Tasuta kepikõnnitreeningud Tallinna kesklinnas > Tallinn\nTasuta kepikõnnitreeningud Tallinna kesklinnas\n08.09.2016 Tallinna keskkonnasõbraliku liikumise kuul kutsub Kesklinna valitsus osalema kepikõnnitreeningutel.\nTasuta kepikõnnitreeningud algavad Snelli tiigi purskkaevu juurest Toompargis teisipäeviti kell 17.\n„Kesklinna valitsusel on see juba õige mitmes hooaeg, kui kutsume rahvast rohkem liikumist harrastama,“ tõdeb Kesklinna vanem Alar Nääme. „Seekord langeb ettevõtmine sobivalt kokku Tallinnas toimuva keskkonnasõbraliku liikumise kuuga. Ainult et meie kepikõnnitreeningud jätkuvad ka veel pärast selle kuu lõppu oktoobris ja loodetavasti saab enamik treeningul käijatest sealt niisugust indu, et jätkab hiljem juba omaette või koos sõprade-tuttavatega.“\nKesklinna kepikõnnitreeningud toimuvad kuni 11. oktoobrini igal teisipäeval. Kaasa tuleks võtta oma käimiskepid. Treener Rene Meimer Eesti Kepikõnni Liidust juhendab, kuidas kepikõnnist rohkem kasu ja rõõmu saada.


Midruskipäev – tuntud üksnes Ida-Eesti õigeusu aladel |\nMidruskipäev on 26. oktoober, ka 31. oktoober. Tuntud üksnes Ida-Eesti õigeusu aladel, päeval on ühisjooni slaavlaste vanemate päevaga. Algselt tähistati seda kolm nädalat pärast mihklipäeva. Mitmel pool kandus midruskipäev kalendrireformide tõttu ühte usupuhastuspäevaga (31. oktoober). Peamine on olnud suguvõsade kogunemine, surnute mälestamine, toidu haudadele viimine, kirmased. Mõnel pool tapeti lahkunute mälestuseks kukk.\nKutja, munad, herned, liha, viin ja õlu – üldiselt mälestamistoidud.\n31. oktoobril 1517, kõigi pühakute päeva laupäeval, naelutas Martin Luther (1483-1546) Wittenbergi linnakiriku uksele 95 teesi, kus ta mõistis hukka indulgentside ehk patukustutuse sedelite müümise. Nende ladinakeelsete teeside üle pidi tulema avalik väitlus Wittenbergi ülikoolis. Väidete kaitsmist ei toimunud siiski kunagi. Selle asemel levisid need teesid saksa keelde tõlgituna ja neist sai alguse suur läänekiriku reformatsioon.


Ava pangakonto Eestis. Abi maksekontode avamisel | ORG.COM. JUURA\nPanga või maksekonto avamine\nPanga- või maksekonto avamine ei ole enam lihtne asi. Eriti kui äriühingu juhtorganites või osanikute hulgas on mitteresidentid. Pakume tõhusa abi panga- või maksekonto avamisel ja vastavusprotseduuride sooritamisel. Turul on nüüd valik kindlasti olemas, ja meie aitame valida just see, mis sobib teie äri paremini.\nEttevõtte dokumentide paketi vormistamine;\nKoostöö panga esindajaga;\nÜldine juriidiline nõustamine.\nPanga- või maksekonto finantsasutuses Europa Majandus Piirkonnas;\nLimiidid vastavalt finantsasutuse reeglitele;\nPanga- ja maksekonto erinevus seisneb selles, et need avatakse vastavalt pangas või fin-tech ettevõttes. Mõlemad kontod pakkuvad samad suvandeid: IBAN, SWIFT, internetipank, SEPA. Pangakonto eelised: maine ja prestiiž. Maksekonto eelised: konto odavam ja kiirem avamine, kaugtuvastus, hea klienditeenus ja mõistlikud vastavuseeskirjad.\nKooskõlasteme projekti ja alustame tööga.\nKoostame dokumente ja vastame panga päringutele.\nKui konto on avatud, saate juurdepääsu ja vajalikuid dokumente kätte.\nTähtaeg: oleneb konkreetsest finantsasutusest ja dokumentide valmistamiseks vajalikust ajast. Tavaliselt kulub pangakonto avamiseni umbes 2 nädalat aega.\nJuriidiline, maksude- ja ärinõustamine.\nKontori üürileping Tallinnas, Eestis (inglise keeles).


Posted on 28. Jul 2015\nHei, kutsun Teid taas tasuta valuutakauplemise koolitusele Tallinnas, 29. ja 30. juulil.\nLisainfo Admiral Marketsi lehel SIIN.\nPosted on 7. Jun 2015 7. Jun 2015\nKuidas tarbijakäitumist meelte abil suunata?\nKas olete kunagi mõelnud, kuidas me põhjendame oma ostuotsuseid? Miks me ostame erinevaid kaupu ja teenuseid?\nTurundusinimesed murravad selle küsimuse üle pead pidevalt. Kui oleks võimalik leida võti inimese meeltesse ja mõtetesse, oleks ju palju lihtsam sõnastada ja kujundada reklaame kaupluste vaateakendel või massimeedias.\nKui läheneda sellele küsimusel turundusinimese seisukohast, siis mida tema teeks? Ta uuriks tarbijate käitumist vaatluste, küsitluste, analüüside või turuuuringute abil. Kuid, nagu on öelnud David Taylor: “Uuring on tahavaatepeegli peegeldus”. Me saame kindlasti vastuseid, kuid need vastused ei pruugi olla tõesed.\nKüsitlused ei aita\nTõenäoliselt on meie küsitlus või uuring toimunud minevikuinfo põhjal. Tarbija on otsuse juba langetanud ning oskab ka kindlasti öelda, miks ta antud ostu tegi. Osaledes uuringutes või küsitlustes, annavad inimesed tavaliselt „õigeid“ vastuseid. Mõningatel juhtudel võime põrgata ka uuritavate vastuseisule – nad lihtsalt ei soovi erinevatel põhjustel õigeid vastuseid anda. Või ei soovi üldse vastata. Ning uuritavad ei pruugi küsimuse peale anda õigeid vastuseid, sest nad ei tea õiget vastust, õiget põhjust.\nSeega pealtnäha lihtne tegevus – tarbijakäitumise uurimine ja selle uuringutulemuste analüüs ei anna sageli tegelikke vastuseid soovitud eesmärkidele. Kuidas siis leida tee tarbija meeltesse? Kuidas seda mõõta ja hinnata?\nKindel on see, et ühest vastust ja õiget lahendust ei ole, kuid sellele küsimusele võiks teistsuguse vastuse anda uurides tarbijate käitumist nende meelelisele käitumisele baseerudes. Mis oleks, kui avardaksime horisonti ja püüaksime haarata sõnumitega nii paljusid tajusid ja meeli kui võimalik? Nagu ütleb tuntud turundusguru Martin Lindström – „skeptikud viitavad asjaolule, et teleka kaudu pole võimalik lõhna edastada. Mis sest, et televiisor aroome ei edasta, pole midagi imelikku aroomide lõimumisel brändi“.\nKuidas jõuda meelteni?\nÜldiselt arvatakse, et teadvustatud mõtted on jäämäe tipp. Tunnetuspsühholoogide seas on rusikareegliks, et alateadvus moodustab kõigist mõtetest 95 protsenti ja see näitaja võib olla tõsiselt alahinnatud. Samuti on lingvistide arvates vähemalt 80 protsenti inimestevahelisest kommunikatsioonist mitteverbaalne.\nPeaaegu kogu meie maailmanägemus rajaneb meelte kaudu saadud kogemustel. Meie meeltel on otseside mäluga ja meeled võivad hetkega emotsioone tekitada. Erksal ja värskel kevadhommikul on ka oma lõhn. Paljud tootjad üritavad seda lõhna pudelisse püüda ning seejärel kasutavad ära kevadega tekkinud emotsionaalset sidet. Meie mälu võib võrrelda tavalise videosalvestisega, mis salvestab erinevaid tundeid. Inimesel on neid vähemalt viis – pildi, heli, lõhna, maitse ja puudutuse jaoks. Need sisaldavad rohkem emotsioone kui ette võiks kujutada, sest nad mõjutavad otse meie emotsioone ja kõike nendega seonduvat.\nJärelikult võime üsnagi kindlalt väita, et meie käitumist ning järelikult ka ostukäitumist, juhivad meelelised tunded ehk sensoorsed tajud. Meie ajus salvestuvad erinevad mälestused, mis sobivatel hetkedel tulevad meile meelde ning seejärel käitume oma mällu salvestatud info põhjal. Siit ka põhjus, miks tarbijad ei oska vahel öelda, miks nad ühe või teise ostu kasuks otsustasid. Seda sellepärast, et nende sensoorne mälu tegutses nende eest. Nende eest tegi aju otsuse ära ning nende käitumine järgnes sellele.\nSoovides võita teed tarbijate meeltesse, tuleb osata ette näha, millised on need võimalused ja kanalid, mis tarbijat enam mõjutavad ja temale sügavama sisemise mälu kodeerivad. Kahjuks tuleb tõdeda, et kõigil tänapäeval kasutatavatel kommunikatsioonimeetoditel on üks ühine nimetaja: kõik nad keskenduvad kahele tajule – kuulmis- ja nägemismeelele. See on karjuvas vastuolus tõsiasjaga, et inimesel on veel kolm taju, millele on võimalik oma sõnumeid suunata. Kuidas seda saavutada?\nÜheks lihtsaks võimaluseks on vaadata enda käitumist kõrvalt: mida teeme meie ise, kuidas meie sensoorsed meeled töötavad ostuotsuste tegemisel ning kasutame neid teadmisi ka meie klientide peal.\nÖeldakse küll, et inimesed on erinevad, kuid meie kõikide käitumises on nii palju sarnaseid jooni, et iseenda jälgimine on suurepäraseks mudeliks teise inimese mõistmisel. Kõik me oleme kuulnud ütlusi „oma silm on kuningas“ või „ ninaga õhku vedama“ – need annavad ühese signaali meie sensoorsete meelte domineerivale mõjule ostuotsuste tegemisel. Nii nagu soojamaa puhkust reklaamides näidatakse palme ja merd, nii on ka kosmeetikatööstuses tähtsaim komponent lõhn, kuid mitte ainult – mõlemal juhul tuleb arvestada, et me tarbijatena soovime ju lõpptulemusena ilusat päevitust, puhanud ilmet, nooruslikku väljanägemist.\nKõik mitteverbaalsed mõjurid ning kõik olulised aspektid, mis meie meeltesse jäävad annavad vajalikul hetkel tõuke alateadvusest ostuotsuse tegemiseks.\nKõik inimesed tunnetavad oma meeli – neid lihtsalt ei teadvustata. Tänu oma meeltele saame me oma igapäevaelust täiusliku pildi. Kui üks neist puudub, saame me aru, kui tähtis ta on. Kuid mingil põhjusel suunab reklaamitööstus oma sõnumid kahemõõtmelisse maailma. Suurem osa kommertssõnumitest, mis meieni jõuavad, põhineb helil ja pildil – vaid väga harva on midagi, mida saab nuusutada, katsuda või maitsta.\nKui meie tänapäevane turundus suudaks luua tarbijale efektiivsed mõjutajad kõikide meelte jaoks, on saanud tarbijad mitte ainult nähtava ja kuuldava toote, vaid loodud on ka võimalus toodet „maitsta“ ja „tunda selle lõhna“. Lõppkokkuvõttes rikastab see meie igapäevast reklaamitegevust ning samas annab võimaluse tajuda erinevaid ostukogemusi mitmekülgsemana ning huvitavamana.\nPosted on 15. Feb 2015 15. Feb 2015\nTasuta valuutakauplemise koolitused veebruaris-märtsis\nOotan kõiki huvilisi lähikuude valuutakauplemise koolitustele.\nVeebruaris toimub koolitus teisipäeval, 17. veebruaril kell 18-21 Tartus Dorpati Konverentsikeskuses.\nMärtsis toimuvad koolitused järgmiselt:\n02.03.2015, kl 18.00-21.00\nTasuta kauplemiskoolitus “Valuutaturud alustavale kauplejale” . Hotell Pärnu, Rüütli 22, Pärnu.\n09-10.03.2015, kl 18.00-21.00\nTasuta 2-päevane koolitus “Valuutaturud alustavale kauplejale”. Hotell Euroopa, Paadi 5, Tallinn.\n23-24.03.2015, kl 18.00-21.00\nTasuta koolitus “Tehniline analüüs ja indikaatorite kasutamine”. Hotell Euroopa, Paadi 5, Tallinn.\nPosted on 25. Jan 2015 25. Jan 2015\nTasuta seminar “Kauplemispsühholoogia finantsturgudel”\nKas emotsioon on halb nõuandja?\nKutsun teid 09.02.2014 kell 18.00 Tallinnasse, hotell Euroopas toimuvale tasuta seminarile.\nUuel koolitusel “Kauplemispsühholoogia finantsturgudel” uurime kaupleja hingeelu ning püüame mõista, kas ja kuidas emotsioonid juhivad kauplemisotsuseid.\nLiitu FB üritusega SIIN\nRegistreerida seminarile saad SIIN\nPosted on 25. Aug 2014 25. Aug 2014\nPosted on 25. Aug 2014\nAlustame taas valuutakauplemise koolitustega!\nJätkame juba traditsiooniks saanud valuutakauplemise koolitustega. Selle hooaja esimene TASUTA 2-päevane koolitus toimub 10-11.09.2014, kl 18.00-21.00 Hotellis Euroopa (Tallinn, Paadi tn 5).\nTutvustame Forex keskkonna põhimõisteid.\nKoolitus on TASUTA ja registeerida saab siit või telefonil 630 9147. Koolituse läbimine ei kohusta Sind rahapaigutuseks, vaid selle eesmärk on julgustada inimesi sisenema maailma, mis siiani võis tunduda rohkem ulmelisena kui igapäevase rahateenimise võimalusena.\nTule kindlasti, sest ma tahan murda nii mitugi müüti mis puudutab väärtpaberitega kauplemist ja sellega seotud hirmusid! Valuutakauplemine on ühelt poolt sama, nagu mistahes muu investeerimine väärtpaberitesse, teisalt on tegemist teistsugust strateegiat eeldava kauplemisega, kus hindade muutus, kauplemise intensiivsus on erinev mistahest aktsiate ostmisest lihtsalt börsi vahendusel. Ma olen näinud selle paari aasta jooksul, mis ma koolitust vedanud olen, väga paljusid inimesi, kes on vähem või rohkem saanud täiendust oma rahalistele sissetulekutele. Seega võin kinnitada, et tegemist ei ole blufiga, vaid reaalselt toimiva maailmaga!\nPosted on 26. Apr 2014 26. Apr 2014\nHooaja viimane tasuta valuutakauplemise koolitus\nAnnan teada, et juba järgmisel nädalal, ehk siis 29-30.04.2014, kl 18.00-21.00 toimub Hotellis Euroopa (Tallinn, Paadi tn 5) selle hooaja viimane tasuta valuutakauplemise koolitus.\nKoolitused on suunatud algajatele, kel puuduvad teadmised ja oskused väärtpaberimaailmas orienteerumiseks või on need teadmised vähesed. Koolitusel räägime sellistel teemadel, nagu:\nPosted on 28. Mar 2014 29. Mar 2014\nMuinasjutt liivakastist nimega Maa\nOli kord üks toreda maja hoov (nimetame seda tinglikult planeediks Maa), kus asus kõikide laste lemmikmängukoht – liivakast. See oli piisavalt suur, et kõik selle hoovi lapsed leiaksid omale mängunurga. Igaühel olid omad mängud: kes ehitas liivalossi, kes mängis mänguautodega, kes rajas teid ja sildu, kes vedas liiva ühest hunnikust teise, kes lihtsalt vormis liivast põnevaid kujusid… noh, nagu lapsed ikka.\nAga selles liivakastis (nagu tavalises liivakastis ikka) kohtuvad erinevad lapsed. Seal oli väiksemaid ja suuremaid, poisse ja tüdrukuid, vanemaid ja nooremaid. Enamuses sellised tavalised, põlvpükstes ja veidi kriimuliste põlvede ning põskedega vahvad ja rõõmsad lapsed. Üldiselt oli kõigil tore, kuid nagu elus ikka, tekivad aeg-ajalt tülid, kaklused ja erinevad huvid, vahel ikka juhtub, et mõni virutab teisele kühvliga, et oma arvamust maksma panna. Meie loos on peategelaseks selles liivakastis üks suur ja paks poiss, teistest palju vanem ja tugevam (olgu tema nimeks Venemaa). Ta oli selline pisut kulunud ja auklike pükstega ning ilmselt mitte väga korralikust perekonnast. Keegi temaga mängida eriti ei tahtnud, aga kuna ta oli teistest suurem ja tugevam, siis polnud midagi teha – tuli leppida. Kui teised lapsed temaga tegemist teha ei soovinud, siis ta pissis teiste laste mängunurka või siis lõhkus nende liivalossi ära või lubas vanematele kaebama minna. No mis sa teed, tuli kaasa mängida, ära öelda ei julgenud peaaegu mitte keegi.\nVälja arvatud üks teine poiss, selline ilus, suur, ilmselt jõukast perest pärit (tema on meie loos USA). Ta oli uhke, julge ja ei kartnud suurele paksule poisile vastu hakata. Teda kartis ka seesama suur poiss, kuna ta tundis, et vastane on piisavalt tugev ning kõik teised lapsed hoidsid võimalusel tema poole. Kui oli vaja leida kaitset, siis enamast suur ilus poiss ikka aitas. Kuigi suur paks poiss lubas oma vanematele ära kituda, siis rahustas neid ilus poiss, pole midagi, mina kaitsen teid.\nLisaks oli liivakastis ka tüdrukuid. Olid mõned väga ilusad ja viksid, valgete põlvikute ning kollase kleidiga (nimetame neid Prantsusmaa, Saksamaa ja Suurbritannia). Nendega soovisid tutvuda nii suur paks poiss kui ka ilus poiss. Ja oh seda jama, kui üks neist sai suurema tähelepanu osaliseks kui teine. Suur paks poiss lubas kohe kaebama minna, ilus poiss vaid muigas ning rõhus oma sarmile ja lubas kõikidele tüdrukutele kommi tuua, mida suur paks poiss teha aga ei saanud, sest tal nii magusaid komme ei olnud. Tema vanemad armastasid kibedaid ja mõrusid maiustusi, mida teised lapsed sugugi ei armastanud. Aga kui häda käes oli – no siis leppisid ka sellega ka teised, sest ilusal poisil said lihtsalt kommid otsa ja magusaisu oli ju nii suur. Seetõttu oligi nii, et mõlemad poisid tahtsid võita nendesamade ilusate tüdrukute tähelepanu, aga tüdrukud, nagu ikka – on väga valivad.\nJa nii oligi, et vahel said teised lapsed maitsta suure paksu poisi komme (mis oli ikka jube mõrudad) ja vahel said nad ka head ja paremat, mida ilus poiss tõi. Nii kestis see üsna rahulikult pikka aega, kuid kuna ikkagi hoidsid lapsed pigem ilusa poisi poole, siis suur ja paks poiss solvus. Üha rohkem pissis ta teiste mängunurka, üha rohkem surus teistele suhu oma kommi ja ühel hetkel lihtsalt teised lapsed enam ei soovinud temaga üldse mängida.\nAhjaa – muuseas, selles hoovis oli ka paar teist liivahunnikut, kus mängisid kaugema nurga lapsed (ütleme, nemad on Austraalia, Lõuna-Ameerika, India). Nemad ei tundnud end nii tihedalt seotuna meie liivakasti lastega ning neid meie probleemid otseselt ei puudutanud. Kuigi – ka nemad tundsid hirmu, et mis siis küll saab, kui suur paks poiss peaks nende liivahunnikusse tulema?\nLisaks oli selles hoovis veel üks poiss. Tema oli kaval ja salapärane, keegi ei tundnud tema vanemaid ja üldse oli ta kõigi jaoks suur mõistatus (meie jutus on see tegelane Hiina). Kõik ühtemoodi kartsid seda poissi ja samas lootsid, et äkki tema just päästab meid kõiki suure paksu poisi käest. Muuseas, seda lootis ka ilus poiss! See salapärane poiss käis kordamööda kõikides liivakastides mängimas ja keegi ei saanudki aru, kelle poolt ta tegelikult on.\nJa siis juhtus see, mis ikka muinasjuttudes juhtub – tuli keegi hea ja ilus ema, kutsus kõiki lapsi tuppa sööma, kõik mured said korraga lahenduse ja kõigil lastel lõppes päev toredasti.\nJa nüüd jutu moto – kes on see hea ja ilus ema, kes lepitab meid liivakastis nimega Maa? Kui seda ema ei ole, siis jätkubki nii, et suur paks poiss lõhub teiste liivalosse, ülejäänud lapsed värisevad hirmust ja vaid ilusast suurest poisist ei piisa, et lepitada ülejäänuid!\nPosted on 24. Feb 2014 24. Feb 2014\nJärjekordne valuutakauplemise koolitus märtsis 5-6.03.2014; kl 18.00-21.00, Park Inn Central hotelli konverentsikeskuses (Studio 1), Narva mnt 7C, Tallinn.\nKoolitus on TASUTA ja registeerida saab siit või telefonil 630 9147. Koolituse läbimine ei kohusta Sind ka otseseks rahapaigutuseks, vaid selle eesmärk on julgustada inimesi sisenema maailma, mis siiani võis tunduda rohkem ulmelisena kui igapäevase rahateenimise võimalusena.\nKes on Eesti tõelised inimbrändid? 11. Jul 2020\nAlustava ettevõtja baaskoolitus august-september 2020 22. Jun 2020


Ilves (Felis ilves) | Uskumatud faktid Ekolss - Loomad\nIlvese teaduslik klassifikatsioon\nIlvese kaitse staatus:\nJänes, linnud, hirved\nEraldatud metsad ja mägised piirkonnad\nHunt, koiott, inimene, puuma\nElage kivimites ja lagede all!\nIlvese füüsikalised omadused\n10–25 kg (22–55 naela)\nÜksikute ja varjatud kiskjatena näeb ilvest inimestel harva.\nKanada ilves on üks suurimaid metsikuid kasse Põhja-Ameerikas, kuid nende kasside teised liigid elavad ka Euroopas ja Aasias. Ilvest on lihtne märgata oma tohutute karvaste käppade, põikpäise saba ja pikkade kõrvatimpudega. Tohutud käpad toimivad looduslike räätsadena, mis aitavad neil liikuda lumistes, külmades metsades ja mägedes, mida see koju kutsub.\nUskumatud Lynxi faktid!\nNeed on üksikud metsikud kassid, kes tulevad tavaliselt kokku ainult paaritumiseks\nNeli sellist kassi liiki leidub paljudes kohtades üle maailma, sealhulgas Põhja-Ameerikas, Venemaal, Euroopas ja Aasias\nIlves on oportunistlik kiskja, kes sööb tavaliselt kõik saagid, mida ta on võimeline tapma\nNeed loomad on hõlpsasti äratuntavad nende suurte käppade, tuttide kõrvade, kohmakate saba ja hallikaspruunide karvavärvide järgi\nIlves Teaduslik nimi\nIlves viitab neljale isase sabaga metskassiliigile, kes elavad Põhja-Ameerika, Euroopa ja Aasia külmades metsades. Kõik need loomad kuuluvad imetajate klassi, Carnivora klassi, Feliformia alamsüsteemi, Felidae sugukonda ja Felinae alamperekonda. Nimi ilves on osa teaduslik nimi kõigist neljast liigist. See pärineb vanast kreeka sõnast, mis tähendas valgust või heledust. Arvatakse, et see termin viitab ilvese säravatele, peegeldavatele silmadele. Nende loomade neli liiki on järgmised:\nKanada ilves (L canadensis)\nEuraasia ilves (L ilves)\nPürenee ilves (L pardinus)\nNende kasside kõige tähelepanuväärsemad omadused on nende tohutud käpad, torgatud kõrvad ja kangekaelne saba. Looma värv varieerub sõltuvalt liigist. Kehavärv järgib keskmise pruuni kuni kuldpruuni kuni helehalli kui hallikasvalget gradienti. Kõigil liikidel on karvane räbal. See on tavaliselt tähistatud mustade ribadega, mis näevad välja nagu kikilips, kuid see pole alati nähtav. Kõigi liikide keha alakülgedel on valge karv.\nLooma suurus ja kaal sõltuvad liigist. Euraasia ilves on suurim isaste kaaluga 40–66 naela. See seisab õlal umbes 27 tolli. Kanada ilves kaalub 18–31 naela ja on õlgade vahel 19–22 tolli. Pürenee ilves kaalub isastel 28, emastel 20 naela. Kõrgus varieerub vahemikus 23–27 tolli. Bobcat kaalub 16-30 naela ja on õlal 20-24 tolli.\nBobcatsid on tehniliselt osa ilveseliikidest, kuid näevad välja ülejäänud kolme liigiga võrreldes pisut erinevad. Neil ei ole tavaliselt pikki kõrvakimbusid ning nende käpad ei ole nii ilmselgelt suured ja polsterdatud nende ühise elupaiga tõttu soojemates oludes. Bobcati teaduslik nimetus rufus viitab selle punakaspruunile värvusele ja sellel on sageli ka silmatorkavaid musti laike.\nKanada ilves kõnnib päikesepaistelisel päeval metsas sügavas lumekattes.\nNeed kassid on tavaliselt üksikud loomad. Harva rändavad väikesed kasside rühmad koos saaki jahtima. Nad elavad tavaliselt kraavides, mis on sisse kaevatud servadesse või kivistesse pragudesse. Siin kasvatavad nad ka oma kassipoegi. Ilves ei võta oma toitu tavaliselt oma koopasse tagasi, kui just ema ei pea kassipoegi toitma. Need loomad on väga hiilivad ja oskavad inimasustust vältida, mistõttu neid nähakse harva.\nEnamik liike liigub kõrgel metsades, mis pakuvad rohkelt kaitset tihedate põõsaste, puude ja kõrge rohuga. Kuigi see metsik kass jahib tavaliselt maas, on ta täielikult võimeline puude otsa ronima ja ujuma. Euraasia ilves elab Kesk- ja Põhja-Euroopas ning üle India, Põhja-Pakistani ja Iraani Damavandi mäe lähedal. Seda liiki leidub kõige sagedamini Põhja-Euroopa riikides nagu Norra, Soome ja Rootsi, samuti enamikus Venemaal.\nPürenee ilves on palju haruldasem ja elab ainult Hispaania lõunaosades. Varem elas see ka Ida-Portugalis, kuid suri seal välja.\nKanada ilves elab peamiselt Kanadas ja Alaskal, kuid teda leidub ka mõnes USA põhjaosas, nagu Washington, Montana ja Maine. Selle elupaigaks on peamiselt boreaalsed metsad, mis on tuntud ka kui lumemetsad ja koosnevad suures osas okaspuudest.\nThe bobcat ulatub kaugemale kui Kanada ilves. Seda leidub Lõuna-Kanadas, suuremas osas Ameerika mandriosast ja lõunas kuni Mehhiko põhjaosani. Ta elab nii metsades kui ka rohumaadel.\nSee loom on oportunistlik kiskja ja võib küttida väga erinevaid loomi. See on range kiskja. Kanada ilves eelistab tungivalt räätsajänes ja tema arvukus kõigub vastavalt jänese kättesaadavusele. Kuid see peab ka jahti kala , oravad , küülikud , linnud , riis , kalkun , ja veel. Suurem Euraasia ilves küttib sageli suuremaid loomi, näiteks hirved , põhjapõder , ja isegi põdrad.\nIlvesekiskjad ja ähvardused\nNeid loomi ähvardavad peamiselt nii temast suuremad kiskjad kui ka inimesed. Euraasia ilves on üks suuremaid kiskjaid Euroopas, kus on ainult hall hunt ja pruunkaru olles suurem. Põhja-Ameerikas puuma, hall hunt ja koiott ähvardada ilvest. Inimesed on ilvest sageli oma karusnaha pärast jahtinud, kuid mõned liigid on nüüd kaitstud, sõltuvalt piirkonnast. Euraasia ja Kanada ilves on elupaiga kadumise suhtes kõige haavatavamad. Mõlemad sõltuvad ka sellest, kas saakloomade arv jääb terveks. The bobcat on kõigist ilveseliikidest kõige vähem ohustatud ning tema arvukus jääb inimeste saagiks vaatamata sadadele tuhandetele.\nPürenee ilves on neist kassiliikidest kõige rohkem ohustatud. 2004. aastal elas Lõuna-Hispaanias ainult 100 looma. Tänu Hispaania valitsuse jõupingutustele looduskaitsel on nad mõnevõrra taastunud. 2014. aasta seisuga leiti samast piirkonnast üle 300 looma.\nIlvese paljunemine, imikud ja eluiga\nEuraasia ilves paaritub ajavahemikus jaanuarist aprillini, emasel on sel ajal neli kuni seitse päeva üks munemisperiood. Isased teevad sügavat urinat, et potentsiaalseid kaaslasi nende kohaloleku hoiatada, emased aga pehmemaid mjäu helisid. Rasedad naised otsivad oma pesade ehitamiseks salajasi kohti, mis asuvad sageli koobastes või tihedustes. Tiinus kestab 67–74 päeva ja selle tulemuseks on tavaliselt kaks kassipoega. Kolm või enam pesakonnas olevat kassipoega on haruldased. Need kassipojad on vahemikus 8,5 kuni 15,2 untsi. Nad on kaetud hallikaspruuni karusnahaga ja saavad täiskasvanute värvuse 11 nädalaks. Nende silmad avanevad umbes 10 päeva pärast. Tahket toitu saavad nad süüa umbes kuue nädala jooksul, kuid täielikult võõrutatakse alles vähemalt viis kuud. Emane ilves lahkub pesast kaks või kolm kuud pärast sündi ja kassipojad saadavad teda kuni kümne kuuni.\nKanada ilvestel on märts ja aprill ajavahemikul ühe kuu pikkune paaritusperiood. Kutsumiste paaritamine ja uriiniga märgistamine on tüüpiline paarituskäitumine. Tiinus on vahemikus kaks kuni kolm kuud ja saadud pesakond võib olla üks kassipoeg või kuni kaheksa. Pesakonna suurus varieerub sõltuvalt saagi olemasolust. Kassipojad kaaluvad 6,2–8,3 untsi ja ei ava silmi 14 päeva. Need kassipojad jätavad ka oma ema umbes 10 kuuks.\nPürenee ilvese pesakond sünnib märtsist septembrini pärast kahekuulist tiinusperioodi. Suurem osa sündidest on märtsis ja aprillis. Need kassipojad kaaluvad 7–8,8 untsi. Kümne kuu pärast on kassipojad enamasti iseseisvad, kuid paljud jäävad ema juurde umbes 20. elukuuni. Teadupärast satuvad nad omavahel vägivaldsesse võitlusse, mis viib sageli surma. See hakkab juhtuma 30–60 päeva vanuselt.\nBobcatsid paaritub tavaliselt veebruari ja märtsi vahel. Isane bobcat reisib ühe emasega ja paaritub temaga mitu korda. Emane bobcat kasvatab kassipojad pärast sündi üksi. Bobcati pesakonnad koosnevad tavaliselt kahest kuni neljast kassipojast, kuid neid võib olla kuni kuus. Tiinus kestab 60 kuni 70 päeva, mille tagajärjeks on tavaliselt aprilli või mai sünd. Bobcati kassipojad avavad oma silmad üheksa päeva paiku ja võõrutatakse kahest kuust. Kolme kuni viie kuu vanuselt hakkavad nad pesast lahkuma ja reisivad koos emakobakaga.\nEuraasia ilves on vangistuses elanud kuni 21 aastat. Teadaolevalt elab Kanada ilves vangistuses kuni 27 aastat ja looduses 10–16 aastat. Bobcat elab looduses 7–10 aastat, üks märkimisväärne erand on 16 aastat. Vangistuses elas vanim bobcat 32 aastat. Pürenee ilveste maksimaalne metsik eluiga on 13 aastat.\nKanada ja Euraasia ilvese ja bobcati kaitsestaatus on vähemalt muret . Arvatakse Pürenee ilvest ohustatud . 2015. aasta seisuga elab Pürenee poolsaarel 400 Pürenee ilvest. Ameerika Ühendriikide bobcatsi populatsiooni arvatakse olevat mitusada tuhat. Euraasia ilveste populatsiooni arvatakse olevat üle 45 000 ja seda peetakse üldiselt stabiilseks. Ka Kanada ilveste populatsioon on stabiilne ja seda arvatakse olevat kümneid tuhandeid.\nAmeerika Ühendriikide loomaaedades on nendest kassidest kõige levinumad Kanada ilves ja bobcat. Neid on hõlpsasti kogu riigi loomaaedades, sealhulgas järgmised:\nKivist loomaaed Uus-Inglismaa\nSmithsoniani riiklik loomaaed\nIlves vs Bobcat\nBobcat on ilveseliik, kuid tema välimus on kergesti eristatav Kanada ilvestest, kellega ta jagab mõnda leviala. Bobcatil on tavaliselt silmatorkavad mustad laigud ja punakas karusnahk. Ka tema karusnahk on vähem paks ja sellel pole pikki kõrvakobaraid ega Kanada ilvese tohutuid käppasid. Bobcatit leidub peaaegu igasugustes elupaikades ja see asub kogu Ameerika Ühendriikides ja Kanada lõunaosades. Kanada ilvest leidub enamasti Kanada ja USA põhjaosa lumemetsades


Aprilli automüük kõvasti languses, aga kallimatel markidel läheb hästi - Autogeenius\n6. mai 2022 kell&nbsp13:12\nNoobelmarke esikümnes lausa kolm\nJätkuvalt oli edukaimaks automargiks Toyota, milliseid osteti aprillis 412. Esikolmikusse mahtusid ka Kia (210) ja Škoda (190). Järgnevad Volkswagen (126), Audi (100), Renault (71), Hyundai (65), BMW (63), Mercedes-Benz (56) ja Citroen (50).\nMudelite esikolmiku moodustasid Toyota RAV4 (174), Kia Sportage (105) ja Toyota Corolla (87). Järgnevad Kia Ceed (55), Škoda Octavia (41), Toyota C-HR, Škoda Kodiaq ja Toyota Yaris Cross (kõik 38), Škoda Superb (34) ning esikümne lõpetab Volkswagen Tiguan (32).\nLamborghini paneb jätkuvalt võimsalt\nErilisemate autode rubriigis rokib taas Lamborghini (3), mida see aasta on müüdud juba 13 autot. Ferrari ning Bentley nimekirja lisandus mõlemasse üks sõiduk, tehes 2022. aasta müügiks kokku vastavalt 5 ja 7 sõidukit. Porsche andis üle 22 autot.\nMärksõnad: amtel, aprill 2022, automüük, eesti, Lamborghini


VIDEO | Patarei vanglasse kavandatakse kommunismikuritegude muuseumi - kommentaare 1-8\nMiks selline taas mõttetu kallis tühi valge ruum?\nSama raha eest saaks samadesse ruumidesse kooli või hoolekandeasutuse või mingi tootmise rajada, aga ei jälle vaja sooja kohta tulevasele direktorile ja vananevatele ametnikele, kes siis ekspositsiooni valvuritena lõpu poole tiksuvad?!\nKommunistide kuritegude viimane faas veel käib - NLKP liikmetest moodustatud nelja post-kommunistliku partei ja isamaa reeturite liidu tihedas koostöös on viimased 26 aastat ehitatud sita-lepiku-eestit, kus kõigil (peale korruptantide endi) on halb elada.\nViimane endine kommunist kaotab teovõime umbes 2040 ja on lahkunud 2050. Milline on siis küll kommentaariumi temaatika?\nJuba palju varem tuleks üritada puhastuda, EW vaenlaste kätega ehitatud sitalepikueesti tuleb korda teha, ENSV võikalt haisev laip riigiasutustest välja kanda (ilmselt on arusaadav, et jutt käib nõukogudelikust ametnikekultuurist), et see raibe ei saaks enam oma toksilisi laibagaase levitada jne.\nJa muuseumi rekvisiidid peaks ka ikka ehtsad olema, mida rahvas trellide vahelt kiigata saaks. Neid ju elus veel hulgi, küll presiidiumi esimehi, küll plaanikomitee esimehi, muust prügikalast rääkimata. Üks hoidke raha hoiukassas tegelane lausa tahab ise sinna minna, aga näe, pahad poisid ei lase teda kuidagi oma väljateenitud puhkusele.\nKõiksugu -ismid ei tee kuritegusid. Neid teevad inimesed. See on järjekordne võõrpropaganda üritus.\nKeegi peab tulevikus kõiki neid muuseume ka ülal pidama! Teades, et maksumaksjaid jääb aina vähemaks, tekib küsimus - kes?\nEks seal väga rängad Nõukogude inimsuse vastased koriteod ka tegelikult toimusid alates 1940 aastast .Ka seda vanglat juhtis juut, kes isiklikult tihti võttis osa tapmistest . Nime leiate internest - see pole raske , kui toksite sisse ''Patarei Vangla juhid aastast 1939'' .\nKuriteod jagunevad vaikimisi muuseumiväärilisteks ning mitte muuseumiväärilisteks ... ???


PRUUTNEITSID JA PEIUPOISID - DIANA UNT\nPRUUTNEITSID JA PEIUPOISID\nKAS PRUUTNEITSISID ON VAJA?\nKui noorpaari sõbrad on väga hakkajad ja valmis igal moel pulma oma energiat ja aega panustama, siis on see suurepärane! Sel juhul on igati mõistetav, et pruut tahab neid vaeva eest tänada ja võtab oma kaunid tüdrukud pulmapäeval enda kõrvale särama.\nAga reaalsus on natuke teine, inimestel on kiire ja ka noored ei taha oma sõpru koormata. Kauneid pruutneitsisid ja peiupoisse on imeilus vaadata, veel vingem pildistada, aga abivägi võib-olla mitte nii väga, sest ka noorpaar soovib sõpradele peoga üllatust valmistada ning tihti on selle suure korraldusliku töö jaoks palganud pulmakorraldaja.\nOlen kahjuks näinud ka tujutsevaid pruutneitsisid, kes on olnud pahased, et pruut enne neid meiki sai ja kes ei teadnud ka kogu pulmakorraldusest midagi. Nii et küsimus, kas neid on vaja, sõltub ainult teist ja siin ei ole ühest vastust. Mõlemad variandid on õiged! Tegu on teie parimate sõpradega ja rõõmustada alates hommikust koos nendega võib olla väga äge (ja ka väga kurnav), kuid kindlasti seob see teid veelgi tugevamalt kokku.\nKui aga teil on pruutneitsid ja peiupoisid juba välja valitud, otsus tehtud, siis ka nende üles pildistamiseks ja nendega koos pildistamiseks tuleb enne tseremooniat aega varuda. Orienteeruvalt 40 min. Üles on vaja pildistada iga noor inimene eraldi, grupina, pruut pruutneitsidega kui peig koos peiupoistega. Lisaks ka kõik koos. Te võite selle aja loovutada ka enda ilupiltide arvelt, me saame kenasti hakkama, kuid pruutneitside soengute ja meikide organiseerimisega tuleb olla väga tähelepanelik. Oleks hea, kui kõik püsiksid ajagraafikus ja oleksid kohal täpselt õigel ajal.\nPanen siia ühe vahva artikli (viide siin)– Pole midagi ilusamat kui abielluda sulaselgest armastusest, seista teineteise kõrval oma lähimate pereliikmete, sõprade, pruutneitsite ja peiupoiste ees ning öelda „Jah!“. Õnneks ei pea viimased kaks tänapäeval enam selliseid kohustusi täitma nagu vanal ajal.\nINFO EELSESSIOON / KIHLUSE SESSIOON


Tegin tütrele lasteaeda õues olemise komplekti. Selline kerge kilekas. Kuna lasteaia hoovil on alati tuul, siis jopele panin alla ühe kihi õhukese vatiini. Püksid on ilma vatiinita. Kapuuts käib trukkidega, nagu see nõue nüüd on. Komplekt on suurusele 92, kuid jope tegin pikema. Kasutasin Ottobre lõikeid.\nPildil tütar näitab, et nende uute riietega on võimalik ka ronida (vanaema aia otsas).\nheinthel posted @ 11:15 - Link - kommentaarid (3)\nExklassiõde saatis mulle täna hommikul sellise nalja. Jagan seda ka Teiega.\nheinthel posted @ 09:30 - Link - kommentaarid (5)\nTäna hakkasin siis tegelema tikkimismaratoni asjaga. Kuna olen end sinna nö registreerinud, siis peab ka tulemusi olema. Siiamaani olen otsinud, et mida võiks tikkida, kuid meelepärast ei ole silma jäänud. Olen tahtnud, et oleks Puhhi teema ja et kõik peategelased oleks pildil. Kuna ma sellist pilti ei leidnud, siis hakkasin juba midagi muud mõtlema, kui nägin lauakatet, mis on meie kõige väiksemale sugulasele kingitud. Kuna pisike tirts ei viibi hetkel Eestis, siis sai lauakate endale koju toodud, paber siin tehtud ja aknapeal kopeeritud. Selline on siis tulemus. Homme lähen niite ostma. Tahaks teha suurema padja oma tütre tulevasse tuppa, kuhu ta arvatavasti veel sel aastal kolib. Loodan, et jõuan ikka detsembriks valmis.\nheinthel posted @ 12:16 - Link - kommentaarid\nJutt ei kuulu nüüd käsitöö alla, kuid minu arvates on see natuke naljakas ja jagan seda ka Teiega.\nMeie maja ees seisab mingi 15-20 autot. Ükshommik vaatan aknast välja ja näen, et meie auto on lindude poolt ikka korralikult ära ristitud. Polnud siis midagi teha, kui lõunaajal vanaema juurde sõita, et auto puhtaks teha. Kusjuures kõige imelikum on see, et kõrval autodel ei olnud mingeid "plekke".\nTäna tuli elukaaslane töölt koju. Pargime nüüd autot teise kohta (aga ikkagi maja ees). Mõniaeg hiljem läks elukaaslane lapsega aknast õue vaatama, kui nägi, et auto on jälle korralikult täis lastud. ) Muud autod parklas aga väga puhtad.\nEi tea, mis vaen lindudel meiega on.. )))))\nheinthel posted @ 15:23 - Link - kommentaarid (8)\nSain valmis nädalavahetusel alustatud tenkud. Ühele pisikesele kutile varsti küllaminek. Tenkude sisetalla pikkus on 12cm. Aga ideed tenkude tegemise kohta sain siit ja siit\nheinthel posted @ 15:00 - Link - kommentaarid (8)\nPorgandikook ämmale. Talle maitseb see väga, väga, väga..alati, kui mingi üritus on, siis laseb mul seda teha. Selle retsepti sain kunagi ämma sugulase käest, kui külas käisime. Retsept siis selline:\n2kg keedetud porgandeid, mille mina saumiksriga peeneks purustan.\nnatuke vähem, kui pool klaasi suhkurt\nLasen kogu kupatuse saumiksirga veelkord läbi ja panen siis pannile, kuhu olen juba poest ostetud lehttaigna pannud. Küpsetan mingi 200c juures ja kuskil 30min.\nheinthel posted @ 13:29 - Link - kommentaarid\nTegin oma "lapselapsele" teki, padja ja lina.\nheinthel posted @ 07:01 - Link - kommentaarid (4)\nSelle aasta talveriiete tegemise ots on nüüd siis lahti tehtud. Esimesed riided tegin Pipieri\nkõige väiksemale lapsele.\nheinthel posted @ 08:23 - Link - kommentaarid (2)\nheinthel posted @ 08:19 - Link - kommentaarid (1)\nÄmm on meil kasvataja. Esmaspäeval tegi mulle tellimuse, et ma teeks talle lasteaeda kuubikud, millel oleks tähed peal. Võõrtähed võtsime välja ja kokku tuli seega 24 tähte. Selliseid kuubikuid kasutab arendavates mängudes.\nLeidsin kodust kunstnaha tükke ja lasin need käiku. Kuubikud täitsin porolooniga (vana vanninustikuga, mille tükeladasin pisikesteks tükkideks). Kuubiku mõõt 7x7x7.\nheinthel posted @ 12:07 - Link - kommentaarid (11)


Uus e-Maksuamet saab valmis 2019. aasta kevadel ja läheb maksma 5 miljonit eurot | Digigeenius\nUus e-Maksuamet saab valmis 2019. aasta kevadel ja läheb maksma 5 miljonit eurot\nFoto: Sander Ilvest, PM Scanpix Baltics\nMaksu- ja Tolliamet koos rahandusministeeriumi infotehnoloogiakeskusega sõlmisid lepingud tarkvaraettevõtetega Icefire ja Nortal uue e-maksuameti/e-tolli (e-MTA) arendamiseks. Lepingud hõlmavad esimest etappi, kus 2019. aasta kevadeks uueneb täielikult iseteenindusportaali ülesehitus ja kaasajastatakse e-teenuste kasutusmugavus.\nLepingute maksumus on 1,5 miljonit eurot. Tegemist on kolme esimese lepinguga, kokku läheb maksu- ja tolliameti iseteenindus- ja arvelduste keskkonna põhimõtteline ja visuaalne uuendamine maksma hinnanguliselt 5 miljonit eurot.\nMaksu- ja tolliameti peadirektori Valdur Laidi sõnul on nende arenduste valmimine kliendi jaoks kindlasti kõige tajutavam muutus. “Uus tehniline baas aitab muuta kogu suhtluse meiega võimalikult kontaktivabaks. See tähendab, et tehnoloogilisi võimalusi andmete saatmiseks või meiega muul moel suhtlemiseks tekib juurde, samuti on e-MTAs olevad teenused oluliselt selgema ja mugavama ülesehitusega,” ütles Laid.\nIcefire juhatuse esinaise Vilve Vene sõnul on neil MTA pikaajalise tehnoloogiapartnerina hea meel aidata taas ameti e-teenused kvalitatiivselt uuele tasemele viia. “Usume, et selle innovatsiooni tulemusel muutub nii Eesti ettevõtete, eraisikute kui ka e-residentide riigiga suhtlemine palju sõbralikumaks ja mugavamaks,” lisas Vene.\nRahandusministeeriumi infotehnoloogiakeskuse direktori Margus Noormaa sõnul on märkimist väärt, et loodav iseteeninduskeskkond põhineb kaasaegsel teenuspõhisel arhitektuuril. Uued komponendid baseeruvad vabavaralisel platvormil ning lihtsustub rakenduste ja keskkondade haldus, märkis Noormaa.\nNortali avaliku sektori äriüksuse juhi Lauri Tammiste sõnul on MTA e-lahendused olnud Eesti e-riigi lipulaev aastaid ning eeskujuks teistele sarnastele organisatsioonidele üle maailma. “On hea meel anda panus uue e-MTA platvormi loomisel, mis muudab maksu- ja tolliameti e-keskkonna selgemaks, mugavamaks ja lõppkasutajale kaasaegsemaks,” lisas Tammiste.\nMTA iseteeninduskeskkonna projekt sisaldab kliendi töölaua arendamist nn portaalina, mis lihtsustab navigeerimist ja soovitud tulemuseni jõudmist. Samuti tekib kliendile ühtne vaade e-MTA e-teenuste tarbimisel. Lisaks pakub uus arvelduste komponent kliendile palju selgemat ülevaadet oma nõuetest, toimingutest, ettemaksukontost ja tagastustaotlustest. Lihtsustub ka maksete tegemine.\nTeenuste uuenemise üldiste põhimõtetega saab tutvuda siin.\nMärksõnad: e-teenused, eesti, maksuamet\nXiaomi uus juhtmevaba laadimistehnoloogia laeb telefoni täis 19 minutiga\n20. oktoober 2020 kell 19:43\n20. oktoober 2020 kell 16:49\n20. oktoober 2020 kell 16:42\n20. oktoober 2020 kell 16:03\n20. oktoober 2020 kell 14:00\n20. oktoober 2020 kell 13:02


Suurimad linnad Türgis - 2021\nSuurimad linnad Türgis\nTürgi lühike ajalugu\nTänapäeva Türgil on pikaajaline sisserände ajalugu ja mitmesugused kultuurid, mis eksisteerivad oma piirides. Tsivilisatsioonide tõendusmaterjalid ulatuvad nii kaugele kui kivi, raud ja pronksiaeg. 5. sajandil eKr. Arendasid Pärsia valitsejad ala ja ehitasid tee, mis lubas kaupade ja inimeste transportimist. Kuna kaubandus suurenes, siis ka sadamalinnade suurus ja tähtsus. 1300-ndate aastate jooksul vallutanud Ottomani impeeriumi valitsemise üle said mitmed linnad ühel või teisel ajal pealinna. Nende tähtsus tõi kaasa kasvu ja sisserände. Sel ajal läksid Türgisse sadu tuhandeid inimesi Hispaanias, Portugalis, Kesk-Euroopas ja Venemaal. 1920. aastatel sisenes Türgi vabariiklaste perioodile, mis tõi kaasa moslemi pagulasi Aasia, Araabia, Põhja-Aafrika ja Euroopa riikidest, kui kristlus üleujutas oma kodumaad.\nTäna on riigis elatud üle 73 miljoni inimese. Elanikkond on paljurahvuseline ja kasvab jätkuvalt umbes 1, 2% aastas. Umbes 72, 5% rahvastikust on etnilised türklased. Ülejäänud 27, 5% on teised etnilised vähemused, sealhulgas kreeklased, juudid, albaanlased, kurdid, armeenlased ja grusiinid. Kõige tavalisem religioosne identifitseerimine on sunni moslem.\nÜlekaalukalt on Türgi suurim linn Istanbul, kus on umbes 13, 82 miljonit elanikku, peaaegu 20% kogu Türgi elanikkonnast. Seda linna, mis asub Musta ja Vahemere vahel, peetakse riigi majanduslikuks, ajalooliseks ja kultuuriliseks keskuseks. Rahvastiku suurus kasvab 3, 45%, mis on kiirem kui riigi keskmine, sisserändajate suure sissevoolu tõttu. Need inimesed on pärit maapiirkonna maapiirkonnast, otsides majanduslikke võimalusi ja paremat elukvaliteeti. Tegelikult on ainult umbes üks kolmandik linna elanikkonnast algselt Istanbulist. Linnal on arenenud tööstussektor, mis toodab selliseid kaupu nagu tubakas, oliiviõli ja sõidukid. See tööstus pakub ka enamikku töökohti selles piirkonnas.\nTeine suurim linn on Ankara, kus elab 4, 47 miljonit inimest. Pool elanikkonnast on alla 30-aastased ja omavad riigis kõige kõrgemat haridustaset. Ankara linnapiirkond on kasvanud samamoodi nagu Istanbul, kus maapiirkondade elanikud otsivad tööd. Kaitse- ja kosmosetööstus on siin suured ja kasvavad, kuigi avalik sektor annab enamiku tööhõivevõimalustest.\nIzmir, mille elanikkond on 2, 83 miljonit, on kolmas kõige asustatud linn Türgis. 1960. ja 1970. aastatel põhjustas linnapiirkondade investeeringute puudumine linna ümbruses suure rände Izmirisse. Täna kasvab linn jätkuvalt. Ligikaudu 2500 juudi inimest kutsuvad seda linna koduks, mis on riigi suuruselt teine elanikkond. Samuti on oluline osa Itaalia, Prantsuse ja Veneetsia päritolu inimestest.\nTeiste Türgi asustatud linnade vaatamiseks avaldatakse allpool nimekiri.\nTürgi demograafia muutub kiiresti varjupaigataotlejate pagulaste hiljutise suurenemise tõttu. Süüria on nende isikute peamine allikas riigis valitseva konflikti tõttu. Türgi on avanud uksed, et pakkuda varjupaika neile, kes põgenevad oma riigist, ja nüüd on tal üle 1, 7 miljoni süürlase. Iraaklaste arv sadades tuhandetes. Lähiajal pole rahu märke, et tõenäosus, et need põgenikud koju jõuavad, vähenevad jätkuvalt. Sellel on drastiline mõju nii rahvastiku kui ka avalike teenuste demograafilisele maastikule. Kuna pagulastele antakse tööviisa, on lootus, et nad hakkavad elatist teenima ja suutma Türgi kultuuri omaks võtta.\nRahvastik (miljonites elanikes), 2013


Esimene 6-8 nädalat pärast sündi - perioodi füüsilise ja emotsionaalse korrigeerimist. Töö kaua 9 kuud on lõppenud, näete oma imeline laps, tunne ülevus ja õnnis kergus asendatakse tõsidusest viimastel päevadel.ISTANBUL, June 17 Convicted of blasphemy and evangelism in two separate cases this year, an Algerian.Barbie is not your friend! neljapäev, jaanuar 29, 2015. Kust tulevad sõnad.\nTARTU ÜLIKOOL. Spordibioloogia ja füsioteraapia instituut. Kaarel Kärner. Alexanderi tehnika printsiibid ja. nende rakendamine muusikute ettevalmistuses.Vikerkaar 4/ 1992 ISSN Jean Follainii, Jüri Kaldmaa ja Pille Sova luulet; Mart Kivastiku, Toomas Raudami proosat; Hasso Krull: mis on poststrukturalism; Mircea EHade: püha ja pühitsematu; Loone.Ilmunud Vikerkaares 2012, nr 4–5. Püüdes teha oletusi selle kohta, mida Marx oleks tänapäeva maailmast arvanud, tuleb kõigepealt rõhutada, et Marx ei olnud empirist.\nSellised mutatsioonid põhjustavad aminohapete vahetust valgus, teravad põlved ning vähenenud karvakasv kehal. Kõrvalekalle tulenes sellest.Valgus suu inetus lastel (fotod siis väiksemaid tüüpi kõrvalekalle ei ole võimalik kuid siis üha enam ja enam väljendunud.Aeglaselt painutada.Sest talvest kinni hoidmine on ju kõrvalekalle normist. Mis teeb pikaks veninud talve sümpaatseks on VALGUS Nüüd siis said järgnevad põlved käia.\nValgus torkis silmi, suu oli paks, kõrvalekalle tüüpilisest aegruumi struktuurist, Pehme pind, mille külmusesse mu käed ja põlved vajusid.Vikerkaar 3 2018. EDASI KIIRENDUSKURSIL! Velimir Hlebnikov kõiksuse seostest.Alex Williamsi ja Nick Srniceki aktseleratsionismi manifest.Tõnis Kahu kiirenduse mõnust ja valust popkultuuris.Maetu põlved puudutasid lõuga Ruudukujulise ehitise külje suurim kõrvalekalle oli vaid üks kaheteistkümnendik kraadist ning seda valgus, kiired.\nIssuu is a digital publishing platform that makes it simple to publish magazines, catalogs, newspapers, books, and more online. Easily share your publications and get them in front of Issuu’s millions of monthly readers.KURAARE-Referaat- Mis on kuraare- Kuraare on mürk-mida Amazonase vihmametsade põliselanikud-Indiaanlased-kasutavad-jahipidamiseks-Saaklooma halvamiseks kantakse mürk nooleotstele-Kuraare mõjukemikaal-tubokurariin halvab lihased ja võib peatada hingamistegevuse-mis lõppeb surmaga-Kuraare on-tänapäeva meditsiinis laialt kasutuses.Valgus hiilis tuppa sama vargsi nagu argipäev Mõni kõrvalekalle klassikalistest vormireeglitest võib olla sama peen kui Kallikese põlved.\nTahad elada kaua – Tervis looduslikul teel, Hinga ennast terveks, Lõdvesta ennast terveks, Liiguta ennast terveks, Tervenda ennast veega, Toitu õigesti.Peamiste jalgade liigeste haigused: põlved ja sõrmed Kaasaegne meditsiinipraktika näitab, et peaaegu iga inimene oma elus seisab silmitsi jalgade liigestega.Ei ole. Õpetajakutse omandamine oligi ainus nii-öelda kõrvalekalle, kui selg või põlved valu teevad. Tasuline Valgus pääses Viljandi mõisa.\nMis teeb pikaks veninud talve sümpaatseks on VALGUS; see, mida Eestis südatalvel napib, aga Vabariigi aastapäeva aegu saabub. Välksatab, pimestab ja seda kõrgemalt ja üha uutest vinklitest; näiteks üle katusteharjade, mille tagant pole ammu küündinud piiluda.Põlve valgus asend kõrvalekalle Ülakeha on Jalad koos, toetus varvastele ning tõsta põlved ja küünarnukid maast lahti.Valgus torkis silmi, suu oli paks, kõrvalekalle tüüpilisest aegruumi struktuurist, mille külmusesse mu käed ja põlved vajusid.\nTõmmake oma põlved tagasi nii palju kui võimalik ja hoida karjuvad, intensiivne valgus; ärge unustage kuid kõrvalekalle neist ei ole mitte ainult.Our engineers did not find any Description line for the perekool.ee domain. We recommend you review the page detail.TAHAD ELADA KAUA? See kirjutis on mõeldud kõigile neile, kes soovivad ja riskivad proovida parandada oma tervist ja pikendada elu ALTERNATIIVSEL TEEL. Eluline tähtsus….


Olen koertega kokku puutunud kogu teadliku elu. Hetkel on minu kaaslaseks 8. aastane Alaska malamuut Lex, kuid varem olen pidanud Tiibeti mastifeid ja minuga on koos elanud ka Chow-Chow. Lexiga koos hakkasin aga tõsisemalt tegelema koerte koolitamisega ja enese täiendamisega koerte koolitamise vallas. Kuigi on levinud arusaam, et teatud tõugu koeri (nende hulgas ka malamuute) ei ole võimalik hästi kuulekusele koolitada, saavutasin Lexiga kuulekusvõistlustel korduvalt kõrgeid kohti. Tahtmise ja konkreetsele koerale sobilike koolitusvõtete kasutamise korral on minu isikliku kogemuse põhjal kõik võimalik.\nMul on kõrgharidus, magistrikraad ja igapäevaselt töötan avalikus sektoris. Koertega tegelemine on minule aga pikaajaline hobi ja kutsumus. Viimasel ajal olen tegelenud erakoolituste andmisega, kuid varasemalt olen andnud ka koolitusi gruppidele. Olen tugevalt seda meelt, et koer ja inimene peavad igapäevaselt koos elama ja teineteisega hakkama saama selliselt, et üks ei ole teise jaoks koormaks. See on ka minu filosoofia koolitamisel – õpetada koertele ja koeraomanikele selliseid tehnikaid, mis aitavad igapäevaselt õnnelikult ja võimalikult probleemivabalt koos elada.\nMinu esimeseks treeneriks, kes tegelikult kujunes ka minu lähedadeks sõbraks, oli Sirje Vets. Lisaks sellele, et jään alati Sirjele tänulikuks kõige eest, mida ta mulle õpetanud on, tahaksin teda veel tänada ka hindamatu sōpruskonna eest, mille liige ta on ning mis sai alguse just tema trennides!\nVõistlemisest: Võistlustel sain nii mina kui Lex palju olulisi kogemusi. Aga kuna Lex on ennekõike pereliige, kelle heaolu on ilma kahtluseta spordist tähtsam, otsustasin pärast Lexi esimest maokeerdu aktiivset sporti enam mitte teha. Tänasel päeval on Lex lõbus, särtsakas ja energiline perelemmik, kes naudib pikki jalutuskäike ning saadab oma pere kõikjal, kus see on võimalik.\nReaktiivsus ja muud psüühilised probleemid


Kommentaarid - Nõmmelase avalik kiri tegevlinnapea Aasale: Sarapuu võib teilt kas või aluspüksid jalast ära varastada, ilma et te aru saaks! - DELFI\nNõmmelase avalik kiri tegevlinnapea Aasale: Sarapuu võib teilt kas või aluspüksid jalast ära varastada, ilma et te aru saaks! - kommentaare 1-7\nRegistreeritud (11) Anonüümne (104)\nMis teha, kui Linnapea on ullike ja ega keskerakonnal pole asjalikumat kuskilt võtta ka.\nKogu see erakond peaks umbusalduse saama!\nKogu see prügi linnavalitsuse maja ette viia ja Sarapuu õuele.\nLgp. Aas, hakate meid karistama, oma kolleegi varastamiste ja väärtegude pärast? Eriti madalalaubaline käitumine!\nAga sellepärast aas nii vagane ja häbelik ongi, et need on ammu jalast läinud.\nEks ole aeg juba sellistel ullikestel linnavalitsusest oma vabal tahtel lahkuda. 18 a on pikk aeg ja selle aja jooksul mandutakse või hakatakse oma taskuid täitma. TLV ei suuda enam kiirelt ja valutult asjadele lahendust leida. See probleem on juba pikalt ülal olnud. Asi on lihtsalt mannetus juhtimises.\nEga nood avalikud kirjad niisama ei teki.Vorpigu nüüd reformierakond oma "avalikke kirju". Täna said jälle Riigikogus ühe valuse nätaka. Paras neile reformi pätiraiskadele.\nTore linnapea, ei tule tööga toime , aga õigust jääb ülegi..\nPartei ei liida ... partei koondab omasuguseid.\nIgasugu linna-aktivistid on mind ikka pannud imestama, et misasi küll neid pidevalt torgib- küll on prügivedu/looduse säästmine/taimetoitlus, siis mõni ullike asutab kohaliku sallivus-liikumise, kolmas määrib miskit kahtlast kraami pähe ausatele töömesilastele jms....\nSiin maal on asjad korras- prügiauto käib iga 2 nädala tagant ja seda kipub isegi palju olema, sest endal ei teki teab-mis koguseid- asi ka, mille üle nuriseda ;)\nJärgmisel korral, kui leiad midagi tõeliselt häirivat oma idüllilisestmaaelus, siis kui mõistvalt suhtuksid mõne olukorraga mitte kursis oleva linnavurle targutusega stiilis "mis sa nurised, meil küll linnas nii ei ole"? Kui sul kokkupuudet probleemiga ei ole, siis palju õnne, ole rahul. Aga ära hakka targutama.\nMuidugi ,sokutad naabri konteinerisse\nTa ei kannagi neid , need ammu Sarapuu jalas


Õppehoone - Infotöötlemise OÜ\nUuendatud: 21. november 2014\nHange spektrofotomeetri ostmiseks. Pakkumuste tähtaeg: 28.11.2014.\nEesti Kunstiakadeemia kuulutab välja hanke spektrofotomeetri ostmiseks Eesti Kunstiakadeemiale. Hankelepingu esemeks on Eesti Kunstiakadeemiale spektrofotomeetri müük, tarne ning seadistus vastavalt hankedokumentides ja selle lisades sätestatud tingimustel.\nTööde kestus: 20 päeva.\nPakkumuste esitamise tähtaeg: 28. november 2014 kell 12:00.\nEesti Kunstiakadeemia kuulutab välja hanke Eesti Kunstiakadeemia teadusliku konserveerimise ja restaureerimise aparatuuri ostmiseks. Hankelepingu esemeks on Eesti Kunstiakadeemia teadusliku konserveerimise ja restaureerimise aparatuuri müük, tarne, paigaldus ning nende tööle seadistus vastavalt hankedokumentides ja selle lisades sätestatud tingimustel.\nTööde kestus: 29.10.2014 - 01.12.2014.\nEKA muinsuskaitse ja konserveerimise osakond, Suur-Kloostri 11, Tallinn 10143.\nKontaktisik: Maris Veeremäe: telefon: 611 7650, e-post: maris.veeremae@artun.ee\nPakkumuste esitamise tähtaeg: 22. oktoober 2014 kell 12:00.\nAS Parmeron alustas Suur-Kloostri11/Nunne 16 asuva EKA muinsuskaitse ja restureerimisteaduskonna õppehoone rekonstrueerimistöid. Hetkel teostatakse lammutust, vundamentide väljakaevamist ja fassaadi survepesu. Tööde teostamise tähtaeg on 1. juuli 2007.\nEesti Kunstiakadeemia kuulutab välja avatud pakkumise Suur-Kloostri11/Nunne 16 EKA muinsuskaitse ja restureerimisteaduskonna õppehoone rekonstrueerimisele. Tehnilised näitajad:  Hoone korruselisus: 3+keldrikorrus  Krundi pindala 1423 m²;  Hoonealune pind kokku 901 m²,  sh käsitletaval hooneosal 434 m²  Hoone suletud netopind 1618 m²,  sh käsitletaval hooneosal 921 m²  Hoone maht 7060,3 m³,  sh käsitletaval hooneosal 3865 m³. Tööde teostamise tähtaeg on 1. juuli 2007. Nõutavad tagatised ja garantiid: 1. Ostja nõuab pakkujalt pakkumise tagatist ükssada viiskümmend tuhat (150.000,-) krooni. 2. Töövõtja on kohustatud andma Tellijale enne tööde algust täitmistagatise. Täitmistagatiseks on Eesti krediidiasutuse või kindlustusandja garantiikiri summale, mis vastab kümnele (10) % Lepingu hinnast. Täitmistagatis peab kehtima alates töö teostamise algusest ja olema jõus kuni töö vastuvõtmiseni Tellija poolt. 3. Kui Lepingu dokumentides ei ole teisiti määratud, kohustub Töövõtja andma tööle kahekümne nelja (24) kuu pikkuse garantii. Garantiiperiood algab peale tööde üleandmise-vastuvõtmise akti (lõppakti) allkirjastamist Poolte poolt ja Töövõtja poolt garantiiperioodi tagatise üleandmist Tellijale. Juhul kui tööde vastuvõtmisel fikseeriti vaegtöid, alustatakse garantiiaja arvestamist nende tööde üleandmise akti allakirjutamisest. Garantiiaeg hõlmab kogu tööde mahtu, sealhulgas objektile paigaldatud seadmeid ja teisi objekti olulisi osasid. 4. Garantiiperioodi tagatiseks on Eesti krediidiasutuse või kindlustusandja garantiikiri summale, mis vastab kahele (2) % Lepingu hinnast. Garantiiperioodi tagatis peab olema kehtiv töö vastuvõtmise vormistamise päevast kuni tööde garantiiperioodi lõpuni. 5. Kui projektdokumentatsioonis ei ole teisiti määratud peab tööde teostamise kvaliteet vastama Ehitustööde Üldistele Kvaliteedinõuetele ("Rakennustöiden Yleiset Laatuvaatimukset RYL 2000"), 2. kvaliteediklassi nõuetele. 6. Töövõtja on kohustatud pärast Tellijalt vastavasisulise teate saamist hiljemalt kolme (3) päeva jooksul alustama garantiiajal ilmnenud objekti nõuetekohast kasutamist takistavate puuduste ja vigade põhjuste selgitamist ja parandama need omal kulul, välja arvatud juhul, kui Töövõtja tõendab, et vigade tekkimise põhjuseks ei olnud Töövõtja tegevus või tegevusetus või Töövõtja poolt hangitud materjalid ja tooted. 7. Garantiiajal ilmnenud puuduste kõrvaldamise aja lepivad pooled kokku puuduste ülevaatusel. Juhul kui Töövõtja ei ole puuduste likvideerimisega alustanud viisil, mis ei sega objekti ekspluateerimist, hiljemalt neljateistkümne (14) päeva jooksul, siis on Tellijal õigus töö ise parandada või lasta seda teha kolmandal isikul ja nõuda Töövõtjalt selleks tehtud kulutuste hüvitamist. Töövõtja ei vastuta vaid siis garantiiperioodil ilmnevate vigade eest, kui Töövõtja tõendab, et need tulenevad objekti kasutuseeskirjade rikkumisest või muust Tellija, ehitise haldaja või kolmandate isikute poolsest õigusnorme ja eeskirju rikkuvast tegevusest või tegevusetusest. 8. Garantiitähtaja jooksul Lepingu objektiks olevate tööde juures ilmnenud puudused, vaegtööd ja praaktööd kohustub Töövõtja kõrvaldama omal kulul. Töövõtja kannab kõik töö puuduse kõrvaldamise või uue töö tegemisega seotud kulud, eelkõige veo-, töö-, reisi- ja materjalikulud. 9. garantiitööde käigus Töövõtja poolt asendatud seadmetele või nende osadele kehtib kuue (6) kuuline garantii, arvates nimetatud garantiitööde üleandmise- vastuvõtmise akti allkirjastamise päevast 10. Tellija kutsub garantiikomisjoni kokku kaks (2) kuud enne esimese garantiiaasta lõppu ja kaks (2) kuud enne kahekümne nelja (24) kuulise garantiiperioodi lõppu, garantiitööd peab Töövõtja teostama garantiiülevaatuste protokollides kokkulepitud tähtaja jooksul. Pakkumise kutse dokumente saab 3 tööpäeva jooksul peale 1500 krooni tasumist ja registreerimist telefonil 626 7301. Dokumentide eest tasuda Eesti Kunstiakadeemia arveldusarvele 10002006966000. Pakkumised esitada hiljemalt 2. oktoober 2006 kell 14.00.\nAS Restor koostab Suur-Kloostri tn 11 asuva õppehoone rekonstrueerimisprojekti, mis valmib mai lõpuks. Tööde maht: eelprojekt, välisviimistlusprojekt, põhiprojekti arhitekuurne ja konstruktiivne osa, eriosad ning projekteerimistingimuste taotlemine ja kooskõlastamine.\n+372 52 42 424 survepesu@survepesu.ee\nTööde kestus 20 päeva


Tänane kuupäev 27 Sept, 2020 1:21\n85. leht 209-st\n[ 3130 postitust ] Mine lehele Eelmine 1 ... 82, 83, 84, 85, 86, 87, 88 ... 209 Järgmine\nPostitatud: 14 Aug, 2019 13:52\nMis oleks juhtunud Vahemerel ning Aafrikas, kui inglased oleksid kõik oma suured laevad Briti saarte juurde toonud, et Atlandil sakslasi taga ajada? Mis oleks juhtunud India ja Vaiksel ookeanil ning Austraalias, kui inglased oleks ka sealt kõik suured laevad Euroopasse toonud? Reaalselt oli pigem nii, et suured laevad olid jagatud (sel perioodil) kolme asukoha vahel - kolmandik Indias/Kaug Idas, kolmandik Šotimaal ja kolmandik Gibraltaril/Vahemerel - nii et rääkida vaeseid sakslasi tagaajavast kahekümnest lahingulaevast on siis mis? Süvataktikaline analüüs vastupidiselt minupoolsele diskaveri sensationismile?\nSa ikka jätkad seda Discovery populaarteaduslike dokfilmide tarkust\nSa julged nii öelda pärast seda, kui ise refereerid history channelit? Eelnevates postitused ju joonisin alla lingidelt võetud lõigud, kus on ka allikaraamatud olemas, mitte ei rääkinud mingi populaarteadusliku ajakirjanduse põhjal.\nvõiks ju rääkida ka uppunud meremeeste arvust allvee ja pealveelaevade võrdluses ning panna need suhtesse kaubatonnidega jne jne. Point ju see ongi, et Trummi käsitlus on ülimalt lihtlabane ning samas aksioomne, samas kui teema on keeruline ning mitmetahuline.\nPostitatud: 14 Aug, 2019 13:55\n...mäletamist mööda toodeti allveelaevu lausa konveiermeetodil, valmis sektsioonid toimetati ehituskohale, kus need laevaks kokku keevitati. Mis peaks hinna suht-koht madalaks tegema.\nAjaloo-alase vähemärkusena – sektsioonidena toodeti vist eelkõige uusi, 1944. aastal tootmisesse läinud XXI-klassi allveelaevu. Põhjus polnud mitte hinnas, vaid soovis korraga toota võimalikult palju uusi allveelaevu, milleks kaasati ka sisemaal olevaid ettevõtteid, mis varem polnud laevaehitusega küll kokku puutunud. Samuti oli kiiremaks tootmiseks vaja vähendada ühe allveelaeva ellingutel viibimise aega, samuti aega, mil liikumatult ellingutel viibiv alus pakkus liitlaste lennuväele suurepäraseid sihtmärke. Seetõttu kaasatigi uute laevade tootmisesse suur hulk varem muud toodangut andnud ettevõtted, valmis sektsioonid veeti jõepargastega või raudteedel verfidesse, kus vähemalt idee kohaselt oleks pidanud toimuma vaid sektsioonide kokkukeevitamine ja lõplik viimistlus. Praktikas osutus see idee suhteliselt ebaõnnestunuks, kuna erinevates töökodades kokkuklopsitud erinevad sektsioonid tulid paratamatult… pisut erinevate mõõtudega. Mis kokkuvõttes oli piisav selleks, et kord kokkukeevitatud ja vette lastud laevad läksid tihtipeale otse pidulikult vettelaskmiselt otse kuivdokki või remonti tagasi, et alused kuidagigi vee- ja töökindlaks saada. Lõpptulemus: sõja viimase aastaga suudeti valmis toota küll üsna suur hulk uusi allveelaevu, kuid 1945. aasta kevadeks said neid mere- ja lahingukõlbulikuks vaid väike käputäis.\nPostitatud: 14 Aug, 2019 14:05\nTegelikult pole siin mingit keerulisust või mitmetahulisust, kui järgi mõelda.\nKeerulised on detailid, kuid peamine on lihtne - sakslaste jaoks pakkusid allveelaevad parimat, antud olukorras võimalikku lahendust vastase strateegilist järelvedu kahjustada. Taolisi kaotusi poleks nad pealveelaevadega päris kindlasti suutnud tekitada. Saata iga olulise konvoiga kaasa pisut eemal olev, 1-2 lahingulaevast/lahinguristlejast 3-4 kergeristlejast ja mõnest miiniristlejast koosnev kattegrupp "Tirpitzi pärast" oli küll kulukas, kuid liitlaste suurte ressursside juures mitte midagi ülejõukäivat - pigem oligi Briti Home Fleeti probleem enne D-day'd see, et polnud erilisi lahinguülesandeid, mehed istusid jõude ja kaotasid kvalifikatsiooni (mis tuleb ainult mere- ja lahingupraktikaga). Samas kergejõud olid enamasti ülekoormatud konvoide lähikaitse, allveetõrje ja muu taolisega, mida raskejõududega ei tehta.\nSakslase põhiprobleem pealveesõjas Atlandil olnuks õhuruumi mittekontrollimine - ja raskejõudude suurimad kaotused WWII ajal tulid just lennuväelt, mitte lahingulaevade võidutulistamisest. Toimivaid lennukikandjaid sakslastel polnud, Atlandil asuvad saared kuulusid liitlastele ja liitlaste poolne õhuruumi kontrollimine oleks saksa raskejõud määranud kiirele hävingule. Ja kui õhuruumis saksa "messereid" pole, võib ka rünnakule saata lennukid, mis muidu lahingut üle ei elaks, ka raskepommitajad, vanad Swordfish-biplaanid ja muu taolise. Eile sattus näppu Mati Õuna üks raamat Vaikse ookeani sündmustest - parim kild Yamato viimsest lahingust (refereerin peast) - Yamato läks mõne hävitaja saatel lahingusse Okinawa all, kui vastasel oli 20 lahingulaeva, suur hulk kergemaid sõjalaevu ja üle 1500 lennuki. Ja tulemus oligi nagu olema pidi, ameeriklaste laevastikku nad ei näinud, see "valge elevant" avastati aegsasti ja ammu enne otsustavat lahingut sattus sadade lennukite rünnaku alla ning uppus.\nMinu silmis paralleelid meie oludega on kaunis ilmsed.\nPostitatud: 14 Aug, 2019 14:14\nNoh, 30ndatest pärit aeglased biplanid Swordfish Bismarckile saatuslikuks ju saidki.\nPostitatud: 14 Aug, 2019 15:32\nSeries held\t98\nShip Entries\t271,310\nEscort Duties\t40,880\nKonvoisid oli kokku palju. Oli nii logistilisi kui kaubanduslike konvoisid. Loomulikult olulisimaid kaeti hoolega, kuid pigem olid selleks nendel aastatel sõjavarustust ja mehi ning moona Vahemerele vedavad konvoid. Ka näiteks NYC-Liverpooli vahel rääägime me sadadest konvoidest. Mida enam oldi sunnitud keskenduma sõjalisi vajadusi katvaid konvoisid eskortima, seda hõredamalt kaetuks jäid tavakauba konvoid. Kergekäeliselt visata, et inglased oleks kuue suure sõjalaevaga suutnud ära nullida sakslaste suurte laevade tegevuse, on väga julge. Kui Briti saarte juures polnud laevadel midagi teha, siis miks neid seal küll hoiti?\nInglaste kaotused, kelle näitel liigsuurt lennuväe domineerimist kaotuste tekitamises ei paista. Kas võib jälle olla, et ka see sõjatahk on keerulisem ning oleneb paljudest muutujatest - a la kes millise mere- ja lennuväe vastu sõdima pidi - mis tähendab, et lihttehete põhiseid labaseid järeldusi on natuke rutakas teha?\nsakslaste jaoks pakkusid allveelaevad parimat, antud olukorras võimalikku lahendust vastase strateegilist järelvedu kahjustada\nSinu järeldus põhineb tagant-järele tarkusele, mis on 39. aasta saksa admiralidele kasutu. Ei olnud neile teada, et lennukikandjad saavad olema tulevikus meresõja põhirelvad ega ka see, et ASW areneb nii kiirest ja nii efektiivselt. Nemad pidi otsuse vastu võtma antud olukorras, kus neil oli 5-6 suurt laeva ning alla saja allveelaeva. Sellises olukorras oli nende tegevus loogiline ning õigustatud, seega ei saa neid süüdistada ei egotrippimises ega elementaartaktika mittetundmises.\nNimetu viidatud wikiartiklit Layete lahe lahingu kohta lugedes saaks igaüks teada, et seal jäi väga napilt suur lahingulaevade vaheline merelahing pidamata. Seda mitte kummagi poole tahtmatuse või kavala plaani pärast, vaid pigem juhuse tõttu, sest ameerika admiral võttis vastu otsuse, mis tõmbas lahingulaevade grupi sealt ära ning viivitas nende lahingusse jõudmist. Kas ma saan õigesti aru, et sa tõmbad paralleele Yamato enesetapjaliku viimase retke ning sakslaste 40-41. aasta meresõjakohta? Et püstitatud ülesanded ja eesmärgid ning valitud strateegia ja üleüldine sõja kontekst ei ole üldse olulised, piisab vaid sellest, et lennuk lasi laeva põhja, ning juba on alus, et teha kõikehõlmavaid järeldusi alates meresõjataktikast kuni 2030ndate MeV laevavajadusteni välja?\nPostitatud: 14 Aug, 2019 15:57\nTuleb vist vana teema üles soendada: http://www.militaar.net/phpBB2/viewtopi ... 2&start=30\nPostitatud: 14 Aug, 2019 19:01\nAnaloogsetel asjaoludel oli Yamato sõsarlaev Musashi juba varem Leyte lahingus Filipiinide ligidal põhja lastud, seejuures avaldus selgelt valge elevandi efekt, ameeriklased keskendasid oma õhurünnakud justnimelt Musashile, kuigi laevu oli seal veel. See retk polnud üldse enesetapjalik, vaid seda loodetud lahingulaevade lahingut jällegi ei tulnud, vaid pilve tagant tulid ameerika sööstpommitajad/torpeedokandjad. Ameeriklased kaotasid protsessi käigus vaid 6 lennukit (kolm torpeedokandjat ja 3 sööstpommitajat), kuid saavutasid sellesse valgesse elevanti 15+ torpeedo ja 10+ pommitabamust ja oligi kogu lugu.\nKui natuke veel varemaks aega kerida, siis 1941 olid jaapanlased sama nalja teinud brittidega, uputades 1941 paar päeva peale Pearl Harbourit ühe päevaga lausa 2 suurt laeva, lahingulaeva Prince of Wales ja lahinguristleja Repulse. Neil oli õnnetus jääda samuti lootma enda õhutõrjele karja jaapani lennukite vahel. Kuna briti laevad olid nõrgemad, siis käis antud action kiiremini ja vähemate tabamustega.\nPostitatud: 14 Aug, 2019 19:51\nSee on natuke asjatundmatu käsitlus, et justkui oleks briti sõjalaevad Atlandit "kamminud" ja tonte taga ajanud.\nBritid olid äärmiselt tehnoloogialembene rahvas ja radarid ei olnud neil mitte ainult rannikul, vaid sõja alguses oli neil mitmeid rakendusi juba, kus radarid olid paigutatud nii laevadele kui lennukitele.\nNäiteks AW Whitney Mk-VII, mida toodeti 146 lennukit\nhttps://www.baesystems.com/en/download- ... 445444.jpg\nKüllap oleks see saksa suurte sõjalaevade otsimisel ka abiks olnud. Taolisi lennumasinaid oli veelgi (kuidagi need uputatavad allveelaevad ju leiti...?).\nIgal juhul praktika oli selline, et üldiselt said inglased nende saksa sõjalaevade väljasõidust ka kiirelt teada (nt Tirpitzi lähedal elas kohe ekstra Norra Hjemmefronti agent, kas mitte nimega Pedersen või Peterson...?), mis omakorda võimaldas jõud õigel ajal kohale saata. Mitmesaja saksa allveelaeva liikumist kahjuks inglased jälgida ei suutnud. Bismarcki esimene ja viimane retk oli pigem tüüpiline, sest tema väljasõit avastati juba Taani väinade läbimisel ja mingit tegevusvabadust britid talle enam ei võimaldanud.\nPostitatud: 14 Aug, 2019 21:01\nSesmõttes, mul on hea meel, et sa sellele minu tähelepanu pöörad. Uute asjade teadasaamine ning uute vaatenurkade nägemine on üks põhjuseid, miks mulle see foorum meeldib.\nThe broadside array offered about 2.5 times the gain of the original system. This allowed it to detect moderate sized ships at 40 miles (64 km) and surfaced submarines at 10 to 15 miles (16–24 km);In operational conditions against surfaced submarines, the original SRASV antennas averaged 5.6 miles (9.0 km) range when flying at 2000 feet. The LRASV's forward antennas improved to this 6.3 miles (10.1 km) while the broadside array further increased this to 6.9 miles (11.1 km).\nSee seletab ka inglste eskort-lennukikandjate lembust. Aga kui konvoile ei ole suuri laevu lähemal kui avastatud kiire saksa laev, siis ei oleks keegi appi ka jõudnud, va lennukite, mida eskortlennukiandjatele tohutult ei mahtunud. Konvoide saatmise probleemi see päris ei lahenda, pigem annab eelhoiatuse eskortidele. Terve operatsiooniala katmine on Atlandi mõistes ikkagi keeruline. Kogu retke varajasele avastamisele vaatamata uppus Bismarck mitte Šotimaa lähedal, vaid pigem jõudis ta peaaegu Bresti.\nSee retk polnud üldse enesetapjalik\nIn April 1945, the Japanese battleship Yamato (the largest battleship in the world), along with nine other Japanese warships, embarked from Japan on a deliberate suicide attack upon Allied forces engaged in the battle of Okinawa.\nRäägime ikka samast asjast? Bismarcki ja teiste suurte saksa laevade plaan ei olnud ju lemmukipommidega sudoku sooritamine.\nAt 0050 that same morning, 10 December, Phillips had received a report from Palliser of Japanese landings at Kuantan, on the east coast of Malaya, halfway between Singapore and Kota Bharu; Phillips headed in that general direction, without however signalling Palliser his intentions (which would have revealed his position). Palliser failed to anticipate this and request air cover over Kuantan from Sembawang's F2As\nJälle ei vaata me konteksti ega suuremat pilti, vaid teeme suuri järeldusi. See ei ole ju päriselt võrreldav Atlandi olukorraga, tegemist ei ole Commerce Raidiga, vaid maabumise katmise ja tõkestamiseg, kus jaapanlased teadsid täpselt, mis alale luure keskenduda. Ka inglastel oli õhukate, kuid ei küsitud seda teatud põhjustel just sel hetkel. Miks siin ei või olla tegemist erandliku olukorraga, kus laevad tegutsesid teadlikult ebasoodsates tingimustes ranniku lähistel ning vastase huvialas, sest püstitatud ülesanne nõudis seda, ning rolli mängis ka ebaõnn. Olid need kaks britide laeva siis ka valged elevandid? Valge elevandi definitsioon juba eeldab tagantjärgi tarkust. Sa jätad mulje nagu oleks see midagi ilmselget algusest saati. Ning hindad selle järgi liiga lõdvalt sõjaajal vastuvõetud otsuseid.\nPostitatud: 14 Aug, 2019 21:05\nBismarcki esimene ja viimane retk oli pigem tüüpiline, sest tema väljasõit avastati juba Taani väinade läbimisel ja mingit tegevusvabadust britid talle enam ei võimaldanud.\nNeli kuud enne seda olid samast kohast Atlandile murdnud Scharnhorst ja Gneisenau ning korraldanud seal mehise mahtra.\n"Tüüpiline" - selle väitmiseks tuleks katsed kokku lugeda, mitu korda saksa suured laevad Atlandile üritasid minna ja mitu korda neid "radarilembesed" britid takistasid? Ma muidugi ei usu, et Trummist selleks tööks asja on. See pole nii lihtne kui foorumile suvaliste väljamõeldiste postitamine.\nPostitatud: 15 Aug, 2019 9:21\nUSA allveesõda Vaiksel ookeanil.\nAllveelaevu osalemas max 270, uputatud Jaapani sõjalaevu 200+ (sh 20 ristlejat ja suuremat, sh üks lahinguristleja), uputatud transpordilaevu ca 1150, kaotatud allveelaevu 50+. Strateegiline tulemus: kapituleerumise hetkeks oli Jaapani ülemeretransport sisuliselt läbi lõigatud ja kolmveerand kaubalaevastikust merepõhjas. Arvestada tuleb ilmselt ka suuremaid vahemaid kui Atlandil ja Jaapani nõrgemat allveetõrjet (GB ja USA olid allveetõrjes ikka ülikaalukad vastased). Ütles, et see allveesõda oli kindlasti kõige tasuvam laevastiku arendusprojekt USA-s. Saksamaa puhul võib rääkida pigem kõige soodsamast riigimarga/uputatud brt suhtest, sest USA sõttaastumisega (ja GB mitte vallutamisega, mis oli üks eeldusi USA sõttaastumiseks) oli WWII sakslastele niiehknaa strateegiliselt kaotatud - küsimus oli vaid ajas ja ressursis, mis võiduks vaja läks.\nKui uputatakse mitmeaastase sõja käigus alla 100 laeva - on tegevus juhuslik ja mittesüsteemne (ei sega eriti vastase vedusid).\nKui uputatakse 1000+ laeva, siis on tegevus süsteemne ja võib pretendeerida mingil tasemel häirimisele.\nSellest vahest ikka saad aru?\nJuhusliku (üllatuse) tulemust ei saa projitseerida aastatepikkusele protsessile.\nPostitatud: 15 Aug, 2019 9:54\nViskan siia pealveesõja võimalikkuse fantaasiate vahele veel ühe kondi: kuidas oli sakslastel jutt terase kättesaadavusega?\nKeskmine saksa allveelaev sisaldas terast ca 600 tonni, Bismarck-tüüpi lahingulaev 40 000 tonni, raskeristleja ca 16 000 tonni.\nSeega selle 1500 ehitatud allveelaeva peale kulutatud teraseressursiga saanuks ehitada 23 lahingulaeva või 56 raskeristlejat.\nKui me võtame ainult Suurbritannia, siis seal laevastikus oli sõja alguse hetkel seis selline (hävitajast alates):\n7 lennukikandjat rivis, 5 ehituses\n15 lahingulaeva/ristlejat rivis, 5 ehituses\n66 ristlejat rivis ja 23 ehituses\n184 hävitajat ja 52 ehituses\nSeega on üsna kahtlane, kas allveelaevade ehitusressurss suunatuna pealveelaevadele, oleks soovitud tulemuse andnud.\nVajalikku merevõimu Atlandil poleks sakslased kehtestanud ka siis, kui oleks ainult pealveelaevu vorpinud.\nJa USA laevastikuni pole me veel jõudnudki.\nLisaks ajaline ressurss - Saksa laevaehituse võimaluste juures oleks need 23 lahingulaeva saanud valmis 1950. a paiku...\nSaksa kontrolli all oli minuteada vaid 2 laevatehast, mis seda teha suutsid ja laeva ehitusaeg oli toona lahingulaeva puhul 2+ aastat.\nNSVL-s taibati miskipärast selle lahingulaevade võidujooksu mõttetust kõige varem, sest 1938 oli pandud seal kiil 4-le 406 mm kahuritega Sovetskii Sojuz tüüpi lahingulaevale, mis olid sarnased USA Iowa-klassiga ja mida plaaniti ehitada 15 alust. Mingil põhjusel alustatud 4 laeva ehitus lõpetati ja need lammutati. Tõenäoliselt läks seda terase ressurssi vaja hoopis maismaatehnika ehitamiseks (20 tuhat tanki jne).\nPostitatud: 15 Aug, 2019 10:11\nOli eelnevaga nagu oli, aga see kont läheb nüüd küll teemast ikka väga välja. Tee selleks II ms alamfoorumisse eraldi teema.\nPostitatud: 15 Aug, 2019 10:22\nQ-laevade kasutuselevõtu tingis ikka asjaolu, et mõned saksa komandörid muutusid nii naglaks, et tõusid pinnale ja hakkasid pardakahuritest kaubalaevu laskma.\nRemargi korras: asi polnud nahaalsuses, vaid kehtivas sõjaõiguses ja tõigas, et torpeedod olid kallid ja neid oli laeval vähe. Suurtükimürsud olid odavamad, neid oli rohkem ja tihti piisas vaid ähvardusest, et laev peatuks ja meeskond laevalt lahkuks.\nSaata iga olulise konvoiga kaasa pisut eemal olev, 1-2 lahingulaevast/lahinguristlejast 3-4 kergeristlejast ja mõnest miiniristlejast koosnev kattegrupp "Tirpitzi pärast" oli küll kulukas, kuid liitlaste suurte ressursside juures mitte midagi ülejõukäivat - pigem oligi Briti Home Fleeti probleem enne D-day'd see, et polnud erilisi lahinguülesandeid, mehed istusid jõude ja kaotasid kvalifikatsiooni (mis tuleb ainult mere- ja lahingupraktikaga).\n1941. aastal läks suuri sõjalaevu vaja nii Vahemerel kui Vaiksel ookeanil. Oleks itaallastel rohkem mune olnud ja kui nad oleks enne sõda väljaõppele rohkem tähelepanu pööranud (sic! ägedate relvade hankimisest ei piisa, neid peab ka kasutada oskama), oleks nad võinud Vahemere, eriti pärast Kreeta lahinguid, enda kontrolli alla saada. Force Z, mille saatust Sa isegi kirjeldasid, oli just sellepärast nii kipakas, et Euroopast ei raatsitud sinna lisa saata. 1943. aastal leidus suurtele sõjalaevadele tööd näiteks Sitsiilias, Anzios ja Salernos.\nÕela vahemärkusena: miks „trummipaatide” meeskondadele meresõidu ja kvalifikatsiooni hoidmise vajadus ei kehti?\nMis puutub lahingulaevade ja lennukikandjate vahelistesse lahingutesse, siis see on selgelt tõestatud, et lahingulaev lennukikandja vastu ei saa. Jaapanlaste (mere)taktikat teise maailmasõja lõpus saab põhjendda pigem meeleheite kui loogikaga. Siit ei peaks liiga kaugeleulatuvaid järeldusi tegema, kui kontekstiks on raketikaatrid, Läänemeri ja XXI sajandi algus.\nRaketikaatrite divisjon hävitatakse sul H kuni H+48 tunni vahemikus ja sul pole erilisi võimalusi seda vältida. …. Paadistiku efekt (võtame eeldusel, et mõlemad laevastikud mobiliseeritakse õigeaegselt) seisneb selles, et soovides neid hävitada, peab vastane tegema kordades suuremat tööd, sest kui meil õnnestub lahendada ka nende kuivamaa treilerdamine, siis tuleb neid ka otsima hakata metsateedelt. Puudub käegakatsutav sihtmärk (mis suurte aluste puhul on olemas).\nHävitakse need üksused, mida on vaja hävitada eesmärgi saavutamiseks. Kui paatide peamine või ainus eesmärk (Su oma sõnad) on dessanditõrje, aga meredessanti ei korraldata, pole nende pihta üldse lasta vaja, aga sõja tulemust nad ometi ei mõjuta. Kui meredessant on tarvis läbi viia, on selle eelduseks mereala valdamine (venelased kasutavad väljendit ülemvõim merel), see tähendab, et enne kui dessantüksus mingisse merealasse jõuab, tuleb see vaenlasest puhtaks lüüa.\nTreilerdamise võimalikkusest ja asjakohasusest olen eespool juba kirjutanud.\nPostitatud: 15 Aug, 2019 10:32\nSattudes valgete elevantide rolli, hakkab vastane hävitama ka aluseid, mida tal pole praktilist vajadust hävitada. Soomlaste soomuslaevad on siin ere näide - need ei teinud reaalis venelaste pihta ühtegi pauku (ok, õhutõrje tegi), kuid nende pommitamine jooksis läbi enamikest merelennuväe operatiivplaanidest nii Talvesõja kui Jätkusõja ajal ja nende pihta loobiti arvestatav kogus pomme. 1944 Kotka sadamas uputati Väinamöineni pähe lausa sakslaste õhutõrjeristleja. Ühesõnaga, on risk sattuda prestiiži ja propaganda sihtmärgiks ja siis ründab vastane ka asju, milleks praktilist vajadust pole.\nNt Bismarcki puhul oleks inglased võinud seda ka ignoreerida, kuid prestiiž ei lubanud. Peale Hoodi uputamist ja mälestusväärset Churchilli raadiogrammi laevadele merel "Sink the Bismarck" sai sellest operatsioonist üldrahvusliku prestiiži küsimus ja sellest hetkest ei olnud sakslastel enam pääsu - inglased võtsid endale ülesandeks maksku mis maksab see laev uputada. Inglasi aitas juhus paljugi, aga vaevalt nad selle oleks Prantsusmaa sadamaski rahule jätnud. Minu mälu järgi sellel retkel ei uputanud sakslased ühtegi kaubalaeva, vaid kogu üritus taandus lõpus sellele, kellel on pikem/jämedam. Sellisel juhul enam ressursse/vajadust ei arvestata ja õnnetu sihtmärk saab endale sellise tähelepanu, mida polegi lootust tõrjuda.\nViimati muutis Kapten Trumm, 15 Aug, 2019 10:37, muudetud 2 korda kokku.


Talvised pidupäevad Eesti Vabaõhumuuseumis » Turismiweb\nTalvised pidupäevad Eesti Vabaõhumuuseumis\nAasta kõige lühemal kuul jääb töötamiseks vähe aega. Ühte nädalasse langevad kokku vabariigi aastapäev, õigeusklike maaslenitsa ning vahvad vastlad. Sestap on ka vabaõhumuuseumis viis päeva pikka pidu, mille käigus tähistatakse oma riigi sündi, õpitakse tundma endi ja teiste rahvaste kalendritähtpäevi, lustitakse lumes, tantsitakse kõrtsis ja süüakse pliine ning seajalgu. Rõõmu jätkub kõigile!\n* Kell 13.00 Tantsuklubi Koit etendus Kolu kõrtsis „Peos“\n* Kell 14.00 Ajaloolise lahingu taaslavastus „1919. aasta talv – Eesti iseseisvuse sünd“ külaväljakul koostöös sõjaajalooklubiga Front Line.\n* Kell 11.00-16.00 tegevused taludes.\n25. veebruar - Maaslenitsa setu talus, peipsivene majas ja külavainul kell 11-16\n* Esinevad ukraina ansambel Žurba, slaavi folklooriansambel Bõliina, vene laste folklooriansambel Kadrill jpt.\n* Avatud on Roosa Pipra pliinikohvik.\n26. veebruar - Vastlapäev ja maaslenitsa peredele kell 11.00-16.00\n27. veebruar - Vastlapäeva eelõhtu kell 11.00-16.00\n* Kell 15.00-18.00 tegevused taludes\n* Kell 18.00-22.00 Vastlapäeva tantsupidu Kolu kõrtsis! (eelmise sajandi alguse külapidude tantse võtab eest Tallinna tantsuklubi. Meeleolukad vahepalad tantsuklubilt Koit ja kõrtsis linajuuri kastvatelt külanaistelt!)\nVaata kogu talviste pidupäevade kava siit: http://evm.ee/est/sundmused/uritused.e/talvised-pidupaevad/903\nKui mihklipäeval on puud veel lehtes, siis on nad jüripäeval jälle lehtes Mihklipäeva öösel kasvab kapsas veel villase lõnga katki. Siin leiab kõik septembrikuu üritused, mis toimuvad Eesti Vabaõhumuuseumis.loe edasi