt seda talle veidi lihtsamaks teha, lasti ta esmalt kokku vaid ühe, kõige suurema noore uljaspea ja tülinorijaga. Tollele näitas Kroki kahevõitluses õige pea koha kätte. Nüüd polnud ülejäänud noorte sokkudega enam muret, sest teiseks jäänud uljaspea võttis nende paika panemise oma õlule.\nEsmaspäeval ütlesid üles neerud Tallinna loomaaia surikaatide esiemal, üheksa ja poole aasta vanusel Sheebal. Koos kaasa Villiga on nad üles kasvatanud 12 surikaadipoega.\nSuvel loomaaia lõunavärava lähistele paigutatud kahe korpustaru mesilaspered andsid esimese saagi, kokku 8,5 kilo mahedamaitselist mett, mis jääb maiustamiseks meemaiatele loomaaiaasukatele. Kõrvitsakogumise kampaania käigus on toodud loomaaialoomadele juba üle 250 kõrvitsa. Ja neid tuleb veel. Samas tasub hakata korjama-kuivatama ka tammetõrusid ja pihlakamarju.\nJätkub huviliste registreerimine oktoobrikuus tööd alustavatesse loomasõprade ringidesse.\n2. oktoobril algusega kell 18 tutvustab loomaaia direktor Mati Kaal Mikkeli muuseumis näitusel „Lõvist leevikeseni. Animalistikat perekond Sterni kogust“ portreele püütud või kujuks vormitud Tallinna loomaaia asukaid: jääkaru Franzi, vööthüään Katat jt.\nKolmekümne kaheksas nädal\nPühapäeval, 22. septembril, tähistatakse Tallinna loomaaias maailma ninasarvikute päeva. Sündmusel osalejad saavad teada, miks on ninasarvikud väljasuremise äärele jõudnud ja mida teha selleks, et neid päästa. Kõik soovijad võivad voolida endale oma õnneninasarviku. Loomaaia teravmokk-ninasarvikute Kibibi ja Kigoma vaderid saavad aga eksklusiivse võimaluse oma vaderilooma heaks midagi päris oma kätega ära teha. Ilma jahenedes koliti kõik papagoid õuepuuridest siseruumidesse, vaid väikesed küünisahvlased kalpsavad troopikamaja õueekspositsioonis sügispäikese paistel vilkalt edasi. Ka elevandid ja ninasarvikud naudivad veel täiel rinnal mahedaid sügisilmasid.\nTeisipäeval vaktsineeriti juuli keskpaigas sündinud neli rookassi poega. Külastajate ette ekspositsiooni pääsevad pisikesed rookassid siiski alles kuu aja pärast, peale teistkordset vaktsineerimist.\nEelmisel nädalal kolisid loomaaeda elama kaks kasetriibikut Oonurmest. Pöidlapikkused pealaelt tagakehani jooksva musta triibu ja hästi pika sabaga loomakesed paistavad näriliste seas silma sellega, et magavad talveund. Isegi suvel, kui temperatuur langeb alla 10°C, võivad nad tardunne jääda. Öise ja varjatud eluviisi tõttu on kasetriibikute, Eesti ainukeste hüpiklaste, elust looduses vähe teada.\nLoomaaia töömehed võtsid ette karumaja vanade karupuuride remondi: betoneeritakse õuepuuri põrandaid ja seinu, tugevdatakse luuke. Remondi ajaks on vana emajääkaru Vaida sisepuuri suletud. Ka väikeses troopikamajas on osa ekspositsioone varjatud – valmistatakse ette uut sisustust Lõuna-Ameerika papagoide araraunade paarile.\nHundiööl, reedel ja 13. septembril, oli loomaaia kiigeplatsile lõkke ümber hundijutte ja hundiloitsu kuulama kogunenud ligi 200 huvilist.\nKolmekümne seitsmes nädal\nMõnusad suvelõpuilmad ei lase loomaaiatöötajail siiski unustada, et ega tänavune talvgi tulemata jää ja nii tegeletakse pisitasa talveks ettevalmistumisega. Nädala sees lasti alla veelindude talvitustiigi vesi, et vaadata üle ja puhastada külmumisvastane seade tiigil lahvanduse hoidmiseks talvel. Samuti valmistatakse ette siseruume soojamaa-asukatele, kes meie kliimas talvel nina õue pista ei kannata. Loomaaialoomad aga koguvad sügisandidest jõudumööda vitamiine talvekülmade üleelamiseks, kõigil on isu väga hea.\nEsmaspäeval koorus inkubaatoris argusfaasani tibu.\nElevandimaja ulukihooldajail aga õnnestus viimaks ära määrata suve hakul sündinud ja koos perega elevandimaja keldrisse avastusretke ette võtnud surikaadipoja sugu. Et pesakonnaga mitte suhteid rikkuda, mis poja kinnihaaramisele paratamatult järgneks, loodeti soo määramisel esmalt hakkama saada eemalt vaatamisega, kuid võta näpust. Kui poeg end vahel ka tagajalgadele istuma sättis, siis ikka nii, et jäi vaataja suhtes külje või seljaga. Lõpuks lahendas mõistatuse emaloom ise: ta võttis istuva poja selja tagant haardesse ja pööras vaatajate poole – vaadake, mul on poiss! Nii et kuulsa vormelisõitja Michael Schumacheri järgi surikaadipojale suvel pandud nimi Schummi läks asja ette.\nLoomaaiast Hiiumaale loodusesse viidud viieteistkümnest raadiokaelusega varustatud naaritsast on seni ainult ühel kehvasti läinud – ta jäi rebase hambusse.\nKolmekümne kuues nädal\nLoomaaias laiutab varasügiseselt rambe rahu. Kooli algusega vähenenud loomaaiakülaliste arv ja saabunud vananaistesuve mahe soojus meelitavad päikesevanne võtma nii mõnegi looma, kes südasuvist sagimist ja päikeselõõska pigem pesakastist või põõsavarjust piiluda tavatses. Eakad karud, baribal Hiti ja jääkaru Vaida, naudivad tukkudes konte soojendavat sügispäikest, vööthüäänid pikutavad kõhud püsti. Amuuri tiiger Pootsman käib üha julgemalt ekspositsiooniaedikus. Linnutiikidelt kostab pea vahetpidamata veesolinat, tiivapladinat ja lendab miljoneid veepiisku – pardid-haned-luiged-pelikanid korrastavad oma sulestikku, mis sellest, et rändele asuma ei pea.\nEt kõike seda oma silmaga näha, tasub vanavanemate päeval, 8. septembril sammud kindlasti loomaaeda seada. Kel huvi suurem, saab ühineda põhjaväravast kell 12 algavate tasuta ekskursioonidega ja uurida üksikasju loomaaia toredate giidide käest.\nReedel, 13. septembril kell 20–22 on loomaaias aga hundiöö. Lõkke ümber on kogunenud hundiuurijad Marko Kübarsepp, Peep Männil ja Ilmar Rootsi. Kuuleb hundiulgu ja hundiloitsu, puude vahel võivad hiilata hundisilmad. Sündmusel osalemiseks tuleb end registreerida ja varustada loomaaia piletiga.\nEelmisel reedel jõudis loomade transpordireisilt Tšehhimaale ja Poolasse tagasi loomaaia väikebuss. Liigi koordinaatorite poolt soovitatud loomadevedu läks edukalt: Tallinnast teele saadetud noored buhhaara hirved on kenasti oma uues kodus Chomutovi loomaaias päral ning Wrocławi loomaaiast Tallinna saabunud kaelusmangabei, toreda roostepunase mütsikesega Aafrika päritolu pärdiklane, tunneb end siinse isaslooma kõrval ka juba koduselt. Viimasel augustikuupäeval munes muna habekas ebakameeleon, esimesel septembril aga koorusid india pantergeko ja Lõuna-Tšiilist pärit kanatõu araukaana tibu. Hiiumaale loodusesse viidi kokku 23 naaritsat.\nKolmekümne viies nädal\nAugusti lõpp kujunes loomaaias sündmusteküllaseks ja ka rõõmustavalt rahvarohkeks.\nLoomaaia 74. sünnipäeva loodushariduspäev kutsus kohale enam kui 12 tuhat huvilist. Tänavuse Loomaaia Sõbra tiitli ja koos sellega Tauno Kangro valmistatud pronksist ilvesekuju viis koju jääkaru uue kodu projekti üks algatajatest Veronika Padar, kelle õhutusel on Tallinna erinevates hotellides, kinodes ja kaubanduskeskustes üles pandud annetuskastid, avatud tasulised toetusliinid ja laekuvad annetused TLSSi kontole. Samal päeval viidi Hiiumaale loodusesse noor kõrvukräts, kes pesapojana loomaaeda toodi ja siin kenasti üles kasvas.\nLähenev sügis toob elevust kaugema kandi loomade ellu. Pesaehitusega on algust teinud Austraalia päritolu mustluiged. Ka mägi-nösuhaned, kes looduslikult Lõuna-Ameerikas Andide ligipääsmatutel märgaladel üle 3000 m kõrgusel elavad, on kurameerima hakanud. Ameerika piisoni pull Kortez aga piirab kindlameelselt esialgu veel kergelt vastu punnivat piisonilehma. Lakkhundi perele avati kõrvalasuva suurema aediku värav ja kõik neli tundsid rõõmu uue territooriumi avastamisest.\nTeisipäeval uinutati vanem buhhaara hirvepull, kes sarvede mahaajamise kihus aedikut lammutama kippus, ja saeti maha tema sarved. Noorem hirvepull, kes asja rahulikumalt võtab, saab oma uhkust veel mõnda aega kanda. Nuubia kaljukitsede karjajuht uhke sarvekaarega Kroki oli vigastanud oma vasakut esijalga. Jäse pandi kipsi ja loom istub paranemiseni kitsemajakeses rahus ja vaikuses.\nNeljapäeval loomaaias toimunud tiigriöö meelitas kohale ligi kuussada huvilist. Kohaletulnuil õnnestus esmakordselt näha noort isatiigrit Pootsmanit, kuulata Anne Saluneeme, Mati Kaalu ja Aleksei Turovski tiigrijutte ning nautida filme tiigriuurijatest ja Amuurimaa loodusest. Salaküttidevastase võitluse toetamiseks Kaug-Idas koguti annetustena pea 800 eurot.\nOtsi hakkab kokku tõmbama laste loomaaed. Viimast korda saab oma sealsetele lemmikutele külla minna\nKolmekümne neljas nädal\nEestimaise ilma jahenedes jõudis loomaaia argusfaasanitel, Tai lõunaosa, Malaisia ja Indoneesia troopikametsa asukatel, kätte sügisene munemisperiood: eelmise nädala lõpul munetud esimene muna paigutati inkubaatorisse haudele.\nKesknädalal, 21. augustil sai täiendust kääbusmarmosettide peregrupp. Õnnelike vanemate Tutti ja Frutti järjekordse pojukese nimeks pandi Tudish-piip. Esimese vaktsiinisüsti said loomaaia titetoa ilvesekutsikad. Veelinnutiikidele lasti viimased kaks tänavu loomaaias koorunud partlasetibu: jääkoskel ja hahk.\nLäheduses pesitsenud rongapaar on aga avastanud puuris elava liigikaaslase – inimkõnet imiteerida oskava kaaren Jaška. Õhtul või varahommikul, mil inimesi loomaaias vähe liikvel, koguneb terve rongapesakond Jaška puuri kohale puuokstele istuma, vahel patseerivad nõgimustad linnud ka maapinnal puuri ees ja vahetavad isekeskis häälekalt arvamusi.\nKaks aastavanust buhhaara hirvelehma alustasid reedel teekonda uude elupaika Tšehhimaale.\nPühapäeval, 25. augustil, loomaaia sünnipäeva loodushariduspäeval on lisaks loomade uudistamisele võimalik end ka praktilises loodusetundmises täiendada. Sünnipäeva täpset ajakava koos töötubade ja retkede alguspunktidega saab vaadata loomaaia kodulehe uudistest. Keskpäeval kuulutatakse liigikaitse galeriis pidulikult välja Loomaaia Sõber 2013.\nJärgmise nädala neljapäeva, 29. augusti õhtutunnil – tiigriööl – näitab kinobuss loomaaia tiigripuuri lähistel filmi amuuri tiigritest, nendest karismaatilistest triibulistest hiiglastest, keda looduses vaid vähem kui poolsada alles on jäänud. Tiigrijuttu räägivad Mati Kaal, Aleksei Turovski ja Anne Saluneem.\nKolmekümne kolmas nädal\nJärglaste saamise jäme ots on läinud loomaaia koduloomatõugude kätte. Pühapäeval ja esmaspäeval koorusid kaks tibu orlovi kanadel, iseloomuliku sulishabeme ja -vuntsidega kõrgejalgsetel ja kehakujult võitluskanu meenutavatel vene rahvuskanadel, kes oma võitluslikule välimusele vaatamata on tuntud tasase loomu ja hooldajasse kiindumise poolest. Esmaspäeval said täiendust vietnami rippkõhtsigade read, sündisid veel kuus põrsakest. Neljapäeval aga haudusid pontsakad kääbuskotšini tõugu kanad iseseisvalt välja oma esimese tibu.\nJõu ja nutikuse demonstratsiooniga sai hakkama loomaaia noor, kuid juba täisjõus gauripull, Aasia päritolu tänapäeva suurim ulukveis, kelle õlakõrgus võib küündida üle 2 m, kaal aga olla üle tonni. Varemgi kõrguste vallutamisega silma paistnud loom kangutas üles kaks keset aedikut lebavat jämedat puutüve, nügis ühe aedikunurka, ubis teise endale sarvede taha turjale ja tõstis alumise peale ning oligi valmis kaldtee üle aia turnimiseks. Ainult ilmaga ei olnud ta arvestanud – ladisev vihm tegi tüved libedaks ega andnud sõrgadele toetuspinda ja nii jäid kõrgused sedakorda vallutamata.\nLoomaaia veterinaarid viivad läbi loomaaialoomade plaanilist nugiliste tõrjet, laste loomaaias aga tehti herilasetõrjet. Loomaaia lääneväravas kerkivad jõudsasti uue keskkonnahariduskeskuse seinad.\nJärgmisel nädalal on veel viimane võimalus nautida loomaaias klassikalist keelpillimuusikat. Pille Lille Muusikute Fondi eestvõttel esinevad 21. augusti õhtul loomaaia triiphoones Sigrid Kuulmann viiulil ja Andreas Lend tšellol, kavas Beethoven, Rahmaninov, Halvorsen, Kodaly jt. Pühapäeval, 25. augustil aga tähistab loomaaed oma 74. sünnipäeva põneva loodushariduspäevaga.\nKolmekümne teine nädal\nSuve edenedes jõuab tasapisi kätte loomapoegade iseseisvumise aeg. Esmaspäeval eraldati vanematest tänavu koorunud hiid-merikotka poeg ja kaks stepikotka poega. Hiid-merikotka vanalinnud, kes poja eest hoolitsemise ajal tülli pöörasid, saavad nüüd jälle teineteise seltsi nautida. Algust tehakse ka naaritsapesakondade lahutamisega. Kokku jäävad vaid neli pesakonda, kes augusti lõpus Hiiumaale loodusesse viiakse.\nAugustikuist leitsakut aitab loomaaialoomadel veidi leevendada vees sulistamine: lisaks ka muidu vee-lembelistele loomadele võtavad jahutavat vanni nii suured kaslased kui kotkad-raisakotkad.\nSarvede puhtaksnühkimist alustanud buhhaara hirvepullid suleti seniks tagumistesse aedikutesse, kuni sarvede mahaajamise aeg käes. Ekspositsiooniaedikus saab aga näha kõiki hirvelehmi koos kaheksa tänavu sündinud vasikaga.\n3. augustil sündisid järjekordsed kolm minisea põrsakest.\nLoomaaia titetoas kasvavaid ilvesekutsikaid prooviti teineteisele tutvustada, kuid esialgu lõppes tutvumine kaklusega: loomaaias sündinud kutsikas otsustas Aegviidu mailt pärit ilvesepojale koha kätte näidata.\nNeljapäeval käisid JK Tallinna Kalevi esinduse mängijad loomaaias jalgpalle jagamas. Seekordsest pallinoosist said osa pärdikud ja sead. Kui jõesead lustisid palli taga ajades tõeliselt ja ka vietnami rippkõhtsea põrsakesed togisid palli üksteise võidu, siis karumakaak pigistas palli kõvasti kaissu ning kaelusmangabei istus pallile otsa ja püüdis tasakaalu hoida.\nEsmaspäeval saadeti Leedu poole teele kolm jäära: tagakaspia ja buhhaara uriaalid ning ida-sinilammas.\nKolmekümne esimene nädal\nSuvi tõi õnne ja seiklusi elevandimaja surikaadiperele. Seni järglaste üleskasvatamisel ebaõnnestunud paar viis oma juuni lõpus ilmavalgust näinud ja sisepuuris pidevalt vigisenud poja mõned päevad peale sündi õuepuuri niiske liiva sisse kaevatud urgu. Kolimisele järgnev vaikus sundis talitajaid kahtlustama juba kõige halvemat, kuni juuli teisel poolel nähti pontsakat poega päikesepaistel emme kõhul imemas. Et pere nüüd kenasti kasvanud oli, tuli ka elamist laiendada ja surikaadid, need ülihead kaevurid seda tegema ka asusid. Nad kaevasid ja kaevasid, kuni jõudsid eelmise nädala reedel paneelide vahelt välja elevandimaja keldrisse. Esimesena läks uusi avarusi üle vaatama isaloom, kes jõudis keldritrepist üles elevantide koridori ja sealt elevanditalitaja süles tagasi oma pere juurde. Järgmiseks hommikuks oli aga terve pere juba keldrisse kolinud. Nüüd näeb ilmaränduritest surikaadiperet mõnda aega vaid elevandimaja klaasitaguses siseekspositsioonis, kuni õuepuuri kaevamiskindlamaks muudetakse.\nViimasel juulikuupäeval lasti veelinnutiikidele patseerima tänavu koorunud 12 noort hahka, 9 ristparti, 3 mägi-nösuhane ja 3 randhane. Neljapäeval sai rõnga jalga kääbusjõehobude aedikus elav vanemateta kalakajaka poeg, keda siiani talitajad ülal pidanud on. Nüüd jääb talle vaid tuult tiibadesse soovida.\nNagu eelmiselgi aastal, otsib loomaaed nüüdki Loomaaia Sõpra. Kuni 12. augustini saab esitada nominendiks kõiki füüsilisi või juriidilisi isikuid, kes on aasta jooksul oma tegevusega eriliselt kaasa aidanud loomaaia edenemisele. Esitada ei saa loomaaiatöötajaid ega Tallinna Loomaaia Sõprade Seltsi liikmeid.\nKolmapäeva, 7. augusti õhtupoolikul aga tasub kindlasti loomaaia triiphoonesse kitarrimuusikat nautima tulla.\nVaatamate sellele, et sigimishooaja järellainetuses tõi Vietnami rippkõhtsiga ilmale viis väikest prinkis põrsakest ja Buhaara punahirvedel sündis tänavu juba seitsmes vasikas, oli selle nädala kõige märkimisväärsemaks täienduseks meie loomaperele siiski esmaspäeval Aegviidumailt toodud mõnenädalane emane ilvesepoeg. Pärast tormisevõitu nädalavahetust varju otsides inimeste hoovis auto alla peitunud ilvesehakatis oli ilmselt juba mõnda aega üksi metsas ringi seigelnud, sest nägi välja üsna kurtunud ja näljas. Nüüdseks on meie loomaarstid tema kasukast tervelt 23 end juba poolenisti täis imenud puuki ära võtnud ja talle paar turgutavat süsti teinud ning loom hakkab tasapisi kodunema ja kosuma. Loodetavasti sujub ka edaspidi kõik hästi ja loomaaia vapiloomad saavad tulevikuks verevärskendust.\nLinnutiikidele lasti sel nädalal teiste sekka lahti tänavused noored ristpardid ning täiskasvanud roosapelikanid on hakanud sallivamalt suhtuma ja enda kampa võtmas seni taga kiusatud noorlindu, kes parajasti oma pruunikashalli titesulestikku noobli roosaka rüü vastu vahetab.\nLoodushariduse ja avalike suhete osakond teeb juba ettevalmistusi 25. augustiks, mil on kavas paljusid partnereid kaasates loomaaia 74. sünnipäeva puhul taas korraldada üldrahvalik loodushariduse päev. Koos Tallinna Loomaaia Sõprade Seltsi aktivistidega käivad aga eeltööd traditsioonilisteks igasuvisteks loomaaia kammermuusika kolmapäevadeks, mis tänavu toimuvad 7.,14. ja 21 augustil. Mõnus klassikaline keelpillimuusika passib imehästi sumedate õhtutega loomaaias.\nKuigi massilise sigimise hooaeg loomaaias pisitasa raugeb, pole veel üheski osakonnas tänavuseks lõplikult joont alla tõmmatud. Nii saime sel nädalal taas rõõmu tunda rookassi värskelt ilmavalgust näinud neljaliikmelise pesakonna üle. Pärast viimase kosklapoja koorumist võisime tänavuseks hooajaks lõplikult välja lülitada küll veelinnumaja inkubaatori, aga troopikamajas seevastu pidime algust tegema veeagaami järjekordse munakurna haudumisprotsessiga.\nKülastajate poolest on heinakuu keskpaik olnud tänu ilusatele ilmadele jätkuvalt rahvarohke. Teist nädalat küündis teisipäevane ja kolmapäevane külastajaskond koguni nädalavahetuse päevade tasemele. Kohalikke inimesi tõmbavad suvised muusikafestivalid ja vabaõhuetendused küll mööda Eestimaad laiali, aga soomlased, venelased, rootslased ja muud turistid on õnneks nende osa edukalt üle võtnud.\nPühapäevaga said selleks suveks läbi hilisõhtused ekskursioonid, mis on aastakümneid ülipopulaarsena püsinud. Kahjuks on päevad praeguseks nii palju lühemad, et polekski mõeldav neid pikemalt korraldada. Kel ei õnnestunud sel aastal pooleteisttuhande õnneliku piletiomaniku hulka pääseda, peab järgmise aasta mai alguses, mil uue hooaja hilisõhtustele ekskursioonidele pileteid müüma hakatakse, oluliselt aktiivsem olema. Neljapäeval toimus aga algusega kell 4:30, enam kui poolesaja osaleja rõõmuks, Loomaaia sõprade seltsi liikmete, nüüdseks juba iga-aastaseks traditsiooniks saanud varahommikune ekskursioon.\nLaupäeval, 6. juulil sündis tänavu esimene ameerika piisoni vasikas, esmaspäeval aga teine buhhaara hirve vasikas. Inkubaatoris koorusid erinevate kääbus- ja dekoratiivkanade tibud ja ka üks sini-paabulinnu tibu.\nKullimäel lendasid kesknädalal pesast alla mai keskpaiku koorunud ja nüüdseks juba vanalindude mõõtu sirgunud kaks noort stepikotkast. Vanalindudest saab neid eristada värskema väljanägemise, ühtlasemalt pruunika sulestiku ja laiemalt kollakate nokanurkade järgi.\nNeljapäeval kuuvanuseks saanud ilvesekutsikas kaalub juba tublisti üle kilo ning saab toiduks ka lihatükikesi.\nTakiinidel algas jooksuaeg, miilude ehk davidi hirvede indlemine kestab.\nAlpinaariumi lumeleopardide aedikutes toimus loomade vahetus: noored lumeleopardid kolisid tagumistesse väiksematesse aedikutesse ning suurde ekspositsiooni lubati jalutama täiskasvanud lumeleopardid Mahnadi ja Otto. Troopikamajast kolisid elevandimajja kaks pintšetamariini.\nNädala algul tõid loomaaiasõbrad AS Bambona laost lisaks tavapärastele puu- ja köögiviljadele ka šampinjone. Selgus, et ninasarvikutele maitsevad seened hästi.\nKesknädalal loomaaia Veskimetsa ja Rebasemäele üles riputatud linnupesakaste kontrollides õnnestus rõngastada kolm hilist must-kärbsenäpi pesakonda. Üks must-kärbsenäpi emalind istus aga veel munadel.\nPõhjamaade valged ööd muutuvad vähehaaval, aga järjekindlalt hämaramaks ja ka loomaaia hilisõhtused ekskursioonid saavad selle nädalaga otsa.\nTeisipäevast reedeni toimus Kadrioru kunstimuuseumi Lossikooli ja Tallinna Loomaaia koostöös linnalaager „Lõvist leevikeseni" 7–12-aastastele lastele. Laagris tutvuti Mikkeli muuseumi näitusega „Lõvist leevikeseni. Animalistikat perekond Sterni kogust" ning uuriti, kuidas kuulsad kunstnikud on erinevatel aegadel loomi ja linde kujutanud. Karvaste ja sulelistega lähemalt tutvumiseks ja nende portreteerimiseks veetsid lapsed kaks päeva loomaaias. Siin said nad uurida loomade käitumist ning luua oma kunstiteoseid päris elus modellide järgi. Lapsi juhendasid nii loomaaiatöötajad kui Kadrioru kunstimuuseumi lossidaamid.\nKuuvahetus ja juulikuu esimene nädal kulgesid loomaaias tegusalt.\nJuuni lõpus sai loomaaed rikkamaks enam kui 10 000 uue asuka võrra. Uulus mesindustalu pidav mesinik Aare Jõumees kinkis loomaaiale ühe mesilaspere koos korpustaruga. Taru paigutati loomaaia lõunavärava esisele ristikurohkele muruplatsile, mida ümbritsevas metsas on ka parajalt pärnapuid. Esimesele tarule lisandub peagi teine koos veel ühe mesilasperega. Tulevikus kasvab sellest välja uus ja huvitav ekspositsioon.\nNädala algul koorusid endiste linnutiikide kõrval asuvas loomaaia kanalas neli siidikana tibu, kesknädalal koorus tibu sini-paabulinnu pesas Illu kohviku vastas asuvas aedikus. Neljapäeval sündis tänavu esimene buhhaara hirve vasikas. Alates kesknädalast käib õueaedikus lühikesi õhuvanne võtmas loomaaia titetoas kasvav ilvesekutsikas.\nNeljapäeval peeti teravmokk-ninasarvik Kibibi sünnipäeva. Krefeldis sündinud ja aprilli lõpus Tallinna saabunud ninasarvikutüdruk sai 4. juulil kolme-aastaseks. Sel puhul meisterdasid loomaaiasõbrad talle aedikusse uhke üllatuse – puuviljapüramiidi. Esialgu tegi veider asjandus ninasarviku ettevaatlikuks, isegi kartlikuks, kuid head lõhnad ei jätnud kahtlust – see on midagi maitsvat, ja õige pea pistis hea isuga Kibibi oma kingituse täielikult pintslisse. Kibibi vader AS Talot tõi ninasarvikule maitsvaid õunapuuoksi ja mängimiseks suure punase merepoi.\nKeskpäevasele sünnipäevapeole kogunes suur hulk loomaaiakülalisi. Kibibi eeskujul, kes täiel rinnal naudib õueaedikus tegutsemist, julgeb ninasarvikupoiss Kigomagi aedikusse juba pikemaid käike ette võtta.\nAlates 1. juulist kuni augusti lõpuni saab loomaaia lõvi galeriis vaadata rändnäitust „Loom, lind ja inimene“. Näitusel eksponeeritakse üle-eestilisele kunstikonkursile laekunud silmapaistvamaid laste loomingu kunstitöid ja konkursi võidutöid.\nKahekümne kuues nädal\nPühadeaeg kujunes loomaaias töiseks soojalainele vaatamata.\nMunele hakkasid argusfaasanid, inkubaatoris koorus puna-helmesfaasani tibu.\nJaanilaupäeval eraldati buhhaara hirve pull hirvelehmadest. Nimelt on peatselt saabuv poegimisaeg hirvelehmad niivõrd sõjakaks muutnud, et heasüdamlik hirvepull ei jõudnud enam togimist välja kannatada. Ka troopikamaja pintšetamariinide peregrupis läks löömaks – neli tamariininoorukit löödi grupist välja. Üks neist sai kaklustes nii kõvasti viga, et suri, ülejäänud kolm aga ootavad nüüd võimalust uude elupaika kolida.\nKahenädalane ilvesekutsikas võeti ema juurest ära loomaaia titetuppa. Kutsikas oli küll korralikult emapiima saanud ja juurde võtnud, kuid tal avastati kõva nohu ja tõenäoliselt oli ta ka mõned korrad kõrge riiuli pealt, kuhu ema ta tassis, alla kukkunud.\nJaanipäeval sai 26-aastaseks šimpans Pino.\nJaanipäeva järel lendas pesast välja tänavu 29. mail koorunud vöötkaku tibu. Varem pole Tallinna loomaaia vöötkakud oma tibude üleskasvatamisega hakkama saanud ning ka inkubaatorisse viidud munad on olnud viljastamata.\nKakutibu on koos vanematega esialgu okstest matiga varjatud ekspositsioonis ja õpib nüüd iseseisvalt kaku kombel toituma.\nKesknädalal sündis jakivasikas ja täitus 30 aastat loomaaia avamisest Veskimetsamail. Nurgakivi panekut loomaaia uuele keskkonnahariduskeskusele tervitasid keskkonnaminister, Tallinna linnapea, Keskkonnainvesteeringute Keskuse juhatuse esimees ja hoone peaarhidekt. Kohale olid palutud ka loomaaia endised ja kauaaegsed töötajad.\nNädala teise poole jahedamad tuuled tõid leitsakule vaheldust ja muutsid loiult aedikutes lõõtsutavad loomad veidi aktiivsemaks. Teravmokk-ninasarvik Kigoma julges neljapäeval juba kõigi nelja jalaga õueaedikusse astuda. Talitajad panevad talle hommikusöögi õueaedikus iga kord veidi kaugemale ja julgustavad teda edasi tulema.\n26. juunil möödub 30 aastat Tallinna loomaaia avamisest uues asupaigas – Veskimetsamail. Selle sündmuse tähistamiseks pannakse pidulikult nurgakivi Euroopa Liidu toel loomaaia lääneväravasse rajatavale keskkonnahariduskeskusele. Kell 13 algavast sündmusest osa saama on oodatud kõik huvilised. Nurgakivi panekule järgnevad põnevad tasuta ekskursioonid loomaaia giidide juhtimisel.\nMaailma väikseim kanatõug, alla poole kilo kaaluvad Malaisiast pärit seramad, haudusid välja neli tibu. Kogu pesakonda näeb kääbus- ja dekoratiivkanade ekspositsioonis troopikamaja ja endiste linnutiikide lähistel. Kuna seramad meenutavad oma püstise kehahoiaku tõttu inimest, nimetatakse neid Malaisias vaprateks sõdalasteks ja peaingel-kanadeks.\nJätkuvalt kooruvad hahad ja ristpardid ning sünnivad kaljukitsede-mägilammaste tallekesed. Neljapäeval, 20. juunil sündis viimane, 10. miiluvasikas.\nLäinud pühapäeval, 16. juunil ilmus elevandimaja keskaasia kilpkonnade aedikuliivale järjekordne muna – see asetati punase lambi alla hauduma.\nSuure troopikamaja basseini paigutati elama hiina pehmekilp-kilpkonn.\nAmuuri kassid kolisid suveks Sise-Aasia ekspositsiooni väikeste kaslaste kompleksi.\nTeravmokk-ninasarvik Kibibi naudib täiel rinnal õueaedikus tegutsemist ja annab aeg-ajalt lausa etendusi, Kigoma seevastu pelgab veel lävepakust üle astuda. Kibibit käisid uudistamas tema vaderid, AS Talot töötajad.\nNeljapäeval peeti loomaaia euroopa naaritsate säiltusbaasis uue teadusliku liigikaitselabori sarikapidu.\nLoomaaed ootab külalisi ka võidupühal ja jaanipäeval, kassad on avatud 9–19, laste loomaaed töötab 10–16.


Koolitaja: lolli juhi tõttu saab igast kümnendast töötajast vastutöötaja\nKaido Pajumaa • 16 august 2018\nKoolitajatöö käigus olen sageli avastanud, et paljud juhid kasutavad oma igapäevajuhtimises nn seene-teooriat, ise seda teadvustamata.\nSeente juhtimine tähendab inimeste juhtimist umbes samadel alustel nagu tavaliselt kasvatatakse seeni – hoitakse neid pimeduses ja teatud aja tagant antakse neile väetist ehk kuu lõpus palka. Kui tuua see analoogia juhtimisse, tähendab see töötajate hoidmist pimeduses ehk eemal otsustusprotsessist, juhtimisest ja informatsioonist ning neile kohalolemise eest iga kuu lõpus palka maksta on kui neid väetada.\n2016. aastal tehtud uuringust selgus, et vaid 23% töötajatest on Eestis pühendunud, 65% olid mitte-pühendunud ehk tüüpilised seened ja 12% olid juba vastutöötajad ehk mädanevad seened, mis ohustavad ka teisi.\nKui palju töötajad peaksid teadma?\nÜks peamisi seen-juhtimise tunnuseid on töötajate teadmatus sellest, mis ettevõttes toimub ja miks sellised asjad toimuvad. Töötajate teadmatuses hoidmine on juhtide mugavus, sest kes ikka viitsib kogu aeg neid koosolekuid teha ja töötajatele ebavajalikku infot jagada. Pealegi on mugavad juhid veendunud, et ega töötajaid ju huvita, mis ettevõttes toimub, neid huvitab ainult palk.\nNeed kaks väärarusaama – et töötajaid huvitab ainult palk ja et neil pole vaja teada otseselt nende töösse mittepuutuvat informatsiooni – on peamised põhjused, miks nii paljud juhid enesele teadmata seen-juhtimist kasutavad ja selle järelmõjude all kannatavad.\nKusjuures oluline on siinjuures teadvustada, et mõlemad väärarusaamad on juhtide endi oletused, mitte töötajate antud faktid.\nKui küsida töötajate käest koolitusel, kas teile läheb midagi veel töö juures korda peale palga, noogutavad nad ilmselgelt päid. Kuna juhid on kõik ninapidi protsessides ja inimesed seetõttu tagaplaanile jäänud, on ka töötajate tähelepanu taandunud lõpuks ainult palga teenimisele ja suhtumisele: teen ära nii palju kui hädavajalik, et palk kätte saada, ja rohkem mind ei huvita.\nKaido Pajumaa ja Äripäeva Akadeemia koolitus „Juhist motivaatoriks“ stardib 12. septembril.\nSellesse seisu ei ole töötajad jõudnud mitte põhjusel, et neid ei huvitaks ettevõtte käekäik, nende endi areng, suhted meeskonnas ja tiimitunne, vaid kuna juhte ja ettevõtet ei paista need asjad huvitavat, muutuvad ka töötajad aina passiivsemaks ja vähe huvitatuks.\nTeisena mainitud rumalate juhtide väärarusaam, et töötajatel pole vaja teada rohkem kui ainult otseselt nende tööks vajalik, just tekitabki töötajates seda õpitud abitust, mille üle nii paljud juhid kurdavad. Aga see on sageli hoopis juhtide enda valearusaama ja käitumise tagajärg. Nimelt usuvad paljud juhid tõepoolest, et töötajatega tuleb jagada ainult sellist informatsiooni, mis nende tööd otseselt puutub. Näiteks võib tootmisettevõtte meister ehk esmatasandijuht juhtkonna koosolekult tulles arvata, et töötajaid puudutab otseselt ainult vahetuste pikkuse muutus, samas näiteks ettevõtte liitumine teise ettevõttega, juhi vahetus ettevõttes või uue müügisüsteemi kasutusele võtmine nendesse ju ei puutu. Järelikult pole vaja neile seda ka rääkida.\nAga kas ikka ei puutu? Kas oskustöölisi tõesti ei puuduta see, kui ettevõte kellegagi liitub, ettevõtte juht vahetub või kasutusele võetakse uus müügisüsteem? Muidugi puutub! See on lihtsalt juhi laiskus, mugavus ja ignorantsus või piiratud nägemisvõime, mis ütleb, et neil pole vaja seda teada, kuna see ei puuduta otseselt nende tööd.\nSeetõttu ongi paljudes ettevõtetes pidevalt probleemid kommunikatsiooniga - juhid lihtsalt ei pinguta, et töötajatel oleks vajalik informatsioon olemas ja samas ei loo ka tingimusi, et töötajad tahaksid ka omalt poolt informatsiooni vastu anda või teiste töötajatega jagada.\nKes muudab töötajad rumalaks ja abituks?\nKolmas sagedane juhtide etteheide töötajatele on, et nad ei panusta piisavalt ettevõtte arengusse, ei mõtle kaasa ja nendes on liiga vähe omanikumõtteviisi. Aga kuidas saakski töötajates tekkida huvi ettevõtte käekäigu vastu, kui neid hoitakse seente kombel jahedas ja pimedas sahvris ning eeldatakse, et kuu lõpus toimuv väetamine on piisav? Ei saagi!\nKui sa soovid seen-juhtimist lõpetada, tuleb hakata töötajatesse suhtuma nagu inimestesse, mitte nagu seentesse.\nKolm soovitust lolli juhi staatusest vabanemiseks\n1. Pigem jaga töötajatega rohkem infot kui vähem\nÄra otsusta töötajate eest, mis neile korda läheb, vaid küsi seda. Näita info jagamise kaudu, et pead neid oluliseks osaks ettevõttes ja neil on õigus teada, mis toimub juhina sinu peas ja mis ettevõttes laiemalt. Üks kindel viis seda teha on rääkida pikemalt ja põhjalikumalt ettevõtte plaanidest, selgitada, miks on nii otsustatud teha ja mis tulemusi või mõju sellelt tulevikus oodatakse.\nMinu praktika näitab, et just vähene miks-küsimuste selgitamine tekitab ettevõttes väga palju probleeme ja kuulujutte. Kui juhid ei selgita, miks mingeid asju tehakse, leiavad töötajad ise nendele küsimustele vastused ja üldjuhul on need pooltõed või täiesti väärad. Nii tekivadki töötajatel eelarvamused, konfliktid juhtkonnaga ja pühendumuse langus. Selle vältimiseks ära hoia oma töötajaid pimeduses ehk infoväljast eemal, vaid jaga nendega kogu infot ettevõttes toimuva kohta.\n2. Küsi töötajatelt rohkem arvamust ja tagasisidet\nKui töötajad tunnevad, et nende arvamus mitte kellelegi korda ei lähe, ei tahagi nad seda enam avaldada. Ning sellisel olukorral on kaks ohtlikku tagajärge: esiteks võib töötajalt mõnikord tõesti väga kasulik mõte tulla, sest ta näeb olukorda täiesti teisest perspektiivist, ja sina jääd sellest ideest ilma, ning teiseks – lastes töötajatel oma arvamust avaldada, saad kohe nendega neil teemadel diskuteerida, vältides nii kuulujuttude teket ning nende kahjulikku mõju meeskonnatundele ja motivatsioonile.\nPaljud juhid pelgavad töötajate tagasisidet, sest nad ei oska sellega midagi peale hakata. Juhid kardavad töötajate kriitikat, millega nad ise seesmiselt toime ei tule. Juhid võivad karta ka töötajate ettepanekuid, sest nad ei suuda neid ellu viia, seepärast tundub lihtsalt targem tagasisidet mitte küsida. Kõige efektiivsem viis igasuguse tagasisidega tegelemiseks on haavatavus ehk ehedus. Ole inimene! Mitte ükski inimene ei ole täiuslik, isegi mitte juht. Seetõttu tunnista oma vigu ja aktsepteeri nende etteheiteid. Arvesta, et olukorrad on sageli töötajate taju, mitte tegelikkus või tõde. Aga kuni nad nii tajuvad ja nad ei saa seda sinuga arutada, tekitab see neis negatiivseid tundeid ja pärsib motivatsiooni.\nSama on ettepanekutega, millele sul ei ole lahendust. Ütlegi seda. Ole ehe ja ütlegi, et nendest asjadest ei käi sul jõud üle, mistõttu neid ei saa praegu teha. Samas on ehk asju, mida saaks ja tasuks proovida. Mida enam sa nende mõtteid kasutada püüad, seda enam sa neid kaasad ja seda enam on neil endal huvi pühenduda.\n3. Tunnusta rohkem oma töötajaid\nKuidas sina end tunneksid, kui näeksid, et sinusse suhtutakse nagu šampinjoni? Kuidas see mõjuks sinu eneseväärikusele? Kas sa sooviksid sellise juhi või ettevõtte nimel pingutada? Kas sooviksid anda lisaks ajalisele panusele ka oma emotsionaalse ja vaimse panuse? Vaevalt! Kuni minusse suhtutakse, nagu oleksin seen, seni ma ka siis käitun nagu seen – lihtsalt passin siin pimeduses ja ootan oma väetist ehk palka, et elus püsida. Ehk seetõttu ongi töötajate pühendumuse näitajad nii Eestis kui kogu maailmas nii madalad, aga neid annab parandada.\n* Artikkel on ilmunud koolituse erilehes.\nKaido Pajumaa, ekspankur, eraettevõtja, blogija ja Äripäeva Akadeemia koolitaja\nJuhtimineTööMeeskonna juhtiminePersonali koolitamine


2012 | Mängufilm, Täispikk mängufilm | Režissöör: Andres Kõpper, Arun Tamm\nAndres Kõpperi ja Arun Tamme esimene täispikk mängufilm on musta huumoriga vürtsitatud krimipõnevik, milles ristuvad mitme erineva seltskonna rajad üheainsa vägivaldse öö jooksul.\nÕlu ja ilusad tüdrukud on mõttes kolmel sõbral, kes täiesti tavalise reede hommikul bussijaamas kohtuvad. Vaevalt võivad noormehed aimata, et 25 tundi hiljem on nad keset vägivaldseid sündmusi, kus laipade hulk iga hetkega aina kasvab. Ühe spordikoti ja 70 aastat vana püstoli toel põimub filmis 8 lugu, millest liigub läbi suur hulk värvikaid tegelasi: kurjategijad, kellest üks tsiteerib Nietzschet; II maailmasõja veteran, kes Clint Eastwoodi stiilis püüab maailma parandada; punt reaalsusele vee peale tõmmanud narkareid; rikkurivõsu, kel väga keeruline suhe oma isa ja noore ahvatleva võõrasemaga; viis noort naist, kes kõik üritavad leida kohta elus. 24 tunni jooksul läheb ...


8 maitsvat toitu, mis paneb sind tundma nagu rocker - Dieetid - 2020\nTäiendage 5-minutilist treeningut spetsiaalsete einetega, nagu blogger Sarah Jane Bedwell soovitas, et olla valmis õhuke suvi!\nNendest pähklid ja õlid\nUuringud näitavad, et dieedid, kes sõid toitu, mis sisaldasid monoküllastumata rasvu (pähklid ja maapähklivõi), kaotasid rohkem kaalu kui need, kes tarbisid sama palju kaloreid vähem rasvaga. Pole tähtis, milline pähkel sul on lemmik. Igaüks oleks hea valik, sest kõik sisaldavad terveid rasvu! Oluline on kontrollida serveerimise suurust, nii et kleepige ¼ tassi pähklite ja 1 tl pähklivõi.\nKreeka jogurt ei sisalda mitte ainult rohkem valku kui tavaline jogurt, vaid sisaldab ka probiootikume - kasulikke baktereid, mis võivad vähendada kahjuliku mikrofloora hulka soolestikus, mis põhjustab puhitust. Täiuslik portsjon 150 g. Siin saate lisada oma lemmik puuviljad või pähklid maitse ja maitse saavutamiseks.\nSeened on ainus D-vitamiini looduslik allikas. D-vitamiini ebapiisav tase on sageli seotud kõrge rasvasisaldusega maos. Otsige seeni, mis on märgistatud kasvava valguse all, kuna need sisaldavad veel D-vitamiini. Seened lisavad kõikidele salatitest kuni nuudliteni.\nMinu treeningjärgne suupiste sisaldab alati tassi madala rasvasisaldusega šokolaadipiima. See on ideaalne suhe süsivesikuid valkudega ja see aitab lihaseid pärast treeningut saada, kuid mitte rasva. 200-250 ml portsjonid on piisavad. Lihtsalt tuleb juua madalaima rasvasisaldusega (1% rasva) ja mitte ainult madala (2%).\nPopcorn on suurepärane suupiste kindla kõhuga. Kui valite popkorni, saate süüa 3 tassi serveerimist, saades ainult 100 kalorit! Popkorn on ka täistera, ja uuringud näitavad, et täiskasvanud terade sööjad on oma maos vähem rasva kui need, kes söövad rafineeritud terasid.\nSee on suurepärane toit, et muuta kõht tasapinnalisemaks. Uuringud näitavad, et need, kes söövad oad, kaaluvad vähem ja neil on õhem vöö. Võib-olla on see sellepärast, et oad on madala kalorisisaldusega, kuid sisaldavad palju kiudaineid. Kui kardate, et kiud võivad põhjustada gaasi, ärge alustage suure kogusega, vaid suurendage järk-järgult portsjonit ja jooge palju vett, et vältida probleeme.\nQuinoa on täisteratoid, mis on suurepärane toode lameda kõhuga. Quinoa on ainus teravilja, mis sisaldab kõrgekvaliteedilist valku ja aitab meil kauem tunda, mis võimaldab meil kiiresti saavutada soovitud tulemused lameda kõhuga. Lõunaks või õhtusöögiks saate nautida salatit kuuma quinoa puuviljaga või külmana.\nKõik puuviljad ja köögiviljad on ideaalsed lameda kõhuga, 80–90% koosneb veest. Nad on rikas toitainete ja sisaldavad vähe kaloreid. Nende sisaldavad kiud aitavad end kauem tunda, nii et te kaotate rasva ilma näljane tunne. Minu lemmik suvi on arbuus, tomatid ja rohelised.\nVaadake videot: The Great Gildersleeve: Christmas Eve Program New Year's Eve Gildy Is Sued (Oktoober 2020).\nCopyright 2020 \_ none \_ 8 maitsvat toitu, mis paneb sind tundma nagu rocker