Brix Hostel Prague Tšehhi - Hotellide suurimad allahindlused\nKahe eraldi voodiga ja ühise vannotoaga privaatne tuba - voodi\nRoháčova 132/15, Praha 03, Prague, Tšehhi, 130 00 - Vaata kaardil\n- 1,22 km linnakeskusest\nVoodikoht 18 voodiga naiste ja meeste ühistoas (Bed in 18-Bed Mixed Dormitory Room)\nKahe eraldi voodiga ja ühise vannotoaga privaatne tuba (Private Twin Room with Shared Bathroom)\nRohkem majutuskohast Brix Hostel\nAsudes Praha 03 südames, on Brix Hostel ideaalne punkt, millest avastada Prague. Siit võivad külalised nautida lihtsat ligipääsu kõigele, mida pulbitseval linnal pakkuda on. Oma mugava asukoha tõttu pakub hotell lihtsat pääsu linna kohustuslike vaatamisväärsuste juurde.\nPakkudes hotelli külalistele parimat teenindust ja laia valikut lisamugavusi, võtab Brix Hostel kohustuse tagada, et Sinu sealviibimine oleks nii meeldiv kui võimalik. Et kindlustada oma külalistele parimad mugavused, hoolitseb hotell järgmiste teenuste kättesaadavuse eest: 24-tunnine vastuvõtt, pakihoid, WiFi , baar, seifid.\nAstu ühte 56 kutsuvast numbritoast ja põgene päeva stresside eest laia mugavuste valiku abil, nagu mõnest toast leitav vaipkatted, voodipesu, diivan, rätikud, kapp. Terve päeva jooksul võid nautida keeglisaal, lauatennis, aed lõõgastavat atmosfääri. Avasta kütkestav segu Brix Hostel professionaalsest teenindusest ja mitmekesistest teenustest.\nLinnamaja - 1,92 km\nWenceslas'i väljak - 2,02 km\nVana linnaväljak - 2,39 km\nVana raekoda ja astronoomiline kell - 2,42 km\nJosefovi juudikvartal - 2,43 km\nCharles'i sild - 3,08 km\nVysehradi kindlus - 3,58 km\nPüha Vituse katedraal - 3,88 km\nPraha loss - 4,12 km\nPetrini vaatetorn - 4,27 km\nRiiklik monument - 370 m\nCity Surfer Office Galerie - 480 m\nBooking.com arvustused (391)Agoda arvustused (1)\nVoodikoht 18 voodiga naiste ja meeste ühistoas\nKřižíkova metroojaam on 0.69 km


Eesti monumentide e-kataloog - Mõdriku hukatud punakaartlased\nVäike mälestuskivi avati 1940, suurem 1968.\n1919. aasta jaanuari taganemislahingute ajal sattusid Mõdriku mõisas valgete vägede kätte vangi kaks Viljandi Kommunistliku Kütipolgu ratsaluurajat. Nad lasti mõisa paruni käsul piiritusetehase lähedal maha. Laipu ei lubanud parun mõisa lähedale matta. Kohalik elanik Rimmi Juku mattis laibad mõisa karjamaale. Hukatute haud oli tähistatud ja korras hoitud ka 1920-1930-ndatel aastatel.\n1940. aastal kehtestati nõukogude võim. Rägavere vallavanema Eduard Sibriku algatusel valmistati mälestuskivi, mis pandi hukatute ühishauale (nüüdseks Mõdriku metsas).\nFoto: Vinni NST arhiiv.\nAastal 1968. aastal asetati vana mälestuskivi kõrvale uus, suurem ja marmorplaadiga kivi. Algselt arvati, et langenud olid seotud Rägavere lahinguga sündmustega aastal 1918 (sellest ka aastaarv marmorplaadil). Hilisemate uuringute käigus selgus, et langenud on ikkagi seotud 1919. aasta jaanuarisündmustega (punaste taganemine).\nAastast 1968 korraldasid Vinni komnoored igal Nõukogude Armees aastapäeval (23.02) kivi juurde suusamatku (Vinnist ca. 2 km) lillede-pärgade asetamisega ja hoidsid mälestuskivi ümbrust korras (juttu komsomoli organisatsiooni päevikutes).\nFoto: lehekülg Vinni Näidissovhoos Tehnikumi 1968. aasta komsomolipäevikust. Vinni NST arhiiv.\nTänaseks on mälestuskivi asukoht võsasse kasvanud. Vana kivi on samblane ja rohu sees. Uue kiviga on kaks võimalust. See on kas\nauku lükatud - kuna tegemist on suure kiviga, siis on raske seda üles tõsta ja kontrollida, kas mälestustahvel (või vähemalt tahvli kinnitamise poltide augud) on kivi küljes.\nära viidud - üsna vähetõenäoline.\nInfomaterjalina on kasutatud August Kondoja mälestusi.


Kammermuusikud linnas 2013/2014/8 | Kammermuusikud\nPoeet ja tsaar. 20. sajandi vene klassikud\nOlga Voronova (viiul), Teele Jõks (metsosopran), Diana Liiv (klaver)\n12.05.2014 kell 17.30 Tallinna Keskraamatukogu suur saal\nSergei Prokofjev (1891 – 1953): Sonaat viiulile ja klaverile nr 2, D-duur op. 94a\nDmitri Šostakovitš (1906 – 1975): Kuus laulu Marina Tsvetajeva luuletustele op. 143 (1973) / Шесть стихотворений Марины Цветаевой\n1 Minu luuletused / Мои стихи\n2 Kust selline õrnus? / Откуда такая нежность\n3 Hamleti dialoog südametunnistusega / Диалог Гамлета с совестью\n4 Poeet ja tsaar / Поэт и царь\n5 Ei, lõi trumm / Нет, бил барабан\n6 Anna Akhmatovale / Анне Ахматовой\nSergei Prokjofiev ja Dmitri Šostakovitš on 20. sajandi hinnatumaid venemaa heliloojaid ehk siis – klassikud, kelle heliloomingut ikka ja jälle esitatakse. Kava nimilugu “Poeet ja tsaar” on üks kuuest laulust, mille Šostakovitš kirjutas vene tuntud luuletaja Marina Tsvetajeva tekstidele. Nii nagu ikka kunstnikud üksteise loomingust inspiratsiooni leiavad, on ka Šostakovitš saanud indu kirjutamiseks Marina Tsvetajeva luulest. Venemaa kunstnikud – kirjanikud, muusikud, poeedid – on hinnatud tunnete sügava ja avatud väljendusrikkuse poolest. Kuus laulu kirjutas Šostakovitš oma elu lõpul, mil teadmine pöördumatust haigusest andis heliloojale põhjust tegeleda sügavamalt elu ja surma temaatikaga. Laulude tõsidust leevendab vene hinge lüürilisemat ja poeetilisemat poolt väljendav Prokofievi sonaat nr.2 – virtuoosne ja elegantne muusikapala viiulile ja klaverile.


Tartu linn, Tartu linn, Annelinn, Mõisavahe 4 - Uus Maa Kinnisvarabüroo\nTartu linn, Tartu linn, Annelinn, Mõisavahe 4\nUus Maa KinnisvarabürooPakkumisedKorterTartu linn, Tartu linn, Annelinn, Mõisavahe 4\n1 244.90 €/m2\nID: 943016 / 385032\nMüüa heas seisukorras korter Annelinnas!\nKorter paikneb maja keskel ning on planeeringult läbi maja. Ruumilahenduslikult on korteris garderoobinišiga esik, köök, elutuba, vannituba ja tualettruum. Elutoast avaneb uks kinniehitatud rõdule, kust on suurepärane vaade haljasalale.\nKorterit on aastate jooksul jooksvalt remonditud. Paigaldatud on plastikraamidega pakettaknad ja rõduuks. Kõigis tubades on uued reguleeritavad radiaatorid.\nTubade ja esiku seinad on tapeeditud. Köögi seinad on lisaks tapeedile ka osaliselt viimistletud keraamiliste plaatidega. Elu- ja magamistoa põrandat katab korralik kilpparkett. Esiku ja köögi põrandal on PVC-kate. Vannitoa ja tualettruumi seinad ja põrandad on plaaditud. Lage katab ripplagi. Kasutusel korralik sanitaartehnika.\nKorteri juurde kuulub keldriboksi kasutusõigus.\nKorter asub majas, mis on ühistu eestvedamisel korralikult hooldatud. Trepikojad on remonditud ning lukustatud fonosüsteemiga varustatud turvaustega. Renoveeritud on elektri- ja küttesüsteem. Korda on tehtud maja vundament. Paigaldatud on valvekaamerad.\nMaja paikneb tupiktänava lõpus ja eemal suuremate tänavate mürast. Vahetus läheduses on lasteaiad, koolid, toidupoed, kaubanduskeskused ning bussipeatused. Bussiühendus teiste linnaosadega on väga hea.\nMajale on määratud energiamärgis E.\nAadress: Mõisavahe 4, Annelinn, Tartu linn, Tartu linn, Tartu maakond\nTartu linn, Tartu linn, Vaksali, Kastani/BRONEERITUD! 55\nTartu linn, Tartu linn, Annelinn, Mõisavahe/BRONEERITUD! 12\nKastre vald, Haaslava küla, Toominga tee/BRONEERITUD! 10


Multi-probiootikum (Multi-Probiotic) 1.5 Billion, 60 caps\nProzi multi-probiootikum 1,5 miljardit tugevdab immuunsüsteemi ja toetab seedetrakti mikrofloorat.\nMulti-probiootikum on 1,5 miljardit probiootilist pesa moodustavat ühikut (PMÜ) sisaldav kontsentraat, mis toetab soolestiku mikrofloora harmoonilisust ja tasakaalu, aidates kaasa seedetegevusele ja tugevdades immuunsüsteemi.\nSee võib küll kõlada naljakalt, kuid meie seedetrakt on koduks loetamatule hulgale bakteritele, kes on meie tervise seisukohast asendamatud. Seedetrakti probleemidevaba tegevus sõltub heade ja halbade bakterite omavahelisest tasakaalust.\nProbiootikumid on sisuliselt mikroorganismid, kes on olulised seedetrakti tervise tagamiseks. Head mikroorganismid võitlevad halbade bakterite kahjulike mõjudega, aitavad kaasa seedetegevusele ning on olulised ka immuunsüsteemi efektiivseks funktsioneerimiseks.\nSobivad koostisosad õigel ajal\nUuringud näitavad, et ka mõõdukal tasemel trennitegijatel tekib üle 20 korra rohkem vabu radikaale kui istuva eluviisiga inimestel. Vabad radikaalid on ebastabiilsed molekulid, mis on suutelised kahjustama inimkeha rakke. Peale intensiivset treeningut on sportlase kaitsemehhanismid nõrgemad, mis muudab ta keha vastuvõtlikuks külmetushaigustele ja põletikulistele protsessidele.\nMulti-probiootikum aitab tugevdada immuunsüsteemi ja treeningutest paremini ning kiiremini taastuda. Toitainete imendumise toetamise kaudu aitab see toode kaasa ka toidu seedimisele.\nProzise multi-probiootikum 1,5 miljardit on toodetud kõrgelt kvalifitseeritud teadlaste meeskonna järelvalve all ning selleks on kasutatud vaid parimaid saada olevaid koostisosasid. Multi-probiootikum on väga efektiivne toode, mis aitab sportlastel kiiresti taastada kogu oma jõu.\nProzis multi-probiootikum 1,5 miljardit omadused:\nSäilitab mao mikrofloorat\nSoodustab toitainete imendumist\nVajalik seedeprotsesside jaoks\nParandab sportlase heaolu\nKõrge kvaliteediga farmatseutiline toode\nShape Your Life šeiker 500 ml\nMadala kalorsuse-ja rasvasisaldusega Mr.Djemius Zero siirup, Maasika 330 ml\nOmega-3 kalaõli lastele 500 mg (30 kapslit)\nAlfa-lipoehape (Alfa Lipoic Acid (ALA)) 500 mg, 60 caps\nL-arginiin + L-ornitiin (L-arginine L-ornithine) 500 mg, 60 caps


Fotoring: november 2014\nJagan teiega Fotokooli raadiosaateid. Mõned neist on väga head ja inspireerivad :)\nKindlasti leiab igaüks enda jaoks midagi uut ja huvitavat: http://vikerraadio.err.ee/helid?main_id=2105151\nPostitaja: Remi Fady kell 17:56 1 kommentaar:\nNB! JÄRGMISEST NÄDALAST ALATES HAKKAB ALGAJATE FOTORING 16:45. PIDAGE MEELES, PALUN!\nTänast tundi hakkasime väga loominguliselt. Nimelt pildistasime ANK-nädala jaoks reklaamfotot meie fotoringi poolt. Tulemus sai oivaline, peatselt jõuab see ka vaatajate ette. KKa grupifoto tegime kohe alguses ära ja see sai läbi bille kaamerasilma selline. Tore, eks ole?\nLisaks vaatasime eelnenud kodutöid ja jätkasime pika teema kompositsiooniga. Lemmikfotod igalt osalejalt on näha siin:\nEDASIJÕUDNUTE KODUSEKS TÖÖKS JÄÄB: valgusega maalimine. Kas toas või väljas. Üks pilt on kohustuslik, aga võite vabalt rohkem tuua. See peaks olema põnev materjal vaadata :)\nMaili-Merili teile jääb siis kodutööks lisaks ISO variantide ja AWB (valge tasakaalu) erinevate variantide proovimine, seda viimast siis sees ja väljas.\nMerili, palun tee kindlasti ära ka suure ja väikjese ava ning pika ja lühikese säriaja fotod.\nRemi palun edasta mulle e-mailiga ruumide fotod, kui Sul on võimalik.\nPostitaja: Fotoring kell 21:50 2 kommentaari:\nVaba teema fotonäitus-müük\nReedel, 5. detsembril kell 17.30 avatakse Tartu raudteejaama ootesaalis (Vaksali 6) fotonäitus-müük „Vaba teema”\nNäitusel pakutakse vaatamiseks viie erineva pildistaja töid. Millised teemad fotodel kujutatud on, selgub alles ürituse pidulikul avamisel. Tööd on erinevad ja omanäolised, kuna tööde autorid on erineva fotograafilise tausta ja tunnetusega. Osalejad pole eelnevalt koos oma fotosid presenteerinud.\nOLETE OODATUD JA PALUN LEVITAGE ÜRITUSE INFOT!\nPostitaja: Fotoring kell 10:09 Kommentaare ei ole:\nTänases tunnis rääkisme nagu viimasel ajal tavaks avast, särist, isost ja objektiividest. Loodan, et asi sai selgemaks. Oma artiklimaterjali ettekande kandis täna ette Remi. Väga huvitav, pisut provotseeriv, mõtlemapanev ning vajalik materjal. Hea töö! Eneli Sinu koopia on minu käes. Loodetavasti saame järgmine kord nautida Eneli toredat ettekannet :)\nGrupifoto tegi täna Maili peale mõningast ping-pongi :) Esimene hüppepilt ei saagi kohe välja tulla :)\nPõnevust pakkunud keskkonnaportree tulemused on siin, loodame, et järgmine nädal tuleb lisa.\nVäga hea, operatiivne ja huvitav lähenemine Maili poolt.\nRemi esitlus oli teist masti, teise valguse ja hoopistükkis teistsuguse keskkonnaga.\nLoodan, et järgmine nädal ilmuvad siia ka Eneli ja Merili fotod.\nJärgmine kord jätkame portreefotograafiaga, et jõuaks enne jõule ka stuudiofotodeni.\nEDASIJÕUDNUTE KODUSEKS TÖÖKS JÄÄB: valgusega maalimine. Kas toas või väljas. Üks pilt on kohustuslik, aga võite vabalt tuua rohkem. See peaks olema põnev materjal.\nNB! ENELI JA MERILI ehk saate omavahel 18. detsembri pildistamisest kell 17-18 Maarjamõisa lasteaias rääkida. Kui Eneli ei saa, siis andke teada, leiame kellegi teise.\nPostitaja: Fotoring kell 22:04 3 kommentaari:\nTäna jõudsime oma tunniga tagasi algusesse ehk, mis on ava ja säri, mis on ISO ja valge tasakaal. Järgmine kord teeme sama, sest on tunne, et tegelikult pole veel millestki päris täpselt aru saadud. Seoses sellega on KÕIGILE kohustuslik järgmiseks tunniks näidata kodustel töödel oma loovust kasutades fotograafia suurepäraseid võimalusi tänu neile neljale nimetatud elemendile.\nJärgmises tunnis arutame 13. oktoobri Eesti Rahva Muuseumi tunni ja Kompositsioon II materjalile toetudes tehtud fotode sisu. Aitäh Annabel ja Ranely, et te need mulle edastasite. Pisut hilja, teinekord ikka kella 16ks!\nGrupipildi tegi täna bille, kes otsustas ise selja pöörata. Hea foto, hea tunne!\nLisaks ava, säri, ISO ja valge tasakaalu taastundmaõppimisele tegime ka koduste tööde analüüsi. Valisime viiesest tunnitööde seeriast välja igalt-ühelt ühe foto. Loola peab veel harjutama, et järgmine kord oleks ka mõni tema foto siin.\nKommentaarid: "Vinge!", "Tuled on hästi jäänud peale", "Teistmoodi, et inimesi pole näha"\nKommentaarid: "Vesi on esitatud huvitavalt", "Hea kompositsioon - raamimine!"\nKommentaarid: "Hästi, et on salaja tehtud", "Hea kontrastiga", "Hea raamimine!"\nNagu näha detaili ja liikumise jäädvustamine on keeruline ja vajaks veel harjutamist.\nAitäh, et tööd õigeaegselt esitasite.\nALGAJATEL jääb koduseks tööks foto neljal teemal: AVA, SÄRIAEG, ISO, VALGE TASAKAAL. Fotod peaks suutma seletada neist iga olemust, kui see tundub võimatu, siis võib sinna ilusa seletuse juurde lisada. Fotod võtta JÄRGMISESSE TUNDI kaasa.\nLOOLALE jääb lisaks neljale eelpoolmainitud tööle ka kohustus harjutamismõttes teha iga päev ÜKS HEA FOTO. NB! Pööra tähelepanu, et fotod oleks õigesti säritatud, teravad ja huvitavad.\nRANELY palun tee oma fotod väiksemaks ja pane need uuesti üles ja tee nii, et need jääks suuremana. Sinu postitus on hetkel nähtamatu.\nEDASIJÕUDNUTE KODUSEKS TÖÖKS jääb teha 3-5 head keskkonnaportreed. Valige subjekt hoolikalt, kasutage ära valgust ja oma oskusi.\nNB! Maili ja Merili teile jääb teha lisaks fotod järgmistel teemadel: suur ava, väike ava, suur sügavusteravus, väike sügavusteravus, pikk säri ja lühike säri.\nNB! Eneli ja Remi teile jääb ette valmistada materjal järgmiseks tunniks, mida me läbi võtame, edastage mulle materjalid, kui te ise välja ei saa printida vähemalt reedeks 20. novembriks. Saan printida, aga vaid mustvalgelt. Tehke tore ja huvitav ettekanne, saate minu arvutis näidata, võite vabalt lisada rohkem näiteid, mida internetist leiate, mis teemaga sobituvad\nEneli, kui Sul mahti jääb, siis palun tee ka portreed inimestest, mis kujutavad fotodel käte head paigutust, inimgruppi (3 + n inimest) ja loomuliku valguse käes tehtud portreed.\nKENA NÄDALAVAHETUST JA HEAD LUMES MÖLLAMIST, kui lumi ikka tuleb :)\nPostitaja: Fotoring kell 21:38 2 kommentaari:\nPäikest ja lund! :)\nPostitaja: bille kell 00:00 1 kommentaar:\nKunagi ammu jäi üheks kodutööks esitada oma nägemus reportaaźist. Kui Maili oma sai kokku pandud pärast ürituse toimumist, siis Eneli tegi selle täpselt ülesandele mõeldud. Ta oli lausa nii tubli, et pani lausa teksti fotode juurde. Tagasiside Enelile sai antud, sellel rohkem ei peatu, kel küsimusi jätku kommentaaridesse.\nTänases tunnis võtsime edasi uusi teemasid, tutvusime esiteks fotograafia ajaloo suurmehe Henri Cartier-Bressoniga, kelle elulugu oli väga põnevaid üles- ja allakäike täis. Milline elu! Lisaks käsitlesime ühte väga põnevat teemat, nimelt keskkonnaportreed. Vaatasime näidispilte ja tegime oma järeldused.\nKui kellelgi tuleb mõni põnev mõte, mida ta tahaks tunnis teha, kuhu minna või mida vaadata, siis andke julgelt teada.\nGrupifoto tegi täna järjekordselt Remi. Kaua tehtud kaunikene! Koos külalise Jakobiga :)\nTtuvusime ka Maili ja Merili parimate kaadritega ja valisime välja oma lemmikud. Siin need on:\nEDASIJÕUDNUTE järgmine tund toimub esmaspäeval 24. novembril kell 18.00.\nALGAJATE järgmine klassitund toimub 20. novembril kell 17.00.\nALGAJATEL lasub kohustus minna ühe toreda fotonäituse avamisele, mis toimub 13. novembril kell 17.00 Eesti Rahva Muuseumi näitusemajas (sealsamas II korrusel, kus eelmisel neljapäeval tundi pidasime).\nSEE ON KA ÜHEKS TEIE KODUSEKS TÖÖKS, et teha seal näitusel vähemalt kolm huvitavat fotot..NÄITUSE AVAMISEL OSALEMINE ON KOHUSTUSLIK. Kui te ei osale, siis tuleb teile lisaks mõni tore kodutööke jälle ;)\nNB! Ka edasijõudnud võiks minna, kui vähegi aega on.\nALGAJATE KODUSEKS TÖÖKS jääb läbitöötamiseks antud kompositsioon II materjal ja sellele tuginevalt teha viis erinevat fotot. Vabal teemal, just nii kuidas te inspiratsiooni saite.\nKENA NÄDALAT JA KOHTUMISENI PEAGI!\nPostitaja: Fotoring kell 22:16 Kommentaare ei ole:\nOoo, milline tund, milline tund!?!? Kus küll peitsid end nii kaua...Aitäh osalejatele tänase suurepärase ja kiiresti möödunud kahe tunni eest. Nagu imelise grupifoto pealt on näha, oli kõigil igatahes väga lõbus :) Aitäh teile veelkord.\nTere tulemast Remi!\nTänases tunnis rääkisime läbi natuke fotoringi põhitõdedest, vaatasime läbi esimese osa algtõdedest ning lisaks tutvusime kõige uuema liikme Remi parimate fotodega, milledest valisime välja järgmised fotod:\nVõtsin endale vabaduse ja lisasin ka ühe foto, mille Remi saatis, aga mis nendele linkidele klõpsides jäi kahe silma vahele. Kas pole imeline?\nEDASIJÕUDNUD, KOHTUMISENI HOMME KELL 18.30 TÄHE 3!\nSaatsin teile e-maili peale blogikasutaja kutsed, mille abil saate hakata meie blogi oma kaunite fotodega ehtima. Facebook'i aadress on järgmine: https://www.facebook.com/ntmfotoring\nNB! EDASIJÕUDNUTE TUNNID TOIMUVAD NÜÜD ESMASPÄEVITI KELL 18.00\nAnnabeli tunnitöö 5 pilti\nInimese pilt pole hästi õnnestunud, sest kasutasin kogemata välku.\nPildid pole õiges suuruses, ma ei osanud suurust muuta.\nPostitaja: Unknown kell 22:21 1 kommentaar:\nTäna tegime tunni erandkorras õues, et pildistamist natuke paremini õppida. Loola sai päris palju uut infot, aga Ranely ja Annabel kolasid omaette ja seda, mida nad tegid, sellest on mul vähe aimu :) Aga paari päeva jooksul peaks neilt kõigilt ilmuma siia blogipostitused koos tänases tunnis antud viie teemaga.\nGrupifoto langes täna Loola õlule, kes on päris palju pilte teinud. Seekord sai selline natuke tavalisem, kõik silgud ritta, foto. Järgmine kord huvitavamalt, palun.\nFoto ilmub kohe, kui Loola selle mulle edastab.\nEDASIJÕUDNUTE tund toimub esmaspäeval 10. novembril kell 18.00 ja teisipäeval teeme järgmise nädala tunni ette, et ehk 17. NOVEMBRIL TUNDI EI TOIMU.\nNB! 11. novembri tund algab Rüblikus kell 18.30.\nALGAJATE tundi tavalises vormis 13. novembril ei toimu, küll aga lasub teil kohustus minna ühe toreda fotonäituse avamisele, mis toimub 13. novembril kell 17.00 Eesti Rahva Muuseumi näitusemajas (sealsamas II korrusel, kus neljapäeval tundi pidasime).\nKODUSEKS ÜLESANDEKS JÄÄB EDASIJÕUDNUTELE portreed inimestest, mis kujutavad fotodel käte head paigutust, inimgruppi (3 + n inimest) ja loomuliku valguse käes tehtud portreed.\nALGAJATELE KODUSEKS läbitöötamiseks antud kompositsioon II materjal ja sellele tuginevalt teha viis erinevat fotot. Vabal teemal, just nii kuidas te inspiratsiooni saite NING üks kuni 3 fotot 13. novembril toimunud näituse avamisest. NÄITUSE AVAMISEL OSALEMINE ON KOHUSTUSLIK. Kui te ei osale, siis tuleb teile lisaks mõni tore kodutööke jälle ;)\nPostitaja: Fotoring kell 18:32 Kommentaare ei ole:\nTäna käisime Eesti Rahva Muuseumis, külastasime näitust #niisamalinnas ja pidasime tunni seal. Viimasel hetkel meenus Ranelyle grupipilt, nii et see sai seekord bille aktiivsel tegevusel teoks vahetult enne sügisõhtusse astumist. Aitäh Sulle, bille!\nKunagi ammu oli kodutööks "Sügisleht", mille imeliselt lausa kahe foto kaudu lahendas Annabel.\nEelmine kord jäi kodutööks huvitavamate fotode tegemine. Järgnevalt parimad kaadrid. Kahjuks pole siin Marteni ega Ranely fotosid....\nIlusad fotod, aga arenguruumi on küllaga, sellest räägime ÜLE-JÄRGMISES tunnis, mis toimub 20.novembril. HOMME, s.o. reedel kohtume kell 15.30 ANNE KANALI VETELPÄÄSTETORNI juures, et harjutada paremate piltide tegemist.\nSildid: grupipilt, kodune töö, külastus, muuseum\nTänases tunnis läksime lõpuks edasi reportaaźfotograafiaga. Vaatasime koduseid töid ning võtsime edasi uut teemat - portreefotograafia, mis meid viib edasi uutesse põnevatesse teemadesse.\nTäna olid tunnis ka kaks uut õpilast Maili ja Merili. Ootame edaspidi ka Johannat ja kui Eneli ära ei sõida siis ka teda :)\nGrupipilt sai selline läbi Maili kaamera ja meie kaelakeedest:\nSiin on Maili kokkupandud lühireportaaź Tartu rattamaratoni lastesõidust. Sõitu küll pole, aga mulje peaks andma küll. Kellele millise, seda võiks juba tunnis arutada.\nNB! NELJAPÄEVAL on erandkorras tund Eesti Rahva Muuseumis. Kõik on oodatud, algajad ja edasijõudnud. Külastame näitust #niisamalinnas ja peame tunni ERM-is.\nALGAJAD, palun võtke kaasa oma kodused tööd, vaatame neid.\nKohtumiseni kell 16.00 ERM fuajees, paneme joped ära ja läheme tundi.\nNB! Palun tasuge ära oma ringitasud, aitäh neile, kes seda juba teinud on.\nEDASIJÕUDNUD, teiega kohtume järgmisel ESMASPÄEVAL kell 18.00 ja teeme ühe tunni ette, et siis ka 11. novembril kell 18.30 on Tähe 3-s tund\nKoduseks tööks jääb edasijõudnutele 3 portreed inimestest, mis näitaks käte paigutamist, inimgrupi pildistamist ja loomuliku valguse käes tehtud portreed.\nNB! Maili ja Merili, palun võtke enda fotokogust 5-10 enda lemmikfotot, vaatame neid, et saada teie fotograafiast natuke paremat aimu ja nende üle arutleda.\nPostitaja: Fotoring kell 21:07 Kommentaare ei ole:


Valemite arvutamise viisi ja tingimuste muutmine - Excel\nValemite arvutamise viisi ja tingimuste muutmine\nVeebirakenduses Excel Online arvutatakse valemi tulem automaatselt uuesti, kui muudate andmeid lahtrites, mida see valem kasutab. Seda automaatset uuestiarvutamist ei saa välja lülitada ja erinevalt Exceli töölauarakendusest ei saa te valemi tulemit klahvi F9 vajutamisega käsitsi arvutada.\nSamuti ei saa te muuta seda, kui mitu korda valem kuni teatud kindla arvulise tingimuse täitmiseni uuesti arvutatakse, ning muuta ei saa ka arvutuste täpsust, kasutades valemite uuestiarvutamisel talletatud väärtuse asemel kuvatavat väärtust.\nKui teil on Exceli töölauarakendus olemas, saate töövihiku avada nupuga Ava Excelis, et määrata arvutussuvandid seal. Tehke järgmist.\nKlõpsake Ava Excelis ja Muutke valemi ümberarvutuse, iteratsiooni, või täpsust.\nUudiseid uusimate Excel Online’i värskenduste kohta leiate Microsoft Exceli ajaveebist.


Kinnistu - Müüa - Tartu vald, Eesti - 520101004-76 , REMAXEstoniaRegionalWeb\nKinnistu - Müüa - Tartu vald, Eesti\nRaigastvere järveäärne kinnistu\nPäikeseloojangu - Raigastvere - Saadjärve - Tartu vald, Eesti\nPakkumises Raiastvere järve kaldal kinnistu , kus 341m isikliku rannajoont.\nKinnitu asub Vooremäe maastikukaitseala vööndis.\nKõrval asuvad eramajad. Kinnistu piirilt jookseb elektriliin.\nTeisel pool järve asub Elistvere loomapark ja Vudila .\nKogu ehitustegevus antud kinnistul peab olema kooskõlastatud Keskkonnaametiga.\nLubatud tavapärane põlluharimine. Tünnsauna paigaldus ja väikepaadikai rajamine.\nKaevetööd üle 30 cm sügavuselt kooskõlastada eelnevalt Muinsuskaitseametiga.\nSamuti pakkumises läheduses olevad kinnistud kat 77301:003:0762 ja 77301:003:0763\nPakkumises Raiastvere järve kaldal kinnistu , kus 341m isikliku rannajoont. Kinnitu asub Vooremäe maastikukaitseala vööndis. Kõrval asuvad eramajad. Kinnistu piirilt jookseb elektriliin. Teisel pool järve asub Elistvere loomapark ja Vudila . Kogu ehitustegevus antud kinnistul peab olema kooskõlastatud Keskkonnaametiga. Lubatud tavapärane põlluharimine. Tünnsauna paigaldus ja väikepaadikai rajamine. Kaevetööd üle 30 cm sügavuselt kooskõlastada eelnevalt Muinsuskaitseametiga. Samuti pakkumises läheduses olevad kinnistud kat 77301:003:0762 ja 77301:003:0763 Rohkem infot : Diana Hein Kinnisvara müügipartner Eesti Kinnisvaramaaklerite Koja liige +372 53 928 366 [email protected] RE/MAX Aaba Kinnisvara OÜ Too oma kodu RE/MAX Aaba Kinnisvarasse müüki. Aaba Kinnisvara OÜ on pakkunud kinnisvara teenuseid aastast 2004. Alates 2017.a jaanuarist kasutab Aaba Kinnisvara maailma suurima kinnisvaravahendaja RE/MAX kaubamärki ja oskusteavet. Ettevõttes töötavad inimesed, kes on leidnud maakleritöös oma kutsumuse ja tunnevad väljakutsetest suurt rõõmu. RE/MAX Aaba Kinnisvara maaklerid juhinduvad oma tegevuses Eesti Kinnisvaramaaklerite Koja heade tavade koodeksist ja Euroopa kinnisvaramaakleri teenuse standardist. Küsi oma maaklerilt ka müügieelse ruumistilistika ja professionaalse fotograafi kaasamist müügiprotsessi. RE/MAX Aaba Kinnisvara tegevuspiirkonnaks on Lõuna-Eesti: Tartu linn ja Tartumaa, Viljandi linn ja Viljandimaa, Otepää, Jõgevamaa, Põlvamaa, Võrumaa. Võta ühendust ja leian Sinu kinnisvarale ostja!


Vooremaa Kaasikute pere oli aasta kodunt ära\nÜsna Põltsamaa linna lähedal asuvast Annikvere külast on saanud noorte ja nooremas keskeas inimeste kodupaik. Külaelu üheks eestvedajaks on perekond Kaasik, kes jäi 2010. aasta varakevadel koduta, sest nende maja langes tuleroaks. Kuid juba järgmise aasta märtsis kolisid nad oma uude koju.\nNagu elus ikka, on kõrvuti töö- ja pidupäevad, rõõmud ja mured ning vahel üsna rängad hetked. Kaasikute pere jaoks oli kõige raskem hetk nende elus 2010. aasta varakevadel, kui nad Soomes suusatamas olid. Eestisse saabuti just pereema Rita sünnipäeva eelsel õhtul, 19. märtsil. Omamoodi pahaendeline oli, et laev tunni võrra sadamasse hilines. Pere auto oli pealegi laeva ülemisel tekil ja mingi rikke tõttu ei saanud autod sellelt tekilt kohe maha sõita, mis tekitas inimestes kerge paanika. Sõbrad, kelle autod olid alumisel tekil, ei saanud nendega ühendust, sest mobiililevi ka ei toiminud.\nEelnevalt oli siiski kokku lepitud, et kui keegi seltskonnast maha jääb, oodatakse neid järele Statoili tanklas. Seal tanklas laulsid sõbrad Ritale sünnipäevalaulugi. Nad polnud veel Tallinnast väljagi jõudnud sõita, kui helises telefon. “Teie maja põleb. Ärge kohe koju tulge, sest teil pole enam kuhugi tulla,” ütles naabrimees.\nElus tuleb kõik tarkused kõrva taha panna\nRita Kaasik mäletab, kuidas abikaasa Magnus abitult käed roolist lahti lasi ja tänu poeg Madisele, kes rooli hoida aitas, suutsid nad auto peatada. “Ma nägin auto tagumiselt istmelt peeglist Magnuse nägu, see oli lumivalge. Kartsin väga, et temaga võib midagi juhtuda. Sellist üleelamist ei soovi verivaenlaselegi mitte,” lausus Rita Kaasik. Ainukeseks lohutavaks ja toetavaks sõnumiks sellel hetkel oli teadmine, et kogu sõpruskond, kellega aastaid tagasi side loodi, oli põlengu juures kohal ja tegutses innukalt. Lisaks hulk tuntud ja tundmatuidki vabatahtlikke.\nSamal ajal kui päästjad veemüüriga tule levimist tõkestasid, moodustasid kohale tulnud abilised inimketi ja aitasid põlevast majast päästa, mis päästa andis. Rita ütles kurvast mälestusest kõneldes, et elus tuleb kõik tarkused kõrva taha panna. Tema ammune õpetaja, kes oli sõja üle elanud, soovitas tulekahju puhul ühe esimese asjana pildialbumid päästa. “Kui dokumente on võimalik uuesti teha, siis fotosid enam uusi kusagilt ei saa. Olime elanud omamoodi avalikku elu ja õnneks sõbrad teadsid, kus meie fotod asusid. Samuti toodi tulest välja peretütre Hanna-Brita kui tubli suusaneiu medalid ning karikad. Ma pean sõprade suureks tunnustuseks ütlema, et meie vara päästmisel tegid nad hästi tarku valikuid. Tegelikult suudeti päästa ka dokumendid. Need jäid tulest puutumata tänu vanaaegsele metallkattega laevakirstule, milles meremehed oma dokumente hoidsid. See asus ühes toanurgas, kuhu leegid otseselt ei ulatunud,” jutustas Rita traagilisest ööst.\nAmetikooli oskused ja teadmised olid abiks\n“Otseselt leeke enam ei olnud, mõned kohad veel suitsesid ja korstnad olid ka püsti. Kui ma näen kusagil ajalehes põlenud talumaja pilti, siis iga kord tuleb meie oma tulekahjus hävinud maja silme ette. Nende vanade taluhoonete põlemine näeb alati nii ühtemoodi välja. Ekspertarvamus meie maja kohta oli selline, et 97 protsenti hoonest on hävinud,” meenutas traagilist õhtut Magnus Kaasik.\nAlguses leiti perele ajutine peatumispaik Põltsamaa ametikooli juures, ent veidi hiljem pakkus sõpruskond neile peavarju juba kodu lähedal teisel pool teed asuvas vanas koolimajas. Nii elasid nad ühtaegu edasi ka oma eelnevat elu: toitsid kodu juurde alles jäänud jänest ning tegelesid koeraga. Laste kooliteegi oli sama. Kuigi mitmed sõbrad arvasid, et küllap nad nüüd lähevad Tallinna kanti elama, ei tulnud koduta jäänud perele see mõte hetkekski pähe. “Meie kodu on siin, meie lapsed on siin suureks kasvanud, siin on meie sõbrad, meie aia- ja põllulapid,” kinnitas Rita.\nPigem oli nende jaoks probleemiks kiirus, millega edasi tuli tegutseda. “Olin veel tükk aega toimunust “halvatud”, õnneks oli mulle suureks toeks Rita, kes ametlikke asju ajas ja mind igati toetas,” rääkis Magnus Kaasik. Rita sõnul olid temale sellises olukorras suuresti abiks vahepeal omandatud sotsiaaltöö alased teadmised. Kaasikute perel on alati kindlustusleping olnud, juba sel põhjusel, et lapsed ikka vahel mõne luu murdsid. Kindlustatud oli ka kahjutules hävinud maja.\nHead inimesed panid heldima\nKui kindlustusega olid asjad selgeks saanud, sattusid Kaasikud kokku väga hea projekteerijaga. “Jällegi oli meile nii vaimselt kui materiaalselt toeks meie sõpruskond. Kui me ehitusplatsi puhastasime, oli abiks üle 50 inimese ja naistele ei jätkunud lõpuks enam põlengujääke, mida oleks saanud koristada. Plats sai korda üheainsa päevaga. Olen siiralt tänulik kõigile meile õnnetuse ajal ja selle järel abiks olnud inimestele. Poleks iial osanud arvata, et inimesed võivad tahta nii palju aidata, nagu nad seda tegid. Me püüdsime siis küll öelda, et saame hakkama ega vaja niipalju abi. Tookord kuulsin lausa kuldseid sõnu vallavanem Toivo Tõnsonilt, kes ütles. “Sa solvad ju abist keeldudes inimesi, kes sind aidata tahavad,” meenutas Rita.\nPere ei osanud varem arvata, mida tähendab olukord, kus sul pole mitte midagi alates niidist-nõelast, noast-kahvlist, lauast-toolist. Neil oli vedanud, et suusareisil olles oli kaasas nädala jagu pesu ja seljas talveriided. Alles olid ka olulisemad dokumendid. “Olime tunduvalt paremas olukorras kui need tulekahju üle elanud inimesed, kes jooksevad toast välja öösärgis, kaotades kõik ülejäänu. Lastele oli uuesti vaja leida kogu koolivarustus. Paar päeva pärast tulekahju läks õues soojaks, aga meie olime ju talveriietuses. Seda tänutunnet, mida me tunneme nende inimeste, asutuste-ettevõtete suhtes, kes meid selle õnnetuse järel aitasid, ei oska parimagi tahtmise juures sõnadesse panna. Vahel helistati meile ja teatati, et helistaja tahab meile väga raha annetada, aga katsugu me veel mõni päev oodata, siis on tal palgapäev. Meile tulid appi inimesed, kes olid ise rohkemgi hädas kui meie. See on täiesti uskumatult liigutav. Samas kadus lõpuks neid asju vastu võttes esialgne häbitunne. Inimlikku tähelepanu, südamesoojust ja abivalmidust oli meie ümber õnnetuse järel nii palju, et see paneb heas mõttes sügavalt hämmastama,” jutustas pereema.\nPalju soojust ja valgust\nKui projekteerija Kaasikute perelt küsis, millised on nende soovid maja projekti osas, siis sooviti, et hoone oleks soe, et seal oleks olemas soemüüriiste ehk leso ja palju valgust. Kui projekteerija omapoolse nägemuse paberile oli pannud, tuli sinna ainult kosmeetilisi parandusi teha. Just nii hästi oli ta ära tabanud pererahva soovid.\nTäpselt viis kuud pärast põlengut, 20. augustil jõudsid kohale vundamendiplokid. Uue kodu omanikena on pererahvas ka väga rahul maja ehitanud firmaga, R.E.R Ehitusega Tartust. Objektil tegutses kolm venda, kes olid äärmiselt korrektsed, täpsed ja puhtad ehitusmehed. Väga meeldiv oli suhelda ka firmaomanikust töödejuhatajaga. Kui nendega üldse mingi probleem tekkis, siis sellest, et tegusate ja tõsiste töötegijatena olid nad väga sõnaahtrad ja nendega polnud kerge jutule saada. “Samas tekkis mul sageli siit läbi joostes kahtlane tunne, et kas nad ikka ehitavad selle maja meile või hoopis endale,” jutustas Rita naerdes.\nKui siseviimistluseni jõuti, küsiti pererahvalt, milliseid plaate, tapeeti, parketti või muid materjale nad oma tulevases kodus näha soovivad. Kõik vajalik suudeti Tartus viie tunniga välja valida. Uues hoones domineerivad kogu pere ühisel nõul valitud soojad ja mahedad toonid.\nJuba 2011. aasta 13. märtsil kolis Kaasikute pere uude majja ning 20. märtsil kutsuti sinna kokku kõik pere lähedasemad inimesed, kes neile raskel hetkel toeks olid olnud ja neid igati aitasid. Nende pere uue kodu õnnistas Põltsamaa Jordani koguduse õpetaja Meelis Maikalu. Samal õhtul tuli perepoeg enne magamaheitmist ülevalt korruselt alla ja lausus: “Ema ja isa. Me olime täpselt aasta kodunt ära.”\nPerepea küpsetab jõuludeks piparkoogid\nJõulude ajal käivad Kaasikud nagu paljud teisedki surnuaial. Ainult selle erinevusega, et lähedasi inimesi neil siia maetud ei ole. Nemad süütavad Põltsamaa kalmistul küünlad kunagise taluperemehe, nende endise maja omaniku haual. Kirikus nad jõululaupäeval ei käi, küll on aga traditsiooniks kütta jõululaupäeval vana sauna.\nKuuse toob Magnus koju RMK metsast või ka mõne taluniku juurest. Loomulikult külastavad neid ka jõuluvana või päkapikud. Varem oli neil õues väike nukumaja koos väikeste päkapikkude ja kena valgustusega. Pereema sõnul on nende jõululaual ikka klassikalised jõulutoidud, sealhulgas kindlasti perepea lemmik verivorst. Ritale maitsevad kõige rohkem seened.\nVäga omapärane on traditsioon, kus pereisa paneb endale teise advendi hommikul jalga punased puuvillased püksid ja hakkab lastega koos piparkooke küpsetama. Kõik tehakse algusest peale ise: pruunistatakse siirupiks suhkur ja segatakse valmis tainas. Tänavu oli pereema sellel pühapäeval hoopis Laiusel käsitöökursustel, kui Magnus koos lastega köögis toimetas. Perel on veel kaks head ja toredat inimest, ammust sõpra, kes jõuluõhtul alati oodatud külalised on. Need on tädi Maarika ja Annika.\nJõuluõhtul on Kaasikute perel kombeks välja öelda arvamused lõppema hakkava aasta kohta. Seal ei tehta seda mitte suusoojaks ega viisakuse pärast, vaid tõsiselt. Antakse hinnanguid selle kohta, mis õnnestus, mida oleks võinud paremini teha, kus rohkem pingutada. Rita sõnul on tema vahel ka unistaja ning unistab kohe suurelt. Ta tõi näitena, kuidas pani kunagi noorena kirja, et tahab minna elama maale talumajja, mis on ümbritsetud kreegihekiga ning kus kasvavad pihlakad ja mille läheduses on pikad kartulivaod. Samuti soovis ta endale poega ja tütart ning toredat meest. Nii läkski. Unistus Madeira saarest on seni veel täitumata. Loodetavalt täituvad Rita ja teistegi tema pereliikmete jõulu- ja uusaastasoovid ning neil on hea käsi ka aastavahetusel õnne valades.\n*Lapsepõlvekodu asus Raplamaal Laukna külas\n*Tal on noorem vend ja 17 aastat noorem õde\n*Vanemad töötasid Sooniste sovhoosis\n*Kodus olid nii loomad kui aiamaalapp\n*Õppis Tallinna Majandustehnikumis juristiks\n*Kui Magnus tuli sõjaväest tagasi, sattusid nad 1989. aastal tööle Martin Lillevere nimelisse kolhoosi, kus Rita töötas juhatuse sekretärina\n*Pärast poja sündi jäi kümneks aastaks koju\n*Kutsuti Põltsamaale lillepoodi appi\n*Töötas viis aastat müüjana\n*Paralleelselt asus Põltsamaa ametikoolis sotsiaalhooldust õppima\n*2007 sai Ritast Põltsamaa vallavalitsuse sotsiaalhooldaja, kes tegeleb lastega peredega\nPereisa Magnus Kaasik\n*On pärit Märjamaalt\n*Õppisid Ritaga ühes koolis\n*Koos on oldud 28 aastat\n*Tema kodu asus Märjamaa alevi serval\n*Kasvas üles koos õega\n*Magnuse ema töötas 47 aastat saksa keele õpetajana\n*Pärast keskkooli lõpetamist läks Tallinna Polütehnilisse Instituuti\n*Seejärel võeti armeesse, kus teenis 1985-1987 Pihkvas dessantvägedes\n*Sõjaväest naastes jätkas õpinguid TPI-s\n*Lillevere kolhoosis asus tööle autojuhina\n*1992. aastal asus pealinna tööle ja töötab seal praegugi\n*Sündis 1992. aastal\n*Õppis Põltsamaa gümnaasiumis\n*Praegu õpib ülikoolis\n*Töötab tänu inglise keele oskusele ülikooli kõrvalt ühe firma klienditoena\n*Hobiks on ekstreemsport trikirattaga\n*Maakonna parim suusataja, oma vanuseastme tugevamate hulgas vabariigis\n*Eelmisel hooajal osales ligi 30 võistlusel\n*Alustas treenimist 2008. aastal\n*Tahtis juba kahe ja poole aastaselt väga suusatada\n*Talle osteti tillu suusad, millel tundide kaupa ümber maja sõitis\n*Pärast põhikooli lõpetamist kavatseb minna edasi õppima Otepääle Audentese spordikooli


Väike aiablogi: aprill 2007\nIgal kevadel, 25. aprillil pühitsesid vanad roomlased jumal Robigusele pühendatud robigaale. Robigus oli üks väiksematest jumalatest, kes jagas karmi käega jahukastet ja kõrreroostet. Festivali kutsus ellu legendaarne Rooma kuningas Numa Pompilius ~700 e.Kr.\nOvidius kirjeldab oma poeemis Fasti (Tähtpäevad - omamoodi rooma kalender), kuidas festival algas protsessiooniga Flaminia väravast, üle Milvianuse silla kuni Via Claudia viienda miilikivini, kus asus Robiguse altar. Seal ohverdas preester jumalale punase koera ja lamba sisikonnad, veini ja viirukit.\nSel päeval korraldati meestele ja poistele võidujookse, palvetati ja ohverdati punane koer, aga ka teisi punaseid loomi nagu rebased ja lehmad. Hiljem hakkas katoliku kirik samal päeval pühitsema Püha Markuse päeva ja markusepäeva suur protsessioon (litania major) kulges üsna sarnaselt: Milvianuse sillani, sealt edasi aga Püha Peetruse kirikusse, kus toimus missa. Lugesin internetist, et kui markusepäeval öö külm, saab vili külmavõetud. Need on nii kauged, aga nii huvitavad seosed, sest kogu see roomlaste festival oli ju viljasaagi kaitseks jne. Jne.\nAga miks ma kirjutan Robigusest? Ikka jahukaste ja roostehaiguste pärast. Ja sellepärast, et täna on 25. aprill - võimalus Robigust veini ja viirukilõhnaliste pirdudega rahustada. Paneks mehe ja poja võidu jooksma, ise tinistaks veini, valaks vahepeal sortsu ohvrianniks põõsasse ja seletaks, et see kõik on profülaktika taimikahjustavate parasiitseente vastu. Ma kohe huvi pärast uurisin järgi: kõik ühed ja samad ROOSTELISELAADSED ja PÄRISKOTTSEENED seal Robiguse nimekirjas. Topas jääks võib-olla ostmata.\nPS! Roomlastel oli üldse palju toredaid jumalaid. Tulevikus hakkan ma tõsisemalt tegelema Saritori kultusega, kes oli rohimise, kõplamise ja umbrohtude jumal.\nTäna siis saabusid Hollandist tellitud lilled. Igavene suur kastitäis! Hesse kobarpea "Gregynog Gold", üks kobarpea hübriid "Zepter", igasugu kurerehasid (mis mulle varem üldse meeldinud ei ole) jne.\nKõik oli kenasti laastudesse pakitud ja üldsegi mitte ummuksis nagu möödunud-aastased hostad.\nTegi meele rõõmsaks, kui kastist ilmusid välja vitsaster (Aster lateriflorus) "Lady in Black", tõnnike "Alba" ja süstjas neiusilm (Coreopsis lanceolata) "Sterntaler".\nTellimust tehes sain ma kurva kirja, et Iris pseudoacorus "Alba" ja Ligularia sibirica on selleks hooajaks otsas ja tuleb tuleval aastal uuesti tellida. Ilmselt lohutuseks oli kastis aga selline kenake nälkjas. "Otse Hollandist!" Ma polegi varem välismaa nälkjat näinud.\nTaimed lähevad nüüd ajutiselt kasvuhoonesse. Tänavu tuleb mul igaks juhuks ise muru niita.\nVihitaja e. jõgitilder (Tringa hypoleucos)\nTundub, et üks vihitaja paar hakkab me akna alla pesa tegema. Juba neljandat hommikut on noored platsis. Pean oma võhumõõgad ruttu maha istutama, et uusi kaldaelanikke hiljem mitte segada. Pilt on küll vilets, tehtud läbi köögiakna.\nVihitajast natuke pikemalt.\n1. Raskekujuline lollus: ma ei tea kuidas, aga mul on möödunud aastal õnnestunud panna püvilill ja ahtalehine punanupp täpselt ühele kohale. Nüüd nad seal koos rõõmsalt kasvavad.\n2. Tundmatud lilled: "Ah, küll jääb meelde." No ei jää.\n3. Kõik kadunud lilled: teeb tigedaks.\n4. Rahapuudus: kõike ei jõua lihtsalt osta. (Antud kontekstis võib see põhjus ka positiivne olla.)\n5. Mutid: napalm on veel proovimata.\n6. Umbrohi: alati, kui sa oled meeleheitlikult vihma oodanud ja lõpuks sadama hakkab, mõjub see umbrohule paremini kui taimedele.\n7. Ravimtaimed: head ja kasulikud, ohtrat isekülvi andvad taimed. Kas keegi ei taha üheksavägise taimi?\n8. Peenrasse külvatavad suvelilled: saialill ja mungalill on pea ainsad, mida ma kohe ära ei rohi.\n9. Kasvuhoone: uks tuleb alati varahommikul avada, olenemata nädalapäevast.\n10. Aiamaa: porgandeid ja siberi iiriseid on raske, kui mitte võimatu kokku sobitada.\nmu kauaoodatud "Giuseppe Verdi",\nharilik lõokannus, mis siia aeda salapärasel moel sigines,\nmingid ürgaegsed kannikesed, mis kunagi varem õitsenud pole,\nOmamoodi õitsev on ka see paarike. Neid on lahe jälgida, sellised asjalikud sebijad.\nPäris esimesed lilled, mida ma siia aeda tõin, olid tulbid. Oli sügis 1999, tellisin mingist kataloogist tulbisibulad ja panin mulda. Õige aeg istutamiseks oli juba ammu möödas ning mõõtudelt sinivaalasarnase ja rasedana oli seda äärmiselt ebamugav teha. Aga maha ma nad sain ja kevadel särasin ja õitsesin koos oma väikese tita ja tulpidega. Igasugu iluaiandus tundus imelihtne. Järgmisel kevadel mina aina õitsesin ja õitsesin, tulbid, tuleb tunnistada, enam nii hästi ei õitsenud. Siinkohal mõtlen ma muidugi neid oma tulpe, sest mamma vanad talutulbid, ühed suured punased ja ühed väikesed valged, mis siin aastakümneid õitsenud, olid täies elujõus, rääkimata metstulbist. Tõeline ebaõiglus. Mu ekstraordinaarsed (nüüd ma muidugi tean, et ega ikka ei ole küll) lillekesed ei olnud küll lausa surnud, aga ühtki korralikku sibulat ka polnud. Kuus aastat olen ma neid nüüd solgutanud, iga sügis ikka paremini ja ei ühtki õit ning tänavu siis lõpuks ometi... Õienupud!\nGreigi tulp "Oratorio".\nKaufmanni tulp "Giuseppe Verdi".\nNüüd on mul uued nikerdised. Pildi nimeks "Leia kaks ümaralehist alpikanni". Möödunud kevadel külvasin, siis oli neid neli. Tegelikult leiab need kannid pildi pealt üles küll, aga teades, et hallid jullad seal pildil on kuuseokkad, mille tuul lõkkest peenrale tõi siis, no tõesti, kui palju väiksem üks lill veel olla saab. Mitu aastat peab ootama, et siin õienuppu näeb?\nja kollased kuldtähed.\nLumi- ja märtsikellukesed on kahjuks juba ära õitsenud. Samuti üks lilla krookus.\nProjekt kõlab jube uhkelt, aga tänavu tuleb selle jõekaldaga midagi ette võtta.\nVanad ja uued lepad ehk teisisõnu võsa. Põhiliselt laiutab siin vereurmarohi. See on üldse kõige problemaatilisem koht aias. Ma polegi veel lõplikult välja mõtelnud, mis siin olema hakkab. Laudleht on praegu kõige tõsisem pretendent. Kindel on see, et lagedaks ma seda kallast ei võta, sest õngitsejatega mulle tõtt vaadata ei meeldi.\nJärjekordne kallas. Siin ma märtsis juba natuke nökerdasin. Ehitusmeistrit minust ei saa. Käiku läksid kõik vanad katkised kõnniteeplaadid, mis rehealuses leidus. Ülespoole vedasin mulda ja külvasin muru. Allapoole plaanin istutada mingeid pinnakattetaimi, mis peaks need koledad plaadiservad ära katma. Enne kasvas siin lumimari, millest me juba mitu aastat oleme proovinud lahti saada. Arvata võib, et kasvab endiselt. Nii visa taime pole ma enne kohanud. Nüüd mees juuris veelkord, edaspidi, kui nina kusagilt pistab, lähen mürgiga kallale. Mulle igasugu mürgid küll ei meeldi, eriti veel nii jõe ligi, aga lapse väikse värvipintsliga natuke lehe peale...\nVeel üks paha koht. Pildilt paistab tutikas kompostikast ja grillimise lepad. Need plaanis kuidagi ära varjata. Ettepoole ümber kuuse tahaks ka mingeid taimi, aga maa on siin nii neetult kuiv, isegi umbrohi ei kasva. Lugesin kusagilt, et laanesõnajalg elab sellistes tingimustes suht edukalt. Mõte ka panna suurte pottidega hostasid nii, et kaevan potid maa sisse, siis ehk kuusk ei võta kogu niiskust endale. Jälle kusagilt loetud, ei tea kas selline variant üldse toimib.\nLeidsin internetiavarustest ühe New Yorgi kunstniku kodulehe, kes skanneerib lilli. Väga huvitav. Muidugi pidin ma ka kohe proovima. Esimese (ilmselt ka viimase) katsetuse kohta hea küll. Lumikellukesed on imearmsad ja ajakohased ka. Pühad ju tulevad!\nsildid: inimesed, lilled\nMa mõtlesin neli aastat, mida siin aias siis teha ja peale pikka uuesti-, ümber- ja mittemidagitegemist sai otsustatud, et kõige paremini sobiks mulle ikkagi hostad. Ega see hostavaimustus on mul suht vana haigus, aga tõsisemalt alustasin möödunud aastal. Juurisime välja vanad tikripõõsad ja asemele tegime hostapeenra. Peenar on 12 m pikk ja 1,5 m lai ja istutasin siia 45 uut sorti, millede hankimisel tuli arvestada võimaliku näljasurmaga. Enne sai muidugi koostatud suur peenraplaan, mille tegemine oli omaette ooper (kui hästi või halvasti too plaan toimib, selgub alles aastate pärast). Nüüd on uus kevad ja ma ei jõua enam ära oodata hetke, millal hostad oma ninad mullast välja pistavad. Karta on, et kõiki taimi enam alles pole. Esimene pilt pärast lume sulamist oli küll armetu, ainult erinevad iminõgesed laiutasid.\nJa hästi elavad ka mürtudsüdamed.\nAias on mul 9 vana ja 2 uut õunapuud ning ideaalis tahaks ma kunagi iga puu alla üht hostapeenart, sõnajalgade ja igasugu muude varjutaimedega.


Hariduse tippjuhid pidasid Teaduste Akadeemias hariduskonverentsi | EELK\nHariduse tippjuhid pidasid Teaduste Akadeemias hariduskonverentsi\nEilsel Eesti Teaduste Akadeemia saalis toimunud hariduskonverentsil „Eesti hariduse kaheksa sajandit – vana ja uus“ kujunesid keskseteks aruteluteemadeks klassikalise hariduse ja muutunud õpikäsitluse võrdlus, digipöörde mõju ja väärtuskasvatus. Konverents oli pühendatud Eesti ja kogu Läänemere regiooni ühe vanima tegutseva kooli, Tallinna Toomkooli, 700. juubelile.\nKonverentsi avapalvusel Tallinna Toomkirikus ütlesid tervitussõnad peapiiskop ja Tallinna Toomkooli nõukogu esimees Urmas Viilma, Tallinna Piiskopliku Toomkiriku õpetaja, Tallinna abipraost ja Tallinna Toomkooli kaplan Arho Tuhkru ning Eesti Vabariigi peaminister Jüri Ratas. Konverentsi moderaator oli Tallinna Toomkooli kolleegiumi liigeRiivo Sinijärv.\nEttekandes „Haridusest enne ja nüüd“ võrdles emeriitprofessor Kalle Kasemaa (Tartu Ülikool) klassikalist haridust ja modernset õpikäsitlust. Järgnes paneeldiskussioon, kus osalesid ajaloodoktor Andres Adamson (kirjastus Argo), piiskop Philippe Jourdan (Rooma-Katoliku Kirik Eestis), ajaloodoktor Tiina Kala (Tallinna Linnaarhiiv, emeriitprofessor Rein Veidemann (Tallinna Ülikool) ja prof Randar Tasmuth (EELK Usuteaduse Instituut) ja haridusvaldkonna tippjuht Rein Rebane.\nEttekande „Hea haridus post-modernismi veskikivide vahel“ tegi TalTech`i rektor, akadeemik Jaak Aaviksoo. Oma ettekande pealkirja lahti mõtestades ütles Aaviksoo, et postmodernismi ajastu haridusveskid jahvatavad kahe veskikivi vahel utilitaarseid väärtusi, mida saab hõlpsasti rahaks vahetada. Ülemise veskikivina rõhub väärtusi demokraatia kõikvõimsuses veendunud ettekujutus, et kõik inimesed on võrdsed ja tõde selgub vaidlustes. Tõde siiski hääletuse teel ei selgu, nagu ka korrutustabeli tehted, tõdes akadeemik. Tulevikule mõeldes oli tema küsimus, kas tuleks edasi minna haridusega, kus väärtused on kuulutatud vabaks või on haridusel siiski õigus või lausa kohustus väärtusi edasi anda. Ettekandele järgnenud paneeldiskussioonis osalesid direktor-emeeritus Rein Rebane (Rocca al Mare Kool), professor Randar Tasmuth (EELK Usuteaduse Instituut), Eesti Kaubandus- Tööstuskoja juhatuse liige, Tööandjate Keskliidu volikogu liige Enn Veskimägi, (AS Standard) ja Haridusteaduste Instituudi direktor Kristi Vinter-Nemvalts (Tallinna Ülikool). Kokkuvõtte konverentsipäeva esimesest poolest ja sissejuhatuse paneeldiskussiooni tegi professor Mati Heidmets (Tallinna Ülikool).\nVestlusringides osalenud arutlesid haritlase mõiste üle enne ja nüüd. Klassikalises mõistes võis ennast pidada haritlaseks vaid inimene, kes valdas nii vanakreeka kui ka ladina keelt. Praegusest kõrgharidusest on aga selle kerge ligipääsetavuse mõjul saanud massiharidus, sisuliselt on see lapsepõlve pikendamine, mistõttu igal juhul gümnaasiumisse pääsemine on maksumaksja raha raiskamine. Leiti, et gümnaasiumisse saamiseks peaksid noored tegema eksamid.\nErinevate põlvkordade ühine kultuurikogemus jääb üha napimaks ja varasemalt eri põlvkondi sidunud ühiseid tüvitekste pole praegu enam pea üldse. Tõe ja tarkuse monopoliks on saanud Google. Õpetamine koolides on keskendunud pigem teadmiste edasiandmisele, kuid teadmiste mõtestamine jääb tagaplaanile. Tulevased õpetajad küll oskavad kasutada multimeedia vahendeid, kuid meetodid on ikkagi endisaegsed. Mõtestatud teadmiste tühikuid täidavad tänav, internet ning Facebook, mille kasutamisele kulub inimestel üha enam aega.\nKui Eesti haridusest räägitakse positiivses võtmes, siis tuuakse näiteks PISA testid, kuid tõsiasi on see, et noored pole teadmistega tööeluks ette valmistatud. Halvad on teadmised mitte üksnes humanitaar-, vaid ka reaalainetes. Kuna koolides õpetatav kitsas matemaatika piirab edasiõppimisvõimalusi, jääb üha vähemaks ka aineõpetajaid ja seega probleem üha jätkub. Üldharidusele järgnevas kooliastmes, kus õpetatakse erialaseid oskusi, kulub tüüpiliselt terve aasta sellele, et täita nõrgemate õppurite lünki üldhariduses ja neid tugevamatele järele aidata.\nSuurel poliitikute paneeldiskussioonil, mida juhtis moderaator Indrek Treufeldt, arutleti erakoolide olulise rolli üle haridusmaastikul. Tallinna Toomkooli ja teiste erakoolide eelistena toodi välja tihe side vanematega, samuti väärtuste põhine õppekava. Sõna said Lauri Hussar (Erakond Eesti 200), Tõnis Lukas (Isamaa Erakond), Toomas Jürgenstein (Sotsiaaldemokraatlik Erakond); Mailis Reps (Eesti Keskerakond), Margit Sutrop (Eesti Reformierakond).\nKonverentsil esitlesid raamatut „Toomkooli ajalugu 1319-1939“ ajaloodoktor Heiki Haljasorg (Tallinna Toomkooli õppealajuhataja) ja ajaloodoktor Olev Liivik (Eesti Ajaloomuuseumi teadur). Tegemist on esimese eestikeelse raamatuga Tallinna Toomkoolist.\nToomkool tegutses Tallinnas ilmselt juba XIX sajandi keskpaigast; esimesed kirjalikud allikad Tallinna Toomkoolist pärinevad 3. jaanuarist 1319, mil Taani kuningas Erik VI Menved lubas toomkapiitlile koolipidamise ainuõiguse Tallinnas. II maailmasõja hakul suletud kool taasavati 2011. aastal. Täna õpib Tallinna Toomkoolis 212 õpilast, mis on rohkem kui kunagi varem kooli ajaloos.\n[Best_Wordpress_Gallery id=”30″ gal_title=”Eesti Teaduste Akadeemia saalis toimunud hariduskonverents „Eesti hariduse kaheksa sajandit – vana ja uus“ 2019″]\nOru mõisas jätkub loeng-praktikumide sari >\n< Urve Küttneri isikunäitus “Signum Dei” Tallinna Jaani kirikus


Skype'i investor ei jõudnud enam Taani tasuta lehte ülal pidada\n1. september 2008 • 1 min\nÜks Skype investoritest Morten Lund ostis jaanuaris tasuta Taani ajalehe Nyhedsavisen, kuid täna teatati lehe sulgemisest, mis teenis mullu 334 miljonit Taani ehk ligi 700 miljonit Eesti krooni kahjumit.\nEile öösel said Taani tasuta ajalehe Nyhedsavisen töötajad investorilt Morten Lundilt e-maili vabandusega, et ajaleht lõpetab tegevuse.\nEttevõte kaotas 2007. aastal 334 miljonit Taani ehk 698 miljonit Eesti krooni, kirjutas nyhederne.tv2.dk. Islandi ettevõte Baugur Group alustas ajalehe väljaandmist 2006. aasta oktoobris, kuid selle aasta jaanuaris müüdi leht Morten Lundile.\nLund üritas ajalehte kaasata rohkem investoreid ning leidis lisainvesteeringuid 100 miljoni DDK ehk ca 200 miljoni Eesti krooni eest, kuid sellest ei piisanud. Lund otsustas lehe kinni panna, kuna jõudis arusaamale, et jaanuaris tehtud investeering ei hakka iial kasumit teenima.\nNyhedsavisen oli üks suurim päevaleht Taanis, mille trükiarv oli 551 000 eksemplari päevas.\nSkype'i investor eraisikuna pankrotis


Raimo Ülavere: Kas sul on saavutajaajud?\nRaimo Ülavere • 21 oktoober 2015\nRaimo Ülavere, Koolitaja ja coach Foto: Raul Mee\nKas Sinul on saavutajaajud? Koolitaja ja coach Raimo Ülavere avab oma värskes Bestsales kolumnis, kuidas vastuses sellele küsimusele peitubki veelahe, mis eristab tippusid keskmistest ja Müügiinimesi müügiinimestest.\nKettaheite olümpiavõitja Gerd Kanteri tiimi juht Raul Rebane liigitab sportlasi nii: on ühed, kellel on saavutajalihased ja need, kellel on lisaks veel saavutajaajud.\nSaavutajalihased on, aga...\nOma raamatus “Võimalik” on Raul defineerinud selle, misasi on andekus ja mida läheb vaja selleks, et tippu jõuda. Olgu selleks tipuks olümpiavõit või siis müügirekord.\nPaljudel meist on “saavutajalihased” - mis lihtsamalt öeldes on eeldused, mitte aga andekus ise. Spordis räägime füüsilistest eeldustest. Maailm ja Eesti on täis mehi ja naisi, kes kohvikunurgas räägivad oma “paljulubavavast” noorsportlase karjäärist, kui pähe sai tehtud ka tänastele olümpiavõitjatele (mea culpa!). Müügis räägime müügioskustest, võimekusest, potentsiaalist - me kõik teame mõnda inimest, kelle kohta öeldaks: no tema lihtsalt on selline sündinud müügiinimene. Ja siis… sinna see tulemus ka jääb. Kohvikulaua taha. Suitsunurga jutuks. Sõprade keskel praalimiseks - kui ma oleks…! Eeldused ehk saavutajalihased on olemas. Aga saavutajaajusid mitte.\nEdu peitub saavutajaajus\nRauli hinnangul oleneb suurem osa edust just saavutajaajude, mis arendaksid loomulikke eeldusi, olemasolust. Ning see on inimese tegeliku andekuse mõõt. Laias laastus koosnevad saavutajaajud kahest asjast:\nEsiteks, loomulikult, tahe ehk kas ja kui palju sa tahad saavutada? Kanteri puhul pidi Raul mõnikord ise minema heiteplatsile teatud kaugusele ette, et talitseda Kanteri tahet trennis iga kord ennast säästmata kõige kõvemat purakat välja panna.\nJa teiseks: kui hästi sa talud rutiini?\nKui esimesest on palju räägitud - ikka need eesmärgid ja saavutusvajadus ja tahe võita - siis teisest pole liiga palju juttu olnud. Kahjuks. Sest see on see koht, kus tehakse tööd. Sõna otseses mõttes. Iga nädal, iga päev. Ja ilma selleta ei kipu suurt midagi juhtuma. Suur tahe viib sind ainult teatud maani (ehkki vaidlus veel käib, kalduvad teadlased siiski toetama arvamust, et tahtejõud on nagu muskel, mis kipub ajaga väsima).\nKui hästi Sa rutiini talud?\nNiisiis. Kui tahad saada tippmüüjaks, oleks minu üks esimesi küsimusi sulle: kui hästi sa rutiini talud? Kuidas sa talud seda, et teed regulaarselt, iga päev 10 kõnet. Või 2 kohtumist. Või küsid igalt ostu sooritavalt kliendilt: kas te sooviksite siia juurde väikest saiakest? Nii iga päev. Ja nii mitu kuud või vahest ka aastat. Nõme? Igav? Üksluine? Tjah, võib-olla tõesti. Ja samas - just see rutiinitaluvus - piltlikult öeldes võime vedada end välisukseni ka siis, kui väljas sajab ja tahaks kodus sohval teleka ees passida - on sageli see veelahe, mis eristab tippusid keskmistest. Mis eristab olümpiavõitjaid kohaliku tähtsusega staarikestest.\nSeega, kui andekas müügiinimene sa oled, ehk kas sul on saavutajaajud?\nMotivatsioonipomm: Kui pühendumine ära tasub!


Joik Superniisutav Huulepalsam (7g)\nSuperniisutav Huulepalsam (7g)\nSuurepärane huulepalsam hoolt vajavatele huultele\nVäga hea toode, toidab ja niisutab ka väga kuivi huuli. Toote suur pluss on õrnalt tuntav looduslik maitse ja lõhn, mis ei häiri ka siis kui toodet kasutada enne sööki.\nHetkel on minu lemmik huulepalsam\nMõnusad pehmed huuled on seda toodet kasutades.\nTekstuur on hea, kuid tootel pole mingit lõhna :/\nNiisutab huuli ka kõige külmemal ajal ja jätab meeldivalt pehmeks.\nJätab huuled pehmeks, niisutav.\nMõnusalt niisutav ja ei ole tugevat maitset.\nTeeb huuled mõnusalt pehmeks. Koostis on väga meeldiv.\nTeeb huuled väga mõnusaks ja pehmeks.\nMeeldiva lõhnaga ja parajalt niisutav\nMeeldiva lõhna ja hea niisutava toimega.\nHea lõhnaga ja piisavalt toitev. Meeldib\nVäga hea lõhnaga ja niisutab hästi huuli.\nKasutan juba mitu aastat just seda huulepalsamit! Sobib igaks aastaajaks. Ei ole liigselt rasvane ja teeb huuled mõnusalt pehmeks.\nToode võiks kauem peal püsida, peale kandes kaob tunne kiiresti, et midagi on huultele kantud.\nÜllatavalt hea toode, tõesti superniisutav! Soovitan :)\nTeeb huuled väga pehmeks, meeldiv lõhn. Ei jäta huuled rasvaseks.\nVäga mõnusa lõhnaga ja niisutab hästi.\nVäga mõnusa lõhnaga ja huuled teeb pehmeks.\nHea, et on võimalikult loodusliku koostisega. Rahul.\nNagu nimi ütlebki, ülitoitev ja niisutava toimega huulepalsam. Huulte nahk ei harju selle tootega, nagu tavaliste hügieeniliste huulepulkade puhul.\nMeeldiva lõhanga, teeb huuled pehmeks\nMõnus toode. Kerge. Ei kleepu,ei ole liialt rasvane. Soovitan!\nHuuled väga pehmed, lõhn on meeldiv\nMeeldiv lõhn, jätab huuled pehmeks ja siidiseks.\nVäga hea niisutaja ja tõesti hea apelsinilõhnaga. Pakend pisut väike,aga muidu on oma hinda väärt.\nVäga mõnus, teeb huuled hästi pehmeks.\nNiisutab hästi, muudab tõesti huuled pehmeks, imehea lõhn!\nhea toode, jõulukingiks kotti ideaalne!\nSuurepärane toode! Imelise lõhnaga ja hoiab huuled terved.\nVäga rahul olen.Niisutab ilusti ja jätab huuled pehmeks.\nVäga meeldiva lõunaga. Niisutab väga hästi. Ei jää huultele liiga paksult ega kleepuvalt.\nOlen väga rahul selle tootega :)\nMinu lemmik huulepalsam! Tellin seda juba mitmendat korda ja olen ülimalt rahul. Sobib kasutamiseks nii suvel kui talvel. Huuled jäävad loomulikud ja pehmed.\nVäga hea, suveks suurepärane!\nKasutame juba kolmandat. Väga hea.\nVäga mõnus, pehme ja hea õrna lõhnaga.\nSuperniisutav huulepalsam isuäratava apelsinilõhnaga toidab ja pehmendab kuivi huuli babassu õli, magusmandliõli, oliivõli ja kakaovõiga muutes huuled siidiselt pehmeks ning andes kerge läike. 100% looduslikud ja/või Ecocert koostisosad.\nKasutamine: kandke huultele nii tihti kui soovite.


Põlluinfo: Räägime talirapsi kasvureguleerimisest - Põllumajandusuudised\nTaliraps kahe pärislehe faasis, august 2017\nTäna tuleb juttu talirapsi kasvureguleerimisest, sest olenemata halbadest koristusilmadest on siiski saadud talirapsi külvata ja viimane on kasvanud tänu vihmale ja soojale jõudsalt.\nVarajased külvid on juba esimese kasvureguleerimise faasis. Kõigepealt tahaks hoiatada põllumehi, kes külvasid rohumaa järgi. Käige ja vaadake igapäevaselt külve, sest nälkjad tegutsevad! Põldudel võib näha juba ka suuremad kahjustusi. Kindlasti ei ole see koht, kus kokku hoida, kuna vastasel juhul võib kogu põld nälkjate poolt söödud saada. Täpsemalt loe nälkjate tõrjest nädal 32 infost\nHilisematel külvidel, mis on külvatud teravilja järgi, on aga suurimaks probleemiks teraviljavaris, mis jõudsalt konkureerib kultuuriga. Suure surve tõttu võib lämmatada väikese talirapsi. Ärge jätke teraviljavarise tõrjet väga hiliseks, mõistlik on teha see pisut varem kui hiljem. Vajadusel saab ka uuesti teha, aga oluline on just esimene rinne ära tõrjuda, kuna hiljem tärganud varis pole nii suur konkurent kultuurile.\nRapsi seest erinevate kõrreliste tõrjeks on lubatud mitmed tooted nt Agil 100 EC (0,5- 1,0 ja 0,75-1,5 l/ha), Targa Super (0,75-1,25 ja 1,25-2,0 l/ha), Quick 5% EC (1,25 l/ha) jt.\nKõrgemaid kulunorme tuleb kasutada mitmeaastaste kõrreliste, nagu näiteks hariliku orasheina tõrjel, kuna need on suurema juurestikuga ja raskemini tõrjutavad. Teraviljavaris on samal aastal seemnest kasvanud, seetõttu pole tema juurestik nii võimas, ning on oluliselt kergem tõrjuda, st saab kasutada väiksemat kulunormi.Väga oluline on teada, et kõrreliste tõrjumiseks ettenähtud tooted on aeglase mõjuga, see tähendab, et kuni 2-3 nädalat läheb umbrohu täieliku hävimiseni. Tooted on hästi kasutatavad ka paagisegudes, edukalt saab ühildada fungitsiidide/kasvuregulaatorite kasutamisega, samuti leheväetiste kasutamisega nagu booriga, mikroelementide segu või hoopis kaaliumiga (Krista K). Kaalium soodustab suhkrute sünteesi taimedes, tugevdab taimeraku seina ja kudede struktuuri. Seeläbi paraneb vastupanu stressile (nt põud, külm ilm jne), taimed on elujõulisemad ja tugevamad ning seega ka külmakindlamad. Kõrreliste toodetest Agil 100 EC’d ei ole soovitav segada teise herbitsiidiga, kuna võib kahjustada kultuuri, edukalt võib aga kasutada koos fungitsiidide või leheväetistega. Samuti on lubatud kõiki tooteid segada insektitsiididega.\nTaimehaigustest ohustab kõige enam talirapsi ja -rüpsi sügisel fomoos ehk mustmädanik (Phoma lingam, Leptospaeria maculans). Fomoos tekitab rapsil juurekaela- ja varremädanikku. Idulehtedele tekivad kollakad laigud, mis on keskelt valkjashallid, epidermise all tekivad mustad täpid (punktid) – seene pükniidid. Hiljem laigud suurenevad, on väljaveninud kujuga ning laikude keskosasse tekivad rebendid. Pärislehtedel on ümmargused, pruunikashallid laigud, mõnikord kontsentriliste ringidena.\nNakatuvad ka taimede juured. Nekrootiliste laikude laienemisel tekivad varrel kahjustunud kohtades lõhed, mis puituvad ja taimed võivad murduda. Talirapsi sügisesel nakatumisel nakatunud lehed talvel hukkuvad, kuid seene pükniidid säilivad ja kevadel areneb haigus edasi. Seetõttu, nakatumise korral tuleb talirapsi pritsida haiguste vastu juba sügisel.\nPeale fomoosi võib taliraps nakatuda ka teistesse haigustesse nagu tsülindrosporioos (Pyrenopeziza brassicae, Cylindrosporium concentricum) kuivlaiksus (Alternaria brassicae) ja tõusmepõletik (Phoma lingam). Ristõieliste nuutrisse (Plasmodiophora brassicae) nakatumine on tingitud eelkõige happelisest mullast ja külvikorrast. Taimede maapealsetel osadel sarnaneb haiguspilt sageli toitainete puuduse või muude rapsi haigustega, seetõttu tuleks uurida taimede juuri. 6-8 nädalat pärast nuutrisse nakatumist on taimede juurtele tekkinud pahataolised moodustised. Erinevate võtetega on siiski võimalik haigustekitaja levikut peatada ning nakatumise ulatust põllul vähendada. Põllutööriistade puhtana hoidmine ning korralik viljavaheldus takistavad nuutri levikut ja arengut. Nuutrikahtlusega põllul on soovitatav kasvatada rapsi kindlasti mitte tihedamini kui iga 5 aasta tagant ja oluline on hoida põld vahepeal ristõielistest umbrohtudest puhtana. Võimalusel kasvatada sellisel põllul ainult nuutrikindlaid sorte, kuid ka siis tuleb viljavaheldusest kinni pidada. Nuutri arengut pidurdavad hea drenaaž põllul ning lupjamine. Ristõieliste nuutri vastu tõrjepreparaate kahjuks ei ole.\nLisaks haiguste tõrjele on väga oluline rapsi taime kasvureguleerimine. Õigeaegse külvi ja pika sügisese kasvuperioodiga võib juhtuda, et taim kasvab üle. Ülekasvanud taim on haigustele enam vastuvõtlik ning oluliselt väheneb tema talve- ning külmakindlus. Et ennetada taimede ülekasvamist, tuleb tõsta nende külma- ja talvekindlust, soodustada juurte kasvu, suurendada juurekaela läbimõõtu (juurekaela läbimõõt olgu üle 6-8 mm). Samuti tuleks taim hoida võimalikult maapinna lähedal, kasutades erinevaid fungitsiide ja kasvuregulaatoreid.\nTaliraps kolme pärislehe faasis, august 2017\nNii kasvureguleerimiseks kui haiguste tõrjeks on turul väga mitmeid tooteid. Kõige varem on lubatud kasutada Toprex 375 SC’d alates esimesest pärislehest, kuid soovitame toodet kasutada 3-4 pärislehe faasis, aga mitte hiljem kui rapsil on 6 lehte. Sügisesel kasutamisel pidurdab see tõhusalt kasvukuhiku väljavenimist ega lase rapsil liiga palju kasvada, samal ajal stimuleerib tugevama juurestiku arengut. Tootel on lisaks tugev rohendav toime. Talirapsil on sügisel lubatud kasutada 1 kord, kulunormiga 0,3 l/ha. Toode on väga hea mõjuga fomoosi, tõusmepõletiku ja kuivlaiksuse vastu ning hea mõjuga tsülindrosporioosi vastu. Toprex 375 SC kasutamist saab ühildada teraviljavarise tõrjega, kui selleks peaks vajadus olema. Toode on segatav herbitsiididega (Salsa), insektitsiidide ja leheväetistega.\nCaryx on väga tugev kasvuregulaator ja suhteliselt äkilise mõjuga, fomoosi vastu on mõningase mõjuga. Toimeainetest sisaldub siin Juventus 90-st tuntud metkonasool ja mepikvaatkloriid, mis stimuleerib rapsi külgjuurte arengut, parandades toitainete omastamist ja suurendades taime talvekindlust. Sügisene kasutamine hoiab ära talirapsi liiga jõulise vegetatiivse kasvu ning kasvupung püsib maapinna lähedal. Lumi katab madalamat kompaktset taime paremini ja kaitseb tuule ning külmakahjustuste eest. Caryx’iga töötlemine annab parema võimaluse kriitilised talveolud üle elada. Kasutatakse alates kolmandast lehest kuni leheroseti moodustumiseni, lubatud kasutada 1 kord sügisel, kulunormiga 0,7-1,4 l/ha.\nJuventus 90 on nii kasvuregulaator kui haiguste tõrjevahend, eelkõige sügisel fomoosi vastu. Toode sisaldab ühte toimeainet metkonasool, kasutatakse talirapsil 4-6 lehe faasis kulunormiga 0,5-0,8 l/ha. Juventus 90 on kiire toimega, juba nädala möödudes on taimede kasv peatunud, lehed kaardunud allapoole, seetõttu on seda toodet hea kasutada varajastel külvidel, et vältida hilisemat üle kasvamist, samuti teistkordsel kasutamisel kui on oht taimede üle kasvamiseks. Hooajal on lubatud pritsida 1 kord.\nAlates 4. pärislehe faasist on lubatud kasutada nii talirapsil kui -rüpsil toodet Tilmor. Tilmor on väga hea kasvuregulaator ja fungitsiid, hoides ära enamikke haigusi (tõusmepõletik, fomoos, tsülindrosporioos, kuivlaiksus), mis võivad mõjutada saaki. Taimede kasvureguleerimiseks tuleb vastavalt kultuuri kasvufaasile valida õige kulunorm: kui talirapsil ja -rüpsil on 5-6 lehte, kasutada kulunormi 0,8-1,0 l/ha; kui talirapsil ja -rüpsil on 7-8 lehte, tuleb efektiivseks toimimiseks kasutada kulunormi 1,0-1,2 l/ha. Kasvupidurduse mõju kestab umbes 3 nädalat. Hooajal on lubatud pritsida kuni 2 korda. Vihmakindlus 1 tund, mitte pritsida kui taimede lehed on märjad.\nOrius 250 EW on väga tuntud toode, mida on lubatud kasutada nii seenhaiguste tõrjeks, kui kasvu reguleerimiseks talirapsil, nüüd lubatud ka talirüpsil. Vajadusel kasutada sügisel talirapsil 4-8 lehe faasis, kulunormiga 0,5-0,75 l/ha, lubatud kasutada 1 kord sügisel. Samuti tuntud toode on Folicur, mis on lubatud kasutada seenhaiguste tõrjeks sügisel, nii talirapsil ja -rüpsil. Sügisel juurekava arengu stimuleerimiseks ning kultuuri varre kasvu pidurdamiseks on lubatud pritsida talirapsi ja -rüpsi 5-6 lehe faasis, kulunormiga 0,5 l/ha. Hiljem võib pritsida eesmärgiga haigust tõrjuda, sest lubatud kulunorm 0,5 l/ha jääb kasvuleerimise efekti saavutamisel nõrgaks. Rapsi ja rüpsi on lubatud Folicuriga pritsida sõltumata kasutamise eesmärgist kokku kaks korda kasvuperioodi vältel.\nKui sügis tuleb pikk ja soe, on võimalik, et tuleb teha ka teistkordne kasvureguleerimine. Esimese kasvureguleerimise põhieesmärk on hoida kasvukuhik väljavenimast ning võimalikult maapinna lähedal. Teistkordse pritsimisel pidurdame liiga jõulist kasvu ja kui hoiame taime lehed võimalikult maapinna lähedale, kaitseme sellega veelgi paremini tuule ja külma kahjustuste eest. Seda võiks nimetada ka lisakindlustuseks karmide talvetingimuste üleelamiseks. Näiteks, kui esimest korda on tehtud Toprex 375 SC, Orius 250 EW või Tilmoriga, siis teistkordselt tasub kasutada kas Juventus 90’t või Caryx’it, mis on kindlasti ühed kõige kiiremini ja äkilisemalt mõjuvad tooted. Kui on planeeritud piirduda ühe kasvureguleerimisega, tasub valida tugevam toode ja kasutada kõrgemat kulunormi. Sellisel juhul ei pruugi ülekasvamise ohtu tulla, välistada muidugi ei saa, kõik sõltub sügisest.\nFungitsiidide ja kasvuregulaatorite pritsimisega on mõistlik ühildada kõrreliste umbrohtude ja teravilja varise tõrjet, samuti võib lisada leheväetisi või hoopis aminohappeid. Taimed toodavad aminohappeid ka ise, kuid lisapritsimine aitab taimedel energiat säästa. Aminohapped aitavad vähendada taimekaitsevahendite kasutamisest põhjustatud stressi. Taimede talvitumine on seotud suhkru- ja kuivainesisaldusega taimedes. Aminohapete (nt Prolis, kulunorm 2 g/ha) kasutamine suurendab taimedes suhkru- ja kuivainesisaldust ja seeläbi paraneb oluliselt taimede külmataluvus ja talvekindlus. Väga karmides talveoludes võivad siiski ka pritsitud taimed talve mitte üle elada. Samuti aitavad aminohapped taimedel kergemini taluda ebasoodsaid tingimusi nagu ajutised öökülmad, üleujutus jms. ning kiiremini taastuda pärast ebasoodsate tingimuste lõppu.\nKuna meie ilmastik on väga kõikuv ja kohati võib esineda madalaid temperatuure, tuleb olla pritsimisega ettevaatlik sellistel päevadel, kui on oodata öökulma. Sel juhul on mõistlik lasta öökülmaoht mööda ja siis pritsida, kuna öökülma tõttu on taim stressis ning igasugune taimekaitsetöö võib tekitada lisastressi.


Euroopa Liidu Infokeskus | Otsi küsimusi ja vastuseid | Millised on Euroopa Parlamendi saadikute töötasu ja hüvitiste maksmise põhimõtted?\nMillised on Euroopa Parlamendi saadikute töötasu ja hüvitiste maksmise põhimõtted?\n2009. aasta juulis jõustunud ühtse põhimääruse 2005/648/EÜ, Euratom kohaselt makstakse Euroopa Parlamendi liikmetele üldjuhul ühesuurust palka.\nÜhtse põhimääruse alusel on parlamendiliikme brutokuupalk 1. juuli 2016. aasta seisuga 8484,05 eurot.\nPalka makstakse Euroopa Parlamendi eelarvest ning pärast ühenduse maksu ja kindlustusmaksete mahaarvamist jääb palgasummaks 6611,47 eurot. Liikmesriigid võivad maksustada palga ka siseriiklike maksudega. Põhipalga suurus on 38,5% Euroopa Kohtu kohtuniku põhipalgast.\nSarnaselt riikide parlamentide liikmetele saavad Euroopa Parlamendi liikmed mitmeid hüvitisi, mis on mõeldud parlamendiliikme kohustuste täitmise käigus tekkivate kulutuste katmiseks. Hüvitistena makstakse üldkulusid, reisikulusid, iga-aastast sõiduraha ja päevaraha.


Vooremaa Pala ootab maakonna laulu- ja tantsurahvast\nPala ootab maakonna laulu- ja tantsurahvast\n21. mail Palal peetava maakonna laulu- ja tantsupeoni on jäänud vähem kui kaks kuud. Repertuaar on enam-vähem paika pandud, kollektiive saab peole registreerida 1. aprillini.\nMaakonna rahvakultuurspetsialisti ja laulupeokuraatori Pille Tuti sõnul on 560 lauljat, 400 tantsijat-võimlejat ning 90 rahva- ja puhkpillimängijat juba avaldanud soovi peole tulla ning registreerimisaja lõpuni jäänud päevade jooksul jõuab potentsiaalseid pidulisi juurdegi tulla.\n„Et praegu on käimas tänavuse noorte laulu- ja tantsupeo eelproovid, pole paljudel õpilaskollektiividel veel mahti olnud end maakondlikule peole registreerida, aga küllap nad jõuavad,“ ütles Pille Tutt.\nJuuli algul Tallinnas toimuv noortepidu mõjutab olulisel määral ka maakonna laulu- ja tantsupeo repertuaarivalikut, sest õpilastel on taidlejate üldhulgas suur osakaal ja noortepeo laulude-tantsude kõrval veel muudki repertuaari omandada pole neil lihtsalt aega.\n„Mudilas-, laste- ja poistekoorid laulavadki samu laule, mida noorte laulupeol,“ ütles maakonna peo muusikajuht Maret Oja. „Täiskasvanute koorid saavad laulda nii „tavalisi“ koorilaule kui ka kaasa lüüa nn rokiblokis. Viimases osalemine on vabatahtlik.“\nMaret Oja sõnul on nais- ja meeskoore maakonnas nii vähe, et eraldi oleks neil raske üles astuda. Seepärast pakutakse neile võimalust õppida selgeks segakooride repertuaar ja liituda nendega või siis laulda kaasa ainult ühendkoorilaulud.\nKui tantsupidusid on Palal varemgi toimunud, siis laulu- ja tantsupidu üritatakse seal teha esimest korda ning lauljatele esinemistingimuste loomine nõuab natuke nuputamist. Astmestik, millele koorid üles rivistatakse, paigaldatakse Pala koolimaja seina äärde. Tantsijad hakkavad tantsima kõrvaloleval staadionil. Publikul tuleb aga poole peo peal natuke ümber kolida, sest ühelt ja samalt positsioonilt pole lauljaid ja tantsijaid jälgida kuigi mugav.\nMaakondliku peo tantsujuht ja pealavastaja Merleen Läänemägi kinnitas, et ka peo tantsupoolel domineerib noortepeo repertuaar.\n„Noortepeole on konkurss väga suur,“ ütles Merleen Läänemägi. „Neile, kes Tallinna ei pääse, kujuneb maakondlik pidu heaks võimaluseks õpitut kusagil ka publikule näidata, neile, kes sinna pääsevad, annab Pala pidu hea võimaluse vahepeal mälu värskendada: noortepeo viimase eelproovi ja peo enda vahele jääv aeg on ju nii pikk, et õpitu kipub selle jooksul ununema.“\nMõistagi leiab peo repertuaarist ka täiskasvanute ja eakate kollektiividele jõukohaseid ja tuttavaid tantse.\n„Et tantsijatel on tänavu tõesti väga palju tegemist, sest peale noortepeo on tulemas ju veel naiste tantsupidu ja maakonna memme-taadi pidu, siis püüame maakonna laulu- ja tantsupeo puhul olla hästi paindlikud: oleme kollektiividele teada andnud, mida peol tantsitakse, ning iga kollektiiv annab registreerimisel teada, milliseid tantse nad kaasa tantsida soovivad,“ ütles Merleen Läänemägi.\nEt pidu kujuneb üsna lapsekeskseks, hakkab see praeguse kava kohaselt kandma pealkirja „Las laps arvab“, ent see võib Merleen Läänemäe sõnul veel muutuda.\nLaulu- ja tantsupidu ette valmistav töögrupp ongi peatselt kokku tulemas. Selleks ajaks on registreerimine lõppenud ning vastavalt täpsustunud osalejate ringile saab ka kava lõplikult „lukku lüüa“.\n„Kindlasti käime töögrupiga veel mitmel korral kohapeal, et peo toimumispaik üle vaadata ja piduliste liikumised paika panna,“ ütles Pille Tutt. „Kohapealseid peoettevalmistusi juhib kindlal käel Pala Kooli tantsuentusiastist direktor Malle Weinrauch, kes ongi peo peakorraldaja. Suurt tuge oleme saanud ka Pala vallavalitsuselt ja kohalikult kultuurijuhilt Marit Soievalt. Kaitseliit on meile valmis välikatlaid laenama ja Pala kandi kokad valmis vajaduse korral pidulistele toitu valmistama.“\nRahaliselt paneb peole õla alla Jõgevamaa Omavalitsuste Liit. Toetust on taotletud ka fondidest ja sponsoritelt. Sellest, missugused vastused taotlustele antakse, sõltub, kui palju taidlejatel oma toiduportsjonite eest maksta tuleb.\nHiljuti selgus rõõmsa uudisena, et Pala peol osaleb ka külaliskollektiiv Soomest, Jõgeva sõpruslinna Keuruu noorteorkester.\n„Keuruu noored muusikud esinesid viis aastat tagasi Jõgeva linna päevadel. Nüüd kavatsevad nad taas Eestisse kontserdireisile tulla ja nad pöördusid minu poole palvega leida neile ka Jõgevamaal mingi esinemisvõimalus,“ ütles varem Jõgeva linnapea ametit pidanud Jõgeva maavanem Viktor Svjatõšev. „Et aeg sobis, otsustasime nad maakonna laulu- ja tantsupeole kutsuda. Keuruu noorteorkester on rahvusvahelise tasemega kollektiiv ja pakub publikule kindlasti suurepärase elamuse.“


Trip.ee | irvikkiisu\n28. mai 17:38\nKäisin hiljuti Madeiral ja seal oli tänavatel nii 50/50 maskidega - pooltel inimestel korralikult ees, teistel lõua all või vähemalt nina vabaks tõmmatud. Mägedes ja matkaradadel olid inimesed ilma maskideta, aga kui keegi vastu juhtus tulema, siis tõmmati juba nii 50-100 meetrit varem mask ette. Iseenesest läheb matkamine vabas õhus sportimise alla ja maske seetõttu seal üldse ette panema ei peaks, aga ilmselt kohalikud tajuvad kohtumisel maskitamist osana viisakusest.\nSiseruumides kanti maske ja desotati väga korralikult.\nTransiitriik ja karantiin\n27. mai 11:40\nMa tulin hiljuti Portugalist (eneseisolatsioon pole vajalik) läbi Frankfurdi lennujaama (Saksamaalt tulles eneseisolatsioon vajalik). Helistasin samas küsimuses Politsei- ja Piirivalveameti infotelefonile ning sealt kinnitati, et isegi, kui viibin FRA-s vaid 50 minutit, tuleb Eestisse jõudes jääda eneseisolatsiooni. Igaks juhuks küsisime Tallinna lennujaama jõudes kaaslastega asja üle ka lennujaamas töötanud PPA ametnikelt ning kõigilt kolmelt ametnikult saime erinevad vastused. Tegin siiski kohe lennujaamas esimese testi ja jäin kontakte vältides ootama uue testi aega. Seda aga ei saadetudki, millest järeldasin, et Terviseameti silmis pole ma eneseisolatsioonikohuslane.\nKuna mul seisab lähiajal ees veel üks reis Portugali, siis saatsin Terviseametile ka infopäringu järgnevas sõnastuses: "Kuidas oleks korrektne käituda olukorras, kus saabun riigist, kust naastes eneseisolatsioonikohustust pole (Portugal), aga läbin tagasiteel Frankfurdi lennujaama?" Terviseameti vastas: "Sellel nädalal Portugalist Eesti tulles ei pea jääma isolatsiooni ega pole testi tegemise kohustust." Ehk siis ühtpidi küll ei vastatud minu küsimusele, aga teistpidi võin seda vastust tõlgendada nii, et järgima pean ikka lähteriigist, mitte transiitriigist tulekule rakenduvaid kohustusi.\nMa tõesti ei saa aru, miks ei võiks PPA ja Terviseamet selles küsimuses ühtset konkreetset seisukohta kujundada, seda kõigile oma ametnikele ja piirivalvuritele kommunikeerida ja sellekohast infot ka suurelt ja rasvaselt nii välisminni, PPA kui Terviseameti kodulehtedel levitada. Hetkel on 15 riiki, millest tulles ei kohandu eneseisolatsioonikohustus ning neist vaid kolmest (!) saab Eestisse otselennuga. Seega on lendajaid, keda see puudutab, sedavõrd palju, et vastavatel ametitel oleks viimane aeg selgeid vastuseid anda.