NÄPPASID AEGA: politseinikud veetsid patrullimise asemel aega jaoskonnas\nNÄPPASID AEGA: politseinikud veetsid patrullimise asemel aega jaoskonnas (38)\nSander Silm, 30. detsember 2014 09:54\nTegemist on illustratiivse pildiga!Foto: ALDO LUUD\nMõned nädalad tagasi juhtus Põhja prefektuuris aset piinlik vahejuhtum, kus oma kolleege kontrollima läinud politseiametnikud avastasid, et osa Lääne-Harju patrulle olid töö ajal jaoskonnamajas, samas kui nad oleksid pidanud olema hoopis tänavatel.\nPõhja prefektuuri enda töötajad viisid nimelt öösel läbi regulaarset reidi, kontrollimaks patrullide tööd. Ebameeldiva üllatusena selgus, et osa Lääne-Harju jaoskonna patrulle olid töö ajal jaoskonna majas, samas kui nad oleksid pidanud olema tänavatel.\nVähe sellest, politseinikud olid eeltäitnud ka oma patrullpäeviku, mis viitas, et neil oligi plaanis öö tubaselt mööda saata.\n"Politseinikud viibisid jaoskonnas väljakutsete vahelisel ajal, kuigi pidid ka sel ajal tänaval olema, ent ükski väljakutse siiski kannatada ei saanud," selgitas politsei pressiesindaja Helen Uldrich.\nKuigi politseinike selline käitumine otseselt kellelegi distsiplinaarkaristust kaasa ei toonud ning keegi oma tööst ilma ei jäänud, käskis Põhja prefekt juhtunuga seotud inimestel panna kokku konkreetne tegevuskava, et tuleviku selliseid olukordi vältida.\n"Patrullidel on igapäevaselt ka toiminguid, mida tuleb teha jaoskonnas, kuid kui need tehtud, siis tuleb viivitamatult tagasi piirkonda ehk tänavatele suunduda. Kontrolli eesmärk ei ole koheselt kedagi karistada või saata täiendavalt sisekontrolli, kuid loomulikult oleneb see siiski konkreetsest juhtumist ja eksimustest. Kindlasti ei jäeta midagi kahe silma vahele ning juba korduvate rikkumiste puhul võib järgneda ka karistus," lisas Uldrich.\nPõhja prefektuur teeb teenistuslikku järelevalvet iganädalaselt ja Uldrichi sõnul on kontrolli eesmärk märkida üles võimalikud kitsaskohad, et töökorraldust paremaks muuta.\nPõhilised märkused, mida teenistuslikus järelevalves üles märgitakse on tema sõnul olnud seotud töö- ja erivahenditega ning sellised tõsised töökorralduslikud rikkumised on pigem erandid.\nKeskmiselt on Põhja prefektuuri territooriumil, s.o Tallinnas ja Harjumaal ööpäevaringselt väljas kuni 20 patrulltoimkonda.\n"Oktoobris läbiviidud ümberkorraldused, millega paigutati ümber piirkonnakonstaablid ning liideti jaoskondi, patrullide arvu ei vähendanud, pigem on süsteemi muudetud paindlikumaks ehk rohkem patrulle on väljas just siis, kui selleks on vajadus, näiteks nädalalõppudel või ka pikemate riigipühade ajal," ütles ta.


õhtu - Eesti podcastid\nOtsi märksõna õhtu\nJüri Butšakov – saatuslikest kõnedest, hea nalja saladusest ja sõbraks olemisest\n#24 Jüri Butšakov – saatuslikest kõnedest, hea nalja saladusest ja sõbraks olemisest.\nMeie tänase saate külaliseks on üks Eesti säravamaid meessaatejuhte, kes suudab oma naljadega üles sulatada ka kõige külmemad südamed. Suur rõõm, et meil on stuudios külas telemagasini Õhtu saatejuht, Jüri Butšakov. Tänases saates räägime me temaga saatuslikest kõnedest, hea nalja saldusest ja sõbraks olemisest.\nPODCAST: Be 1st!MÄRKSÕNAD: Jüri Butšakov õhtu saatejuht televisioon\nPiret Laos – lavahirmust, teletööst ja väikestest sammudest parema maailmani\n#23 Piret Laos – lavahirmust, teletööst ja väikestest sammudest parema maailmani.\nMeil on täna külas teles töötav inimene, kes pidavat kartma otseeetrit. Kuidas see küll võimalik on selgub kohe – meiega on särav, meeletult tore ja inspireeriv naine, telemagasini Õhtu! saatejuht, Piret Laos!\nPODCAST: Be 1st!MÄRKSÕNAD: õhtu Piret Laos saatejuht televisioon\nRobert Rool – paremast jalast, sõimamisest ja kuulsusest\n#19 Robert Rool – paremast jalast, sõimamisest ja kuulsusest.\nMeie tänase saate külaliseks on mees, kes ei karda kaamerat, mikrofoni ega ka täiesti jaburaid väljakutseid. Ühtlasi võime tõdeda, et Kairil on kiirrääkimise valdkonnas konkurent! Meil on täna külas ei keegi muu kui Õhtu! saatejuht Robert Rool. Tänases saates räägime me parema jalaga voodist välja astumisest, lehmakoogis ujumisest ja miks sõimas Piret Robertil näo täis.\nPODCAST: Be 1st!MÄRKSÕNAD: õhtu Robert Rool saatejuht televisoon


Ravimite kasutamine ja apteegistatistika 2013 | Tervise Arengu Instituut\nRavimite kasutamine ja apteegistatistika 2013\nTervisestatistika ja terviseuuringute andmebaasis avaldati 2009.-2013. aasta ravimite kasutamise andmed ning 2013. aasta apteekide töötajate (üldapteekide töötajad, haiglaapteekide töötajad) ja apteekide käibe (üldapteekide käive, haiglaapteekide käive) andmed.\nRavimistatistikat kogub Eestis Ravimiamet. Ravimistatistika kogumise eesmärk on riigisiseste regulaarsete ülevaadete saamine ravimite kasutamisest, andmete järjepidevuse ja rahvusvahelise vorreldavuse tagamine.\nRavimistatistika andmed esitatakse anatoomilis-terapeutilis-keemilise (ATC) klassifikatsiooni alusel, defineeritud päevadooside arvuna tuhande inimese kohta ööpäevas (DPD/1000/ööpäevas). Tabelid ei sisalda kasvajatevastaste (va hormoonide antagonistid), üld- ja lokaalanesteetikumide, silmaravimite (va glaukoomi ravimid) ja koigi dermatoloogiliste ravimite kasutamise andmeid, kuna neile on päevadoosi (DPD) rakendamine ebaotstarbekas. põhjuseks on ravimite annustamise individuaalsus (dermatoloogilised ravimid), ravimite ühekordne kasutamine (anesteetikumid) või ravimisel väga erinevate manustamisskeemide kasutamine (kasvajatevastased ravimid).\nTabelid kajastavad ainult ravimite kasutamise andmeid. Aine määratlemine ravimiks või mitteravimiks toimub vastavalt ravimiseadusele ning olenevalt preparaadi omadustest võib sama aine sisalduda nii ravimis kui ka mitteravimis. Oluline on see eelkõige vitamiinide (A11) ja mineraalainete (A12) korral, kus ravimiks liigitatud preparaatide kasutamisandmed ei peegelda vitamiinide/mineraalainete kogukasutust, kuna paljud vitamiine või mineraalaineid sisaldavad preparaadid ei ole ravimid. Tabelites on esitatud andmed ainult 2014. aasta seisuga ravimiteks määratletud preparaatide kohta. Näiteks preparaat, mis oli ravimina määratletud aastal 2009, kuid 2014. a seisuga on tegemist mitteravimiga, tabelites ei kajastu, kuna kasutamist pole võimalik ajas võrrelda.\nAndmeid kogutakse kõigilt apteegiteenuse osutamise tegevusluba omavatelt ettevõtetelt. Aruande esitab põhiapteek, kusjuures aruanne sisaldab summaarseid andmeid põhiapteegi ja tema struktuuriüksuste kohta. Apteegil võib struktuuriüksusena olla kuni 3 haruapteeki. Aruanne apteegi erialase tegevuse kohta esitatakse neli korda aastas, iga kvartal, kajastades ainult konkreetse perioodi tulemusi.\nErinevate aastate üldapteekide andmete võrdlemisel tuleb silmas pidada, et 2009. aasta alguses tõusis ravimite käibemaks 5%-lt 9%-le ja 2009. aasta keskel tõusis muude kaupade käibemaks 18%-lt 20%-le.


Kõnetav võitlus alkoholikuradiga - Äripäev\nKõnetav võitlus alkoholikuradiga\nLiis Kängsepp 04. märts 2011, 00:00\nPärast mitut värsket ja košmaarset kogemust meie uusima filmikunstiga olin kinno "Surnuaiavahi tütart" vaatama minnes äärmiselt skeptiline. Õnneks pidin pettuma - film oli üle ootuste kõnetav.\nMa ei tea, kui palju tegelikult on Eestis neid perekondi, kes ei saa hakkama, ei oska elada ja on kimpus alkoholiprobleemidega.\nSamas ei saa üle ega ümber sellest, kuivõrd suur tabu nendest teemadest rääkimine Eesti ühiskonnas on. Pole midagi teha, kõigil meil on suguvõsas vähemalt üks joodik ja alkoholism kui mureteema puudutab suurt osa meist isiklikult.\nSeetõttu on loomulik, et Katrin Lauri uus mängufilm keskmisele vaatajatele hinge läheb. Pealegi räägib lugu kaheksa-aastasest lapsest Luciast (Kerttu-Killu Grenman) ja laste mured tekitavad alati kaastunnet.\nErand pole Luciagi, kes jääb kogu selle trööstitu Eesti elu hammasrataste vahele. Hinded koolis on kehvad, ema (Maria Avdjushko) joob, isa (Rain Simmul) kaob Soome tööle -keegi ei tegele Luciaga. Tüdruku ainus kaitseingel on kuueaastane Downi sündroomiga naabriplika.\nJah, see film on masendav. Aga nagu ma juba ütlesin, vähemalt on ta tavalisele inimesele arusaadav ega eelda mõistmiseks meeletut intelligentsust või kunstilisi andeid, mis tegi minu jaoks selle filmi tunduvalt sümpaatsemaks kui näiteks Keeduse "Kirjad inglile".\nKogu filmi jooksul tundus mulle lugu tegelikult väga tuttav, kuni lõpuks meenus Leelo Tungla raamat "Kirju liblika suvi". Huvitav, kas või kuivõrd see sama väike raamat Katrin Lauri inspireeris?\nErilised boonuspunktid tuleks minu meelest anda näitlejatele. Ülle Kaljuste näitab filmis hästi, kuidas sisuliselt episoodilist rolli on võimalik mängida vaatajatele äärmiselt meeldejäävaks. Ja Epp Eespäev sotsiaalametnikuna on peaaegu et äratundmatu. Aitäh eesti naisnäitlejatele!


Mõnedel meist on kujutlusvõime praeguse olukorra kohta, et saada laenu mõisahoone ülalpidamiseks, puhkuseks, arhitektuuriks või sobimatu stiili jaoks ebatavaliseks asendamatuks. Lõppude lõpuks ei mõista paljud meist, kas nad saavad krediiti anda või mitte. See ekspresskangas hõlbustab meil kvalifitseerumist, kuid pank annab meile toetusi kohalike kallite kokkulepete jaoks.\nPangad usuvad, et eelnõu eesmärk on enne arvelduskrediidi andmist kuulutada oma maksevõime. On tavaline, et teadaolevad sissetulekud ei ole kiire tagasimaksetega. Meie tulude värbamise võti on panga jaoks liiga prestiižne. Ka need, kes on ainsuse loomingulisuse koalitsiooni inimesed, ei väljendu debiteerimisel enne, kui pärast 3 möödalaskmist on 6 lõõtsa tähtaega. Jah, tööstusrobotit nime kandvate vanaemade seas on ta üksildane, kui pärast natuke toidulõksu on selle pank olemas selleks, et täiendada riiklikku krediidivõimu ja sularaha kätteandmise kohustust.\nArvud, mis kasutavad tundmatus pangas võetud väikest limiiti, ei jõua kahjustamata praegusesse, sest nad arvavad, et me ei reguleeri neid välimuse järgi. Mõnikord ei taga praegused, kes lahkusid varem makse kõrval kohalikust loosimisest, kindlustunnet. Kodanikud, kes arvutavad aine maksudeklaratsiooni ja ühekordse summa, pigistavad krediidi ostmisel ebameeldivusi, sest pangad sellist hüübimisvõimet ei kasuta. Teie jutlus, mida palgatakse kokkuleppe sõlmimiseks, peaks arvestama, ainult üks aasta austage neid kahte, kes töötasid unikaalses läbipaistvas tahvelarvutis, mis langes kokku õige seaduse esitamise kaardiga. Kuid paljud pangad ei nõustu tootmisele ja põllumajandusteenustele abi andmisega.\nTõepoolest, nii et enne, kui otsustame debiteerimise üle, vaatame, s.t meil on krediidi võimalus, paljastades Poola piinamistehingud. Siis saame teada, millal ja milliste intressimäärade eest me laenu saame.


Korduvad küsimused autoriõiguste kohta\nKuidas need 15 küsimust koostati?\nKüsimused koostasid tarbijakaitse eest vastutavad ametnikud. 27 ELi liikmesriigi autoriõiguste eksperdid vastasid neile küsimustele iga riigi õigustiku kontekstis. Seda tööd koordineerib Euroopa Vaatluskeskus oma töögruppide kaudu.\nVastuste koostamise kuupäev Eesti: 02/2020\n1. Mida autoriõigus ja autoriõigusega kaasnevad õigused tähendavad ja kaitsevad? Kas nad on samad kogu maailmas?\n2. Kellele kuulub autoriõigus ja millist väärtust loob see loojatele, õiguste omajatele, tarbijatele, majandusele ja kultuurile tervikuna?\n3. Kas autoriõigus tekib automaatselt, kui ma näiteks teen oma telefoniga pildi või ma pean oma teose kaitse saamiseks registreerima?\n4. Mis on autoriõiguse rikkumine? Kas autoriõiguse rikkumine võib tuua mulle pahandusi? Mis siis, kui ma ei teadnud, et ma rikun autoriõigust?\n5. Millistel tingimustel on mul lubatud kasutada kellegi teise loodud autoriõiguslikult kaitstud teost? Mulle öeldi, et teiste loodud teoste kasutamine on tsiteerimine ning seega alati lubatud.\n6. Kas ma tohin kasutada autoriõiguslikult kaitstud muusikat taustamuusikana oma koduvideole, mille tegin ja tahan laadida ülesse videoplatvormile?\n7. Kas ma tohin anda autoriõiguslikult kaitstava teose koopia pereliikmele või sõbrale?\n8. Kas ma tohin laadida autoriõiguslikult kaitstava teose alla internetist? Kas omab tähtsust kasutatav tehnoloogia ning see kui laen alla ainult osa teosest?\n9. Ma üritasin teha oma DVD-st arvutisse koopiat, kuid ei saanud. Selle põhjuseks on miski, mida nimetatakse “tehniliseks kaitsemeetmeks“. Mis see on ja kas ma saan seda kuidagi vältida, et teha isiklik koopia?\n10. Mis on autoriõiguslik hüvitis?\n11. Kas ma rikun autoriõigust, kui ma vaatan filmi voogesitusena selle asemel, et seda internetist alla laadida?\n12. Kas ma vastutan selle ees, kui minu postitusele lisavad sotsiaalmeedia platvormid automaatselt autoriõiguslikult kaitstavaid teoseid? Kas tegemist on autoriõiguse rikkumisega? Mis siis kui ma lingin või kasutan põimlinke autoriõiguslikult kaitstud teoste kättesaadavaks tegemiseks oma veebilehel või blogis?\n13. Kui ma loon teose ja laen selle internetti, siis paljude veebilehtede tingimused nõuavad, et ma annaks oma autoriõigused veebilehele. Kas see tähendab, et ma jään alatiseks oma õigustest teosele ilma?\n14. Minu avatar rajaneb minu lemmik filmitähel, multifilmitegelasel või spordiklubil. Kas mul võib seetõttu tekkida pahandusi seoses autoriõiguse või mõne muu seaduse rikkumisega?\n15. Kuidas ma tean, kas internetis olev teos on seaduslikult või ebaseaduslikult kättesaadavaks tehtud?\nAutoriõigusega kaasnevad õigused on teose esitajal, fonogrammitootjal, televisiooni- ja raadioteenuse osutajal, filmi esmasalvestuse tootjal, isikul, kes pärast autoriõiguse kehtivuse tähtaja lõppemist esimesena õiguspäraselt avaldab või suunab üldsusele varem avaldamata teose, isikul, kes annab välja autoriõigusega mittekaitstava teose kirjanduskriitilise või teadusliku väljaande ja andmebaasi loojal.\nAutoriõiguse ja autoriõigusega kaasnevate õiguste regulatsioon ei pruugi olla sama kogu maailmas. Me võime eristada tavaõiguse autoriõiguse ja Kontinentaal-Euroopa autoriõiguse traditsioone. Kui esimene seab esikohale autoriõiguse majandusliku dimensiooni, siis viimane lähtub autoriõiguse mitte-majanduslikust (moraalsest) aspektist.\nTeose autoriks on füüsiline isik või füüsilised isikud, kes on selle teose loonud. Autori isiklikud õigused ja varalised õigused kuuluvad algselt teose autorile. Töösuhtes loodud teose varalised õigused lähevad üle tööandjale. Autor saab oma õigused lepinguga üle anda (nt müüa). Autoriõiguse süsteem loob väärtust autorile, tööstusele ja ühiskonnale. Autorile kuuluvad isiklikud ja varalised õigused, mis võimaldavad tal oma loomingut kaitsta. Autoril on motivatsioon loominguks, kuna ta õigused on kaitstud. Tööstus saab äriliselt kasutada teoseid ja kaasnevate õiguste objekte (nt. esitused, fonogrammid). Ühiskond saab nautida uusi tooteid ja teenuseid, mille loomist autoriõiguse süsteem motiveerib. Loovus rikastab kultuuri, uued tooted ja teenused edendavad majandust ning heaolu. Lisaks on ühiskonna liikmetel võimalus kasutada teoseid isiklikul otstarbel ja hariduslikul eesmärgil nõusolekuta ja tasu maksmata.\nJah. Autoriõigus teosele tekib teose loomisega. Teos on loodud hetkel, mil see on väljendatud mingis objektiivses vormis, mis võimaldab selle tajumist ja kopeerimist. Autoriõigus laieneb teile seega ka siis, kui te näiteks pildistate. Autoriõiguse tekkimiseks ei pea teost registreerima.\nTeose või autoriõigusega kaasnevate õiguste objekti õigusvastase kasutamise näol on tegemist õiguste rikkumisega. Rikkumise puhul võib õiguste omaja nõuda kahju hüvitamist ja õigusvastase kasutamise lõpetamist. Tähtsust ei oma asjaolu, kas te olete teadlik teose autoriõiguslikust kaitsest või sellest et teos on tehtud õigusvastaselt internetis kättesaadavaks. Teadmatusest hoolimata võib teil ikkagi tekkida kohustus maksta õiguste omajale kompensatsiooni.\nAutori nõusolekuta ja autoritasu maksmiseta on lubatud teost kopeerida ja tõlkida isiklikuks kasutamiseks ja mitteärilistel eesmärkidel. Muudel juhtudel peab kasutamine tuginema õiguste omaja loale (litsentsile). Kasutamine võib olla lubatud standardlitsentsiga nagu Creative Commons. Kasutaja võib sõlmida ka litsentsilepingu, mis vastab tema vajadustele. Teosest kokkuvõtte tegemisel ja selle tsiteerimisel ilma loa ja tasuta on lihtne reegel: viidake autorile, teosele ja selle avaldamisallikale. Pidage meeles, et te ei tohiks ületada tsiteerimisel motiveeritud mahtu ning ei muudaks teose kui terviku mõtet.\nTe tohite kasutada muusikat isiklikuks kasutamiseks ja näidata videot sõpradele ja perekonnale, kuid te ei tohi videot loata internetti laadida. Kui teile ei ole oluline kasutada oma lemmiklaule, siis otsige tasuta pakutavat muusikat. Sellega võivad kaasneda mõned tingimused, kuid see on ohutum ja odavam. Muul juhul muusika lisamine teisele teosele (teie koduvideole) ning internetis kättesaadavaks tegemine võib rikkuda autori isiklikke õigusi nagu õigus teose puutumatusele, õigus teose lisadele ning õigus autori au ja väärikuse kaitsele. Kui te seejuures unustate lisada autori nime, siis te rikute ka õigust autorsusele. Muusika lisamine koduvideole ning selle järgnev internetti laadimine puudutab varalisi õigusi nagu õigus teose reprodutseerimisele (üleslaadimisel teete teosest koopia), õigus teose töötlemisele (lisate video muusikale) ning õigus teose üldsusele kättesaadavaks tegemisele (teete selle üldsusele kättesaadavaks). Kuna muusika, mida kasutate, on kellegi poolt esitatud ning te võisite selle kopeerida fonogrammilt, siis te rikute samaaegselt ka mõningaid autoriõigusega kaasnevaid õigusi.\nJah, te tohite. Kui te olete ostnud teose (nt. raamatu, CD) või saanud selle kingituseks, siis võite selle vabalt edasi müüa või tasuta ära anda ükskõik kellele. Kui te olete teose kopeerinud, siis peab teie tegevus olema kooskõlas isikliku kasutamise erandiga: 1) kopeerida on lubatud õiguspäraselt avaldatud teost; 2) koopia peab olema tehtud isikliku kasutamise eesmärkidel füüsilise isiku poolt; 3) te ei taotle kopeerimisel ärilisi eesmärke. Autoriõigus ei ütle, mida tähendab ʻisikliku kasutamise eesmärkʼ. Siiski määratleb autoriõiguse seadus mõiste ʻüldsusʼ, mis on määramata isikute ring väljaspool perekonda ja lähimat tutvusringkonda. Seega on koopia andmine pereliikmele või sõbrale on lubatud.\nÕiguslikus mõttes tähendab alla laadimine reprodutseerimist – te teete teosest koopia. Füüsilisest isikust kasutajana võite laadid alla autoriõiguslikult kaitstud teose isikliku kasutamise eesmärgil tingimusel, et tegemist on õiguspäraselt avaldatud teosega. Probleem on siin selles, et „internet“ ei ole allikas ning te peate ise kindlaks tegema, kas tegelik allikas on seaduslik või mitte. Näiteks Soundcloud’is on lubatud vahel alla laadida, kuid torrenti kasutamisel ei saa te olla allika seaduslikkuses kindel. Ei oma tähtsust, kas te laete alla kogu teose või selle osa. Kui te samaaegselt allalaadimisega laete teose ka üles, siis te rikute ka teoste avaldamisele kehtivaid reegleid.\nAutorid ja kaasnevate õiguste omajad võivad kasutada tehnoloogilisi trikke takistamaks koopiate tegemist. Sellele vaatamata kehtib vaba kasutuse erand ning te võite teha isiklikke koopiaid. Kui te ei saa seda tehniliste kaitsemeetmete tõttu teha, siis on õiguste omaja kohustatud kohaldama meetmeid nii, et te saaksite koopia teha. Kui õiguste omaja ei tee teiega koostööd, siis te võite pöördud avaldusega autoriõiguse komisjoni poole. Te ei või ise tehnilist kaitsemeedet kõrvaldada. Tehnilise kaitsemeetme kõrvaldamine on väärteona karistatav vaid siis, kui seda tehakse väljaspool isikliku kasutust kasu saamise eesmärgil.\nAutoriõigus eristab autoriõiguste piiramist tasu maksmiseta ja tasu maksmisega. Kui te näiteks tsiteerite kellegi teost, siis puudub autoril õigus hüvitisele. Samas eksisteerivad kasutused, mis tuleb autorile hüvitada. Hüvitis on ette nähtud audiovisuaalse teose ja teose helisalvestise kasutamise eest isiklikeks vajadusteks. Ühelt poolt on tarbijal õigus kasutada audiovisuaalseid teoseid ja teose helisalvestisi, kuid teiselt poolt on autoritel, teoste esitajatel ja fonogrammitootjatel õigus hüvitisele. Audiovisuaalse teose ja teose helisalvestise kasutamine isiklikeks vajadusteks on õiguste omajale hüvitatud läbi tasu lisamise salvestuskandjatele ja –seadmetele. Autoril (õiguste omajal) on õigus saada hüvitist ka teose fotokopeerimise eest.\nTe ei riku filmi voogesitusena vaadates autoriõigusi. Autoriõiguse seaduse kohaselt on lubatud teoste ajutine või juhuslik kopeerimine, mis toimub tehnilise protsessi lahutamatu ja olulise osana.\nEeldatavasti on teil võimalus kontrollida teie poolt kasutatavate sotsiaalmeedia platvormide automaatse lisamise funktsiooni. Juhul kui teie postitus sisaldab autoriõigusega kaitstud sisu (nt. koduvideo, mis sisaldab kellegi teise poolt loodud muusikat), siis võib teil tekkida vastutus autoriõiguse rikkumise eest. Kui teoste lisamine ei ole teie kontrolli alla ning see toimub ilma teie teadmiseta, siis te ei saa ka vastutada autoriõiguse rikkumise eest.\nTe võite kasutada õiguspäraselt avaldatud autoriõiguslikult kaitstavale teosele viitamisel nii linke kui ka põimlinke. Linkide ja põimlinkide kasutamine õiguspärasest allikast ei ole autoriõiguse rikkumine.\nTeile kui teose autorile kuuluvad varalised ja isiklikud õigused. Seetõttu võite te endale kuuluvad varalised õigused üle anda. Isiklikud õigused ei ole üleantavad, sest nad on isiklikud (autoriga lahutamatult seotud). Kui olete varalised õigused üle andnud, siis tuleb teid ikka autorina nimetada, kuid te ei saa teose kasutust enam kontrollida. Autoriõiguse seadus näeb ette, et varaliste õiguste üleandmine tuleb vormistada kirjalikult. Samas ei too selle vorminõude järgimata jätmine kaasa lepingu tühisust. Kokkuvõtteks võib öelda, et pärast varaliste õiguste üleandmist ei kuulu need enam teile.\nKui te kasutate internetis avatari, siis võite te potentsiaalselt rikkuda autori- ja kaubamärgiõigusi ning õigust oma kujutise kasutamisele. Ühelt poolt võib multifilmitegelane olla autoriõiguslikult kaitstav teos ja/või kaubamärk ning filmitähel on õigus olla vastu oma kujutise õigustamatule kasutamisele. Teiselt poolt võib avatari kasutamisel tugineda põhiõigustele nagu sõnavabadus. Hetkel ei ole avatari loomine ja kasutamine selgelt reguleeritud.\nAutoriõiguse seadus ei esita loetelu asjaoludest, mis võivad viidata ebaseaduslikule allikale. Teatud tehnoloogia (nt torrent) kasutamine võib viidata ebaseaduslikule allikale. Siiski tuleb vaadelda ka veebilehe sisu. Kui veebileht teeb kättesaadavaks teoseid, mida harilikult müüakse (nt. uued filmid, muusika albumid, äriliselt levitatav tarkvara, jne.) ja/või sisaldab samaaegselt paljusid erinevaid teoseid, siis võib see viidata ebaseaduslikule tegevusele. Kindlam on kasutada ametlikke veebilehti (nt. Microsofti ametlik veebileht tarkvara jaoks) ja tuntud sisupakkujaid (nt Flickr piltide jaoks Creative Commons litsentsidega, samas kui YouTube võib siiski sisaldada ebaseaduslikku sisu).


(8. novembril võttis erastamisagentuuri (EEA) nõukogu vastu otsuse lubada enne 29. juunit 1994 erastatud ettevõtetel tasuda pool ostusummast EVPdega).\nTeema oli kahel korral üleval EEA nõukogus ja kahel korral ka valitsuses, kus otsustati mitte lubada EVPsid kasutada tagantjärele. Ostu-müügilepingud olid sõlmitud tingimustes, kus nii riik kui erastatava vara ostja ei arvestanud EVPde kasutamisega. Praegu on erastamiskonkursi kaotajate suhtes ebaõiglane teha tagantjärele võitjatele lisasoodustusi.\nOmal ajal valiti võitjad välja parima äriplaani alusel, mistõttu on nüüd kummaline lugeda, et nad on sattunud suurtesse raskustesse ja vajavad riigi tuge. Siit tekib kohe küsimus, kas nende äriplaan ikka oli parim. Võtan seda EEA otsust kui allumist poliitilisele survele ning mul on kahju, et praeguses EEAs on huvigruppide mõju märgatavalt suurem kui endises EEAs.\nKõnealusel juhul on tegemist väga suurte summadega, mis jäävad laekumata nii Hüvitusfondi (HF) kui mujale. Kui me vaidlesime riigikogus tuliselt, kas kustutada põllumajandusettevõtete laenuintressid, siis on praegusel juhul tegemist palju suuremate arvudega ja see otsus langetati ilma avaliku aruteluta. See näitab, et asjad pole mitte päris korras.\nLoomulikult olen ma kogu aeg seisnud selle eest, et EVPsid erastamises kasutada saaks. Kuid sellekohase süsteemi väljatöötamiseks kulus oma aeg, mistõttu oli paratamatu, et EVPsid sai kasutada riigivara ostuks alles 1994. aasta suvest.\nVäide, et EEA otsus oli tingitud vajadusest leida EVPdele kattevara, on üks argument. Kuid ka kattevara suhtes peaks täpselt välja arvutama, milline lähenemisviis on parem. Ettevõtete erastamisest laekuv raha läheb pooles ulatuses HFi, kes müüb oma obligatsioone EVPde eest. Arvan, et HF kaudu võivad EVPd kasutamist leida isegi rohkem, sest seal müüakse obligatsioone oksjonil. Praegusel juhul makstakse lihtsalt osa summast EVPdes ja kuna ostusummad olid kujunenud tingimustes, kus eeldati, et makstakse rahaga, olid arvud väiksemad, kui oleks olnud eelnevalt teada, et tasutakse EVPdega.\nEEA kavatsus ükshaaval välja valida ettevõtteid, kellele see otsus laieneb, on aga tee korruptsioonile.


Kunagise Rakvere kohtuniku tütar leitud\nRakvere Linnavalitsus leidis ajakirjanduse ja kaaslinlase abil üles endise rakverlanna, kelle saatuse kohta küsis andmeid Ungari elanik Emil Bayer, nimetades teda oma sõbrannaks 1940-ndate algusest.\nSamal päeval, kui Virumaa Teatajas ja Kuulutajas ilmus sõnum üleskutsega aidata linnavalitsusel leida omaaegse Rakvere kohtuniku tütar neiupõlvenimega Lea Tenneberg, võttis linnavalitsusega ühendust tema kooliõde Ines Värava. Ta teatas, et otsitav naine on elus, kannab perekonnanime Kuusmaa ning elab Tallinnas juba sõjajärgsetest aastatest saadik.\n85-aastane Lea Kuusmaa tunnistas telefonivestluses linnapea Andres Jaadlaga, et ta ei suuda praegu küll meenutada oma noorusajast ühtki Emili-nimelist sõpra. Samas oli ta meeldivalt üllatunud ning nõustus sellega, et tema kontaktandmed saadetakse tollele Ungari elanikule.\nAndres Jaadla sõnul saadab linnavalitsus ühtlasi Lea Kuusmaale selle ungarlase kirja koos tõlkega ning tema kontaktandmed.\n"Täname südamest oma kaaskodanikku Ines Väravat, kes üleskutsele reageeris," ütles Jaadla. "Tänu temale saab Rakvere Linnavalitsus nüüd uuesti kokku viia inimesed, keda võib-olla seovad teineteisega väga ilusad mälestused, kuid kelle suhted katkestasid aastakümneteks julmalt okupatsioonid ja sõda."\nLinnapea kutsus Ines Värava tänu märgiks teisipäeval linnavalitsusse hommikukohvile.\nRakvere Linnavalitsus sai esmaspäeval Ungarist kirja, mille saatja Emil Bayer palus linlastelt abi oma sõjaeelse tuttava rakverelanna Lea Tennebergi saatuse väljaselgitamisel. Ta kirjutas, et tema ja Lea Tennebergi suhted katkestas nõukogude vägede sissemarss Eestisse. Linnavalitsuse edastatud abipalvet vahendasid nii kohalikud kui ka üleriigilised meediaväljaanded.\na.. 28.08.2006 - Ungari elanik otsib Rakverest ammuse tuttava jälgi\nb.. Ungari elanik otsib Rakverest ammuse tuttava jälgi (PM)\nc.. Ungari elanik otsib Rakverest ammuse tuttava jälgi (EPL)\nd.. Ungarlane otsib Rakverest oma ammust tuttavat (Virumaa Teataja, 1.09)\ne.. Ungari elanik otsib Rakverest ammuse tuttava jälgi (Virumaa Nädalaleht online)\nf.. Mõne reaga (Kuulutaja 1.09)


1 INETU VIGA, MIDA PALJUD NAISED seksi ajal teevad | Buduaar\n1 INETU VIGA, MIDA PALJUD NAISED seksi ajal teevad\n2016. aasta 15. detsember 00:00\nSeksimise ajal ei mõtle keegi enamasti sellele, mida ta valesti või õigesti teeb, ent enne ja peale seda kipuvad sarnased mõtted vahel siiski pähe tulema, eriti veel siis, kui oled uue noormehega esimest korda vahekorda astunud. Kuigi enamasti mehed seksi ajal väikeseid nüansse ei märka, siis on ka asju, mida nad kindlasti tähele panevad ja mis neile sugugi ei meeldi.\nÜks kõige inetumaid ja kindlasti ka valusamaid vigasid, mida naine seksi ajal teha saab, on liigne väänlemine! Tundub kummaline, ent nii see on ja sellel on ka kindel põhjus. Nimelt pole sugugi harv nähtus, kui naine on seksi ajal oma keha igal võimalikul moel liigutanud ning selle tulemusena on mehe peenis vigastada saanud. Oma liigutusi tuleks siiski teatud määral kontrollida ning poose, mis tunduvad tõepoolest ebainimlikud ja valulikud, ei tasu praktiseerida.\nKui mehe peenis satub liigse surve alla ja ta tunneb valu, siis võib kindel olla, et sealt edasi ta seda vahekorda enam ei naudi.\nSiinkohal kehtib lihtne reegel – kõike mõistlikkuse piires ehk siis kindlasti ei meeldi kellelegi ka see, kui osapool lamab voodis nagu kala ning teisalt ei ole ka mõttekas liigselt väänelda.


Noored Olümpiale | Leia endas võitja\nSihtasutus Noored Olümpiale on spordisõprade poolt 2016 aastal ellu kutsutud algatus, mis aitab noori spordimaailma tippu!\nTahad koos meiega mõjutada Eesti spordi tulevikku?\nSINU PANUS JÕUAB OTSE NOORTE SPORDITALENTIDENI\nSihtasutust Noored Olümpiale juhitakse spordisõpradest ettevõtjate poolt vabatahtlikkuse alusel ehk tasu küsimata. Kogutud toetused jõuavad otse valitud noorsportlasteni läbi stipendiumite ja koolituste. Sihtasutuse tegevust auditeerib Audit Partner OÜ.\nMeie tegemistes löövad kaasa Eesti spordi suurkujud eesotsas Gerd Kanteriga, mitmed tippkoolitajad ning ettevõtjad. Loe meie kohta siit!\nSihtasutuse toetajate seas on eraisikud ja ettevõtted, kellele läheb korda Eesti spordi tulevik. Mõtle, kui just tänu Sinu toetusele saab mõni Eesti noorsportlane vajaliku lisakäigu maailma tippu jõudmiseks? Sinu panus loeb!\nARENDAME KOOS TOETUSSÜSTEEMI, MIS AITAB TULEVASTEL SPORDITIPPUDEL KASVADA EESKUJUDEKS!\nHinnanguliselt lõpetab 80% noortest sporditalentidest tippspordiga tegelemise peale keskkooli lõppu, sest majandusliku ebakindluse tõttu ei näe sportlased perspektiivi sporditee jätkamiseks. Soovime noortele talentidele anda võimaluse oma unistuste täitmiseks ning luua eeldused, et Eestis kasvaks uus põlvkond spordieeskujusid, kes inspireeriksid noori eesmärkide saavutamise nimel pühenduma ja pingutama.\nPaljude ettevõtjate ja eraisikute abiga oleme loonud eraalgatusliku toetussüsteemi, mis 2017.aastast annab kuni kümnele andekale noorsportlasele igal aastal 10 000 euro väärtuses stipendiumi. Meie toetus on terve olümpiatsükli jagu pikk ning lisaks rahalisele stipendiumile tagame sportlastele tugiteenused, mis annavad võimaluse treenida vaimset poolt ja arendavad turundus- ning kommunikatsioonioskuseid.\nSel moel suudame maksimaalselt panustada noorte talentide arengusse. Esialgu on koolituste fookus mindset coachingul ja sportlase kui brändi turundusel.\nSUURTE TULEMUSTE EELDUSEKS ON ÕIGE MÕTLEMINE JA SUHTUMINE\nSpordipsühholoogia ja mindset-coaching on spordimaailma tippu jõudmise lahutamatud osad ning tihti on sportlase potentsiaali maksimaalse realiseerimise võti just vaimsel ettevalmistusel. Sihtasutus Noored Olümpiale on Eestis esimene ja ainus spordiorganisatsioon, kes võimaldab oma sportlastel treenida regulaarselt ka vaimset poolt läbi korrapäraste kohtumiste Eesti parimate spordipsüholoogide ja mentoritega.\nVaimsete oskuste treeneri ja sportlase koostöö tulemusel teab sportlane väga täpselt, mida ta tahab saavutada, ja töötab sihipäraselt selle eesmärgi suunas. Sportlane suudab teadlikult oma mõtlemist juhtida ja takistuste korral end õigele teele tagasi suunata. See tähendab, et otsustaval suurvõistluse hetkel on sportlane nii vaimselt kui füüsiliselt tippvormis ja suudab oma parima tulemuse teoks teha.\nSihtasutuse Noored Olümpiale stipendiaate treenivad Eesti parimad spordipsühholoogid Snezana Stoljarova, Aave Hannus, Jorgen Matsi ja Kristel Kiens. Mentori ja vaimsete oskuste treenerina lööb kaasa ka olümpiavõitja Gerd Kanter.


Toomas Savi eitab dopingu vahendamist | Õhtuleht\nToomas Savi eitab dopingu vahendamist\nPeeter Raidla, 6. märts 2001, 00:00\nEITAB: Riigikogu spiiker Toomas Savi väidab, et tema käed on dopingust puhtad. Küll tunnistab ta 50 nerobolitableti andmist Soome olümpiavõitjale Pauli Nevalale. Saladuseks jääb aga see, kellelt Eesti koondisest ta need tabletid sai.Foto: Tiina Kõrtsini\nRiigikogu spiiker ja üks tõenäosemaid Reformierakonna presidendikandidaate Toomas Savi eitab dopingu vahendamist spordiarstina. Samas Savi tunnistab, et tegevsportlasena hankis ta 1968. aastal 50 nerobolitabletti ja andis need Tokyos olümpiavõitjaks tulnud Pauli Nevalale.\nTegelikult on selle odaga seotud üks pikem eellugu. Nimelt 1967. aastal Kotkas võisteldes viskasin mina oma elu tippmargi 81.20 just sellesama Heldi firma odaga. Tollal liikus neid väga vähe. Minu teada oli selline oda Nõukogude Liidus vaid Janis Lusisel. Nevalal oli aga neid juba siis kaks ja ta ütles, et kui ma võidan, siis ta annab ühe mulle.\nMa ei võitnud, vaid jäin teiseks - Nevala viskas viimasel katsel minust rohkem, kuid oda kukkus lapiti ja kohtunik poleks tohtinud seda arvestada. Ent kohtunik pani märgi maha. Nevala ütles siis mulle, et ta ei saa Soomes kaotada, sest on olümpiavõitja. Kuid lubas siiski mulle oda kinkida järgmisel aastal Eesti-Soome maavõistlusel. Nii et selle oda saamine pole mingil moel nende tablettidega seotud.\nTablettide andmine polnud minu huvi, vaid Nevala küsis neid. Korjasin siis tõepoolest kust juhtus need 50 nerobolitabletti kokku ja mina need ka Nevalale andsin. Selles tunnistan ma end süüdi. Aga mina ei viinud neid tablette Soome ega vahetanud neid oda vastu. Oda sain kingituseks eelmise aasta eest.\nOlin 1968. aastal Tartu ülikooli arstiteaduskonna neljanda kursuse tudeng ja mul polnud mingitki aimu, mis aine see nerobol on ja mis mõju tal sportlasele on. Toonases õppekavas polnud ühtegi sõna dopingainete kohta.\nTeid on seostatud veelgi suurema tablettide kogusega - 500 nerobolitabletiga, mis samuti Nevalale anti.\nNende 500 nerobolitabletiga, mis soomlased hiljem olevat saanud, pole mul mingit pistmist. Kui üldse, siis käis see teiste inimeste kaudu. Kel vähegi kõneoskust, võis tollal need tabletid suvalisest apteegist välja rääkida. Minu teada oli nerobol tol ajal retseptivaba ravim ja polnud ka keelatud ainete nimekirjas. Sellist nimekirjagi polnud. Keelatud ainete kontrolli tehti esimest korda 1976. aasta olümpiamängudel ja nimekiri koostati mõni aasta varem.\nKas te olete spordiarstina kellelegi dopingut andnud?\nSpordiarst ei tegele sugugi ainult dopinguprobleemidega. Spordiarsti ülesanne on vältida terviserikkeid, mis võivad ülepingutuse tõttu tippspordis tekkida. Vähe tähtsad pole ka taastumis- ja toitumisprobleemid. Üks osa spordiarsti tööst taastumisprotsesside kavandamisel on ravimite kasutamine, mis võib olla seotud ka dopinguga.\nMina ei ole kellelegi dopingut andnud. Minu põhitöö spordiarstina oli vigastuste ravimine. Küll olen paljudele sportlastele rääkinud, mis on doping, millised on selle kasutamise riskid ja kas doping on tervisele kahjulik. Kuid ma ei ole ühelegi sportlasele dopingut andnud ega ka soovitanud.\nKuidas te seletate oma odavisketulemuste järsku tõusu aastail 1967-1968?\nKui sportlane teeb hoolsalt trenni, siis parandab ta aasta-aastalt ka oma tulemust. Pealegi parandati pidevalt odade aerodünaamilisi omadusi. Kui ma ühel ja samal võistlusel oleksin visanud algul Vene odaga ja seejärel mainitud Heldi odaga, siis oleks tulemuste vahe olnudki 8-10 meetrit. Lõpuks see aerodünaamiline oda keelatigi pärast seda, kui maailma tipptulemuseks visati 104.60.\nOma tulemuste paranemist seon ma aga kuulumisega aastail 1964-1997 Riias Nõukogude armees teenimise ajal treeninggruppi, mida juhendas Janis Lusise treener. Minu turgutusainete arsenalis olid sportlasena glükoos, šokolaad ja nuuskpiiritus, mis siis ei olnud keelatud.\nMis on teie arvates doping?\nKui räägime dopingust, siis me räägime keelatud ainetest. Me ei saa näiteks öelda, et mannapuder või härjaveri on doping, kuni need pole keelatud ainete nimekirjas. Kõik farmakoloogilised preparaadid muutuvad dopinguks alles siis, kui sellest on avalikkust ja vastavaid institutsioone teavitatud. Ja spordiarstide ülesanne on siis mõistagi selgitada sportlastele, mis on ja mis ei ole keelatud. Kui seesama nerobol on nüüd keelatud ainete nimekirjas, siis ma ei saanud seda ju 1968. aastal ette näha. Ja doping muutub alles siis dopinguks, kui see analüüsidega ka tuvastatakse.\nMiks liiguvad jutud teist kui dopinguarstist? Seda enam, et olete kirjutanud brošüüri “Dopingu ABC”.\n1975. aastal kaitsesin kandidaadi väitekirja teemal “Kõrge kvalifikatsiooniga kümnevõistlejate sportliku töövõime füsioloogiline iseloomustus”. Selle üks osasid oli kümnevõistlejate võistlussituatsiooni uurimine ja seda sai teha ainult uriiniproove võttes. Kahjuks olin siis just mina see, kes kogus sportlastelt uriini, et selle põhjal laboratoorselt neerupealse koorehormoone uurida. See võis olla üks põhjusi, miks mind on hakatud dopinguspetsiks pidama, sest hormoonid, uriin ja doping on omavahel tihedalt seotud. 1993. aastal ilmunud “Dopingu ABC” aga oli mõeldud eeskätt spordijuhtidele ja ajakirjanikele. See on pigem väike teatmik.\nKes siis ikkagi NSV Liidu koondises sportlastele dopingut jagas?\nKardan, et koondise juures tegutsenud farmakoloogiaassistendid, kelle juurde mind kuidagi ei tahetud lasta. Pean tunnistama, et ma polnud selles seltskonnas eriti usaldusväärne.\nMis taastusravimeid te NSV Liidu kümnevõistluse koondise arstina 1970. aastatel sportlastele soovitasite?\nKümnevõistluses on eriti tähtis, kuidas teiseks päevaks vabaneda esimese päeva muredest. Kõigepealt võis manustada väga suurtes annustes B-vitamiine koos glükoosi ja vastava toiteseguga. Kõik käis suu kaudu. See mikstuur sisaldas üle kolme-nelja ainet. Lisaks veel suurtes annustes C-vitamiini askorbiinhappe näol, E-vitamiinid, B-12.\n“Toomas Savi valetab.”\n“Kui presidendiks pürgija nii väikeses asjas valetab, ei sobi ta riigijuhiks,” ütleb Tokyo olümpiamängude kullamees, Soome endine odaviskekuulsus Pauli Nevala veendunult.\nKas Toomas Savi valetas, kui lükkas ümber teie väite, nagu oleks ta 1968. aastal vahendanud teile nerobolitablette?\nKui mees üritab saada Eesti vabariigi presidendiks ja teie maal on ees sellised tähtsad asjad nagu NATO ja Euroopa Liit, ning tema püüab nii väikese asja valeks keerata, on mõttetu presidendiks pürgida. Ta valetab! Miks Toomas Savi ei julge tunnistada, mida ta tegi siis, kui oli NSV Liidu koondise arst? Kas on talle presidenditool nii tähtis, et ei taha tõtt tunnistada? Kui mees tahab presidendiks, peab ta endale võtma vastutuse oma tegude eest. Mis põhjusel peaksin mina midagi välja mõtlema, mulle isiklikult on ükskõik, kes saab Eesti presidendiks - on see Toomas Savi või keegi teine.\nKuidas teie dopingukaup käis?\nMeil oli Soome-Eesti maavõistlus, 1968. aastal. Kui Janis Lusisel ühe aasta jooksul, vist 1963-64, tulemused järsult paranesid, tekitas see meis imestust, kuidas on selline edasiminek ühe aastaga võimalik. Arutasime, millest see tingitud on. Sel ajal õppis Toomas Savi arstiks. Ta ütles, et NSV Liidu sportlased on juba mõnda aastat kasutanud erilisi aineid, mis parandavad vormi ja tulemusi. Selle peale ütlesin mina, et meie peame ka seda ainet saama.\nJa Toomas Savi andis teile tabletid?\nToomas Savi ütles, et temal pole, aga et ta võib Eesti koondise arstilt neid saada. Järgmisel päeval ütles ta, et võimalik on saada 50 tabletti, sest rohkem pole kaasas.\nSee ei maksnud midagi. Tegime kauba nii, et Toomas Savi toimetab tabletid tollase Soome Noorte Maaspordiliidu treenerile. Ta lubas, et sügisel toob veel lisa. Meie - mina ja Jorma Kinnunen - andsime talle selle eest Heldi oda. Nii see kaup käis. Savi toimetas reisijuhi abiga meile Eestist paki. Kätte saime selle Soome spordiliidust.\nOli see ainus kord, kui Toomas Savilt niisuguseid aineid saite?\nJaa, see oli ainus kord. Pärast seda pole teda kohanud. Ta tahtis saada tulemusi ja me pakkusime talle täiesti seaduslikku kaupa. Meie andsime talle oma oda, tema sai koondise arstilt ained ja toimetas need meile. See on tõsi.\nMida arvate, kas Toomas Savi on pärast seda korda veel dopinguga seotud olnud?\nMa arvan, et on. Seda ajal, mil ta oli NSV Liidu koondise arst ja kümnevõistlejate treener. Dopingujutt puudutab teda rohkem kui see üks kord. Me kõik teame, et aineid kasutati. Mõned kasutajad on välja tulnud, mõned mitte.\nNii et Toomas Savil võib olla ka suurem dopingutaust?\nJah, dopingujutul võib suuremgi taust olla. Toomas Savil võib olla sidemeid Otepää ja Soome suusatajate dopingukasutamisega. Me ei tea seda, sest tõendeid on väga raske leida.\nToomas Savi kui KGB usaldusisik\nNeli aastat enne seda, kui Toomas Savi dopinguainete vastu väärtusliku oda sai, käis ta KGB usaldusisikuna Soomes. Eesti Ekspress kirjutas sellest tol ajal kasinat tähelepanu äratanud artiklis 16. mail 1997.\nToomas Savi väljasõidutoimikus nr. 3630, mille on koostanud Eesti NSV KGB 10. osakond, on Eesti Ekspressi andmeil read: “V 1964 godu tov Võime ispolzoval Savi v katšestve doverennovo pri võezde v Finlandiju”, sm. Võime kasutas Savi usaldusisikuna Soome-sõidul, millele siis, kui Savi valmistus minema USAsse ja Saksamaa Liitvabariiki, on lisatud: “pri võezde štšitajem vozmoznõm vosstanovlenije doveritelnõhh otnošenii”, loeme võimalikuks usaldussuhete taastamise.\nKaitsepolitsei töötajad leidsid selle märkuse juba 1996. aasta algul või 1995. aasta lõpul, kuid peadirektor Jüri Pihl eelistas leiust vaikida ega informeerinud presidenti ning peaministrit, rääkimata Savist endast. Savi oli küll oma toimikut 1997. aasta varakevadel lehitsenud, ent ei märganud KGB dokumenti.\nHiljem küsis Pihl Savilt dokumendi kohta aru. “Ta kinnitas mulle, et pole KGBga koostööd teinud,” ütles Pihl toona Eesti Ekspressile.\nNeroboli müüdi igas apteegis\n“Nerobol ei olnud kuuekümnendatel mingi doping,” ütleb tollane keskmaajooksuäss Rein Tölp. “Seda võis apteegist osta.” Samuti pole tolleaegne Lääne spordivarustuse ostmine Tölbi väitel enam mingi saladus.\n“Ärge ilkuge Toomas Savi kallal, sest seda ainet müüdi omal ajal igas apteegis,” kinnitab Tölp. “Keelatud ainete nimekirjas neroboli polnud. Endine keskmaaäss seletab, et neroboli hakati dopingainena käsitlema alles 70ndate alguses.\n“Rootsi kettaheitja Ricky Bruch oli seda liiga palju tarvitanud. Tal tekkisid õlavöörebestused,” mäletab Tölp. “Siis hakkasid ametimehed asja uurima ja 1974. aastal pandi nerobol keelatud ainete nimekirja.”\nKalamarja eest naelikud\nTölbi sõnul äritseti Lääne sportlastega kuuekümnendatel väga elavalt: “Naelkingad, teibad ja muu varustus oli igapäevane asi.” Soomlased olid huvitatud näiteks Nõukogude vasaratest, millel sees elavhõbe ja mis seepärast tsentrifugaaljõudude mõjul kaugemale lendasid.\nSarnaselt teistega ajas “äri” ka noor Toomas Savi. “Oleksite te teda näinud, kui ta endale Heldi oda sai,” läheb Tölp põlema. “Nagu väike laps. Rõõmustas piiritult uue spordiriista üle, mis oli siis maailma tipp.” Samal ajal aga hakkas Savi tippsporti lõpetama ja tablettidega polnud tal mingit kokkupuudet.\nTölp tunnistab, et pole ka ise välismaalastega äritsemisest puhas. “Müüsin ikka kusagil punast kalamarja või Melodija heliplaate, et Adidase naelikuid saada,” meenutab ta. “Ilus see muidugi polnud.”\nKunagine keskmaajooksja välistab ka Toomas Savi dopingupakkumise ajal, kui ta 70ndatel NSV Liidu koondise kümnevõistlejate arst oli.\nLepik usub Nevala juttu\n“Ta oli traumatoloog, mitte keemik, nagu koondise dopingumehi kutsuti. Toomas sidus ja ravis vigastusi, mitte ei pumbanud võistlejatesse aineid,” ütleb Tölp.\n“Mina ei teadnud siis dopingust mitte midagi,” kinnitab endine kaugushüppaja Tõnu Lepik. “1968. aasta Mexico olümpial ja hilisematel tiitlivõistlustel olen kõik testid ja analüüsid puhtalt läbinud.”\nSamas möönab Lepik, et on tarvitanud soomlastelt saadud vitamiine. “1971 või 1972 sattusin hotellis Soome kaugushüppajate tuppa, nad andsid mulle igasuguseid taastumisvahendeid. Nõukogude Liidus oli see värk väga algeline ja peale spordijoogi midagi ei pakutudki.”\nToomas Savi võimalikku tabletiäri Soome odaviskekuulsuse Pauli Nevalaga pole Lepik pealt näinud. “Kui ajakirjanikud Nevala juures käisid ja ta sellest rääkis, ju siis oli asi tõesti nii,” ütleb Lepik. “Ma ei usu, et Nevala valetas.”\nTalts mäletab head arsti\n“Liidu tõstekoondises 1968. aastal dopingut ei pandud,” kinnitab mitmekordne maailmameister ja olümpiamedalimees Jaan Talts. “Tean seda täpselt, sest olin sellel aastal koondise kapten. Teiste spordialade eest ei oska kosta.”\nEnda sportlikke saavutusi nimetab tõstekuulsus puhtaks. Need küpsesid tänu heale treeningule ja kavalatele süsteemidele. “Olin matemaatik - joonistasin graafikuid ja treeningukavasid, sest eesmärk oli suur,” meenutab tõstja. “Tablettide neelamise vajadust ei olnud.”\nSamas möönab Talts, et kõikide kohta ei saa ta seda kinnitada. “Võib olla pani keegi kusagil suurel Venemaal või mujal maailmas midagi,” räägib spordimees. “Minu silmad ju kõike ei näinud.”\nToomas Saviga kohtus Talts silmast silma 1972. aasta sügisel Podolskis vahetult enne Müncheni olümpiamänge. Savi odaviskesaavutustest teadis tõstja siis vaid ajakirjanduse vahendusel.\n“Mul oli liigesenihestus, mille pärast ei saanud trenni teha ja öösiti magada. Ta (Savi - toim.) süstis mulle valuvaigistit,” mäletab Talts. “See aitas kohe. Sain olümpiaks jalad alla. Toomas Savi on hea tohter.”\n“Anaboolseid steroide tarvitasid kõik sportlased.”\nEesti mitmevõistlusekoondisesse kuulunud praeguse Riigikogu esimehe Toomas Savi arst Heino Tiik kinnitab, et 60ndatel aastatel tarvitas enamik sportlasi lihaseid tugevdavaid anaboolseid steroide. “Kõike, mis polnud keelatud, võis tarvitada,” ütleb Soomes elav Tiik.\nKas olete teadlik, et endine mitmevõistleja Toomas Savi vahendas 1968. aastal soomlastele anaboolset steroidi neroboli?\nEi! Ja neid vanu asju ei kannata välja kaevata juba sellepärast, et see, mis tollal keelatud ei olnud, oli lubatud. Kui ühel päeval keelatakse ära aspiriin, kas siis hakkavad kõik ette heitma, et oled kunagi aspiriini võtnud?! Vanu asju ei tasu välja kaevata.\nKuidas suhtute sellesse, et Savi vahendas anaboolseid steroide?\n60. aastatel kasutati anaboolseid steroide laialt. Aga ma ei usu, et Savi oleks midagi soomlastele vahendanud.\nKus riikides anaboolseid steroide tarvitati?\nKas teate, kes tarvitasid?\nAga miks te arvate, et tarvitati?\nMa olin spordiarst ja küll ma tean, mida sakslased kasutasid. See oli nende igapäevane leib.\nKas mäletate, kuidas Savi tegevsportlasena dopingu pruukimisse suhtus?\nDopingu tarvitamine oli Savile vastukarva.\nKas teie koondise arstina ei ole soovitanud sportlastel kasutada anaboolseid steroide või mõnd muud dopingut?\nNii et saate kindlalt väita, et sportlased ei tarvitanud anaboolseid steroide?\nKindlalt ei tea midagi.\nKas võidi tarvitada ilma teie teadmata?\nAga kinnitate, et kui olite arst, siis ükski Eesti sportlane, kellega teie kokku puutusite, anaboolseid steroide ei tarvitanud?\nMa ei saa seda kinnitada. Ma ei tea, et sportlased oleksid tarvitanud aineid, mis tol ajal olid keelatud.\nKas sportlased tarvitasid ka midagi sellist, mida apteegist müüdi retseptiga?\nMinu teada küll mitte. Tarvitati ainult seda, mis oli vabalt saadaval.\nNii et Eestis tarvitati dopingut?\nMa pole niimoodi arvanud. Mõni juhtum küll oli. Aga need olid õnnetud juhtumid, kus arstidega polnud konsulteeritud ja inimene oli ise kuulnud, et see aine mõjub, ja siis oli seda võtnud.\nKas anaboolne steroid nerobol on teile tuttav?\nOn küll, see kasvatab lihaseid. Seda peab sööma karbitäie ja samal ajal kõvasti harjutama. Paari kuu jooksul annab tunda, kuidas lihasmass suureneb.\nKui palju karbis tablette on?\n20-30 kapslit vähemalt.\nKuidas te nii hästi teate, mida see aine teeb?\nMa olen võistkonna arst ja pean kõike teadma.\n“Need süüdistused on konstrueeritud skandaalid,” ütleb Reformierakonna peasekretär Eero Tohver. “Neid teemasid võib ju palju olla, milles Savi püütakse süüdistada, kuid need pole tõsised.” Tohver lisab, et kõige ammendavama selgituse juhtunu kohta on andnud Toomas Savi ise.\nPresident valitakse sügisel\n* Vabariigi presidendi korraline valimine toimub varemalt 60 ja hiljemalt 10 päeva enne presidendi ametiaja lõppemist. Tõenäoliselt on esimene valimiste voor selle aasta 27. augustil, kui kutsutakse kokku Riigikogu erakorraline istungjärk. Rahvahääletusel heaks kiidetud põhiseaduse järgi valib viieks aastaks Eesti presidendi Riigikogu. Valituks osutub kandidaat, kes saab 101liikmelises Riigikogus salajasel hääletusel vähemalt 68 poolthäält. Kui Riigikogu presidendivalimisega toime ei tule, läheb presidendi valimine valimiskogu kätte. Valimiskogu koosneb Riigikogu liikmetest ja omavalitsuse volikogude esindajatest, keda on kokku 374.\n* Isamaaliit. Presidendikandidaat valitakse salajasel hääletusel 14. aprillil erakonna kongressil. Tõenäolised kandidaadid on Riigikogu aseesimees Tunne Kelam, Matti Päts ja Peeter Tulviste.\n* Mõõdukad. Valivad oma presidendikandidaadi üldkogul 19. mail. Tõenäoliselt valitakse kandidaadiks koalitsiooninõukogu ja Riigikogu väliskomisjoni esimees Andres Tarand.\n* Rahvaliit. Volikogu kinnitas 1. veebruaril neli presidendikandidaati: Arnold Rüütel, Ants Käärma, Ene Tomberg ja Enn Eesmaa. Viimase sõna ütleb 9. juunil kogunev erakonna kongress.\n* Reformierakond. Erakonna ametlik presidendikandidaat tehakse teatavaks aprillis peetaval erakonna kongressil. Presidendiks pürgida soovimisest on teatanud Märt Rask, Toomas Savi ja Toomas Vilosius.\n* Keskerakond. Volikogu valis oma presidendikandidaadiks Peeter Kreitzbergi, kes võitis mitmekümne häälega oma peamist rivaali Siiri Oviiri.


Dopinguskandaal! - Sport\nReedel BC Kalev/Cramo ja Lahti Namika sõprusmängus osalenud kehtiva võistluskeeluga Kalevi leegionär Nate Fox rikkus seda tehes rahvusvahelist dopingukoodeksit.\n“Probleem on olemas,” tõdes SA Eesti Antidoping juhatuse liige Kristel Berendsen SL Õhtulehele.\nTalvel jäi Saksamaa kõrgliigaklubis Leverkuseni Bayer mänginud Fox vahele kanepiga — enda sõnul tarvitas ta keelatud ainet ühel Hollandis peetud võidupeol — ja ameeriklasele määrati 1. novembrini kehtiv võistluskeeld.\nRahvusvahelise dopingukoodeksi punkt 10.9 tähendab lahtiseletatult, et kuna Eesti Korvpalliliit on dopingukoodeksit tunnustanud — see on kõigile EOK liikmetele kohustuslik — ja Kalev allub korvpalliliidule, oli Foxi osalemine dopingukoodeksi vastane. Seda kinnitas ka Berendsen: “Karistuse ajal ei tohi spordiga aktiivselt tegeleda.”\nPraegune korvpallipõlvkond ei taha ega viitsi\nLäti korvpallimeeskond kaotas Makedooniale\nKerde ähvardas patuoinad koondisest välja visata\nEesti kaotas koduväljakul Portugalile\nKanepit tarvitanud Fox: tegemist oli eksimusega\nPortugali peatreener: tulime Eesti koondist võitma\nKalev/Cramo võitis Soome klubi\nEesti hümni esitab laupäeval Tanel Padar


Mentorklubi õhtu Indrek Tammeaid'iga - BioPark\nMentorklubi õhtu Indrek Tammeaid’iga\nNeljapäeval, 10. märtsil 2016 algusega kell 16.00 toimub Tartu Biotehnoloogia Pargi III korruse seminariruumis mentorklubi õhtu, mis on suunatud Connected Health klastri liikmetele aga ka teistele eluteaduste valdkonna ettevõtetele ja nende töötajatele, teadus-arendusasutuste töötajatele, valdkonnaga seotud üliõpilastele jt. huvilistele.\nSel korral astub üles Indrek Tammeaid.\nIndrek Tammeaid lõpetas Tartu Ülikooli 1989. aastal magistrikraadiga geoloogia erialal ja 2001. aastal MBA kraadiga Helsingi Swedish School of Economics (HANKEN) Soomes. Aastatel 2001-2011 töötas Indrek Tammeaid Helsingi Ülikooli teadus- ja arendusosakonnas, viimased aastad ülikooli ettevõtlussuhete juhina. Aastal 2007 asutas ta innovatsioonijuhtimise ja nõustamisettevõtte Finsight, mille klientideks on nii suurkorporatsioonid, riskikapital kui ülikoolid ja mille omanikuks ta tänaseni on. Indrek Tammeaid on ka tervisetehnoloogia ettevõtete strateegilise konsultatsiooni ja M&A ettevõtte CMC Consulting Group partner Soomes ja Baltikumis. Alates 2013. aastast on Indrek Eesti Äriinglite Assotsiatsiooni liige, nelja investeeringuga tervise- ja biotehnoloogiate ettevõtetesse. Aastatel 2013-2015 töötas ta ka Tartu Ülikooli väliseksperdina innovatsiooni ja ettevõtlussuhete valdkonnas.\nMentorklubi aruteluring kestab kuni kella 19:00-ni. Seejärel on kohale tulnud ettevõtjatel ja huvilistel võimalus klubilises vormis väikese suupiste ja joogi saatel omavahel suhelda, kontakte ja kogemusi vahetada seni kuni juttu jätkub.\nMentorklubi õhtul osalemiseks palume huvilistel registreeruda soovitavalt 7. märtsiks, kas kodulehel https://biopark.ee/mentorklubi või e-posti aadressil\n, et meil oleks võimalik hinnata kohale tulevate osavõtjate hulka. Kindlasti soovitame kirja panna ja edastada erinevaid küsimusi teid huvitavatel teemadel seoses ettevõtluse, biotehnoloogia ja meditsiini valdkonnaga ning Indrek Tammeaiu personaalse töö- ja ettevõtluskogemusega.


Lahendatud Samsung Galaxy S8 ei lülitu sisse pärast tarkvara uuendamist\n#Samsung #Galaxy # S8 on eelmisel aastal ilmunud lipulaev, mis muutis Lõuna-Korea ettevõtte moodsaid seadmeid. See telefon kannab nüüd füüsilist kodu nuppu, tuginedes ekraanil olevale virtuaalsele kodunupule. Kodu nupu puudumisel saab telefon nüüd kasutada palju suuremat 5, 8-tollist Super AMOLEDi ekraani, millel on samasugune välismõõde kui S7. Kuigi tegemist on tugeva toimega telefoniga, on juhtumeid, kus võib tekkida teatud probleeme, mida me täna käsitleme. Selles tõrkeotsingu seeria viimases osas käsitleme Galaxy S8-d, mis pärast tarkvara värskenduse probleemi ja muid sellega seotud probleeme ei lülitu sisse.\nS8 Ei lülita sisse pärast tarkvara uuendamist\nProbleem: Tere! Mul on probleem oma Samsungi S8-ga, see ei lülitu sisse pärast seda, kui ma selle südaööni värskendasin. Kui mu telefon on edukalt värskendatud, kirjutasin oma parooli oma lukustusekraanile, kuid see hoiab "avanemist", et minna oma avakuvale, kuid ma ootasin seda veel, kuni telefon on välja lülitatud. Nii et ma lasin selle eest, sest arvasin, et mu telefoni aku suri. Pärast minu telefonitasusid lülitasin selle sisse ja kirjutasin uuesti oma parooli, nagu see, mida tegin varem, kuid siiski ei lülitu see sisse. Üritasin seda tõrkeotsingut teha, kuid see ei aita ka.\nLahendus: Esimene asi, mida te peate kohe tegema, on telefonis pehme lähtestamine. Seda tehakse, vajutades ja hoides nii toite- kui ka helitugevuse nuppu vähemalt 10 sekundit. Pärast seda peaks telefon uuesti käivituma. Kui probleem püsib, siis eemaldage telefoni microSD-kaart (kui see on installitud) ja jätkake alltoodud sammudega.\nProovige telefoni käivitada turvarežiimis. Kui telefon saab selles režiimis alustada, on probleem tõenäoliselt põhjustatud allalaaditud rakendusest. Uuri välja, milline rakendus see on ja eemalda see.\nKäivitage telefon taasterežiimis ja tehke seejärel tehase lähtestamine. Pange tähele, et lähtestamine kustutab teie telefoni andmed.\nS8 lülitub laadimise ajal sisse\nProbleem: Samsung S8 sisselülitamisel ja laadimisel lülitub sisse. Kui telefon on lahti ühendatud, lülitub see välja. Olen taaskäivitanud selle pühkides selle ja tehas reseted see, kuid ikka ainult sisse ja töötab suurepäraselt laadimisel.\nLahendus: On väga tõenäoline, et probleemi põhjustab vigane aku või toitejuhe. Parim viis kontrollida, kas see nii on, on telefoni andmete varundamine ja tehase lähtestamine. Kui lähtestamine on lõpetatud, siis ärge telefoni installige ühtegi rakendust. Proovige kõigepealt kontrollida, kas probleem esineb ikka. Kui see nii on, peate telefoni viima teeninduskeskusesse ja kontrollima.\nS8 ei lae mitte sisse lülitatud\nProbleem: Tere - Minu Galaxy S8 on peatunud - laaditi 100% rohelise LED-iga, eemaldati laadimisjuhtmest, kuid ei reageeri. kui see on ühendatud laadijaga, siis ei näe arvuti arvutiga ühendatud LED-i ega laadimist (mida ma näen). on proovinud erinevaid nupu kombinatsioone tulemusteta? täiendavaid ideid?\nLahendus: esimene asi, mida peate sel juhul tegema, on pehme lähtestamine, vajutades ja hoides nii toite- kui ka helitugevuse nuppe vähemalt 10 sekundit. Pärast seda peaks telefon uuesti käivituma. Kui see ei toimu allpool loetletud sammudega.\nPuhastage telefoni laadimisport, kasutades suruõhu purki. Veenduge, et eemaldaksite selles sadamasse jäädud mustuse või prahi.\nKui teie telefon maksab, proovige seda sisse lülitada. Kui see ikka ei lülitu sisse, peate selle tooma teeninduskeskusesse ja kontrollima.\nS8 laadimine, kuid mitte sisselülitamine\nProbleem: mul on Samsung Galaxy S8 koos kandjaga „oranž”. Täna hommikul panin oma telefoni tasuta ja viimane kord nägin, et see oli 90% ja laadimine. Ühtegi värskendust ei tehtud; see oli lihtsalt tasu eest. Mõni minut hiljem, ma lähen oma telefoni kasutama ja ekraan on must ... Olen proovinud pehmet lähtestamist, kuid tulemusteta. Ma olen selle nüüd lahti võtnud, kuid ekraan on ikka veel must ja ka laadimisvalgustus ei põle. Palun aidake mind? Selle musta ekraani ees ei olnud ühtegi veakoodi.\nLahendus: proovige käivitada telefon taasterežiimis. Kui ekraan töötab selles režiimis, siis soovitan teil tehasest lähtestada. Pange tähele, et see kustutab teie telefoni andmed.\nKui ekraan ei ole veel taasterežiimis, siis on tõenäoline, et ekraan on kahjustatud. Peate seda kontrollima teeninduskeskuses.


Estonian Air pikendab Berliini lende novembri alguseni – Huvitav | GoodNews\nAvaleht Reis&Puhkus Estonian Air pikendab Berliini lende novembri alguseni\n„Eesti inimeste huvi Saksamaale reisimise vastu on suur ja esialgu ainult suvehooajaks avatud Tallinna-Berliini liinilendude tulemused on osutunud üllatavalt positiivseks. Seepärast otsustasime nõudlusele vastu tulla ja Berliini lende pikendada käesoleva aasta novembri alguseni. Lisalennud Berliini ja Tallinna vahel toimuvad perioodil 02.09.-01.11.2014 kolm korda nädalas teisipäeviti, neljapäeviti ja laupäeviti,“ lausus Indrek Randveer, Estonian Airi juhatuse liige.\nIndrek Randveeri sõnul on Berliin, kui Euroopa südames paiknev arhitektuuri-, moe- ja disainimeka, olnud Eesti klientide poolt üks\nenimküsitud sihtkohti. “Berliinist leiab nii tipptasemel kultuuri, restorane, väljapaistvate kollektsioonidega muuseume kui ka tempokat ööelu,” ütles Randveer. “Kultuuri- ja muusikahuvilisele turistile on sügishooajal kindlasti maiuspalaks septembri esimesel nädalal toimuv muusikafestival Berlin Music Week ja 16.-21. septembrini toimuv Berliini kunstinädal. Kuu aega hiljem, so. 27. oktoobril annab Saksamaa pealinnas kontserdi aga maailmas üle 70 miljoni plaadi müünud lauljatar Kylie Minogue.”\nLennugraafik Tallinna ja Berliini (Tegeli lennujaam) vahel kuni 30.08.2014:\nLisalennud Tallinna ja Berliini (Tegeli lennujaam) vahel perioodil 02.09.- 01.11.2014:\nTeisipäev, neljapäev OV157\nTeisipäev, neljapäev OV158\neelmine Rongiga Pärnusse reisijad saavad Lelles ümber istumiseks lisaaega\njärgmine Elron: Tallinnas sõida rongiga ummikutest mööda


Uue sõja autod | tehnikamaailm.ee\nAastasadu oli jalaväelase-laskuri edasiviivaks jõuks sõdurisaabas. Teine maailmasõda lõi neljarattalise sõdurisaapa – Willyse. Sestpeale ei kujuta maasturiteta sõjaväge ettegi. Ent ajad muutuvad ning autod peavad muutuma koos sellega – Hummer kõlbab küll veel linnatänavail pilke püüdma, lahinguväljad aga küsivad juba uusi ja paremaid sõdurikandjaid.\nNagu öeldud, sai Teises maailmasõjas üheks modernse armee tunnuseks ameeriklaste poolt kasutatud Willys MB. Pärast lahesõda, 1991 aastal, omandas samasuguse tuntuse järgmise põlvkonna militaarsõiduk HMMWV (High Mobility Multipurpose Wheeled Vehicle – kõrge mobiilsusega mitmeotstarbelised ratassõiduk) ehk rahvakeeli Hummvee. Ameerika armeel on praegu ligikaudu 120 tuhat HMMWV-d. Iraagi sõjas kasutati 19 tuhat masinat, lisaks on Iraagi armee ostnud juba ligikaudu 4 tuhat HMMWV-d.\nArvukus tähendab menu? Mitte alati. Hummvee, nagu ta eelkäijadki, oli loodud klassikalise, rindejoonega sõja jaoks. Seal tead, et ees on vaenlane, taga aga omad. Kui väga hätta jäid, võisid auto all tule eest varju otsida – soo oli kõige ohutum koht.\nEnt tänastes, rindejooneta sõdades oht tihti altpoolt just varitsebki. Nii Iraagis kui Afganistanis on liitlasvägede tehnika kannatanud eeskätt just miinide läbi. Ning rünnakuks altpoolt polnud valmis ükski sõjaväeauto – isegi Hummvee.\nUued lahinguautod on aga juba olemas: nende üldnimi on MRAP (Mine Resistant Ambush Protected) ehk tõlgituna – miinikindel ja varitsuse eest kaitstud soomustatud ratassõiduk. Sõnaga auto, mis mõeldud just võitluseks rindejooneta sõjas.\nLiikuvvahendite soomustamise tingib tänapäeva sõjalistes konfliktides rindejoone puudumine, st vaenlane võib rünnata igal pool, igal ajal ja ebaharilikul kombel. Soomustatud ratassõidukite kasutamise dikteerib ka vajadus mitte kahjustada tankiroomikutega kohalikke teid, olla mobiilne eskortides varustuskonvoisid, viies läbi patrulle ning olla samas kaitstud varitsuste, miinide ja improviseeritud lõhkeseadete ehk IED-de (Improvised Explosive Device) eest.\nIraagi konflikti alguses kasutas USA armee konvoide eskortimiseks ja patrullimiseks suuri lahingumasinaid, nagu näiteks Stryker (kes tuttav Vene armee tehnikaga – Stryker meenutab venelaste BTR-i). Kuigi suured soomusmasinad on enamasti heade miinikaitse omadustega on nende manööverdusvõime piiratum. Samuti on võimsate teedeta maastiku läbimiseks loodud masinate kasutamine autoteedel kallis ja ebaefektiivne. Lisaks ei võimalda soomukite piiratud vaatlusavad kasutada kogu masinas asuvat meeskonda ümbritseva olukorra jälgimiseks ja seepärast on varitsusele sattumise võimalus suurem.\nHMMWV-d on küll mobiilsemad, kuid nende kõige suuremaks miinuseks on miinikaitse puudulikkus.\nMRAP-dega püütakse mõlema eespool nimetatud sõiduki puuduseid likvideerida ning eeliseid kokku liita. MRAPi võtmeelement on väga tugev ja V-kujuline põhi. See annab efektiivse kaitse maamiinide eest, samuti suudab külgsoomus piisavalt kaitsta meeskonda improviseeritud lõhkekeha rünnaku puhul. USA kaitseministri Robert Gatesi sõnul on MRAP-sõidukid Iraagis kogenud üle 300 IED rünnaku, kuid nendes olnud sõdurid ei ole saanud kannatada.\nNagu öeldud, MRAP on üldmõiste, mitte konkreetne autotüüp. MRAP-soomusautode tootmisega tegeleb õige mitu USA kompaniid, näiteks BAE Systems, Navistar, Force Protection, Textron. Nende sõidukid kannavad nimesid Mastiff, Cougar, RG-33, ASV M1117, Buffalo jne.\nPeale ameeriklaste on tegelikult veel mitmeid riike, kes tegelevad soomusautode arendamise ja tootmisega. Inglased on kuulsad oma konservatiivsuse poolest ja pikalt uhked olnud oma legendaarse Land Roveri üle. Ent legend lahingus ei kaitse. Inglaste 1948. aastal tootmisse võetud ja 70ndatel Põhja-Iirimaa kriisi päevil soomustatud Snatch Land Rover on olnud sealse pressi kriitika all juba mitu aastat. Ette heidetakse tema iganenud konstruktsiooni, nõrka miinikaitset või IED-kaitsevõimekust, nappi ruumi lisaseadmete paigaldamiseks jne. Vanematel Snatch-mudelitel puuduvad isegi kõrbesõjaks vajalikud konditsioneerid!\nPärast mitmeid läbi kukkunud soomusprojekte on inglased loobunud jalgratta leiutamisest ja hankinud endale esimesed 86 MRAPi jänkidelt. Mudeliks on Mastiff PPV. Lisaks brittidele on MRAPid endale hankinud juba ka Prantsuse, Itaalia, Kanada, Hispaania ja Iraagi armeed. Poola armee on samuti muretsenud endale mõned masinad ning kaalub hanke laiendamist.\nPrantslased kasutavad konvoide julgestamiseks kodumaist autot VBL (Vehicule Blinde Leger) – kerget soomustatud sõidukit, mis algselt oli mõeldud luuremasinaks soomusüksustele „rindejoonega sõdades”. Neid on toodetud juba alates aastast 1980 kokku üle 2300 eksemplari. VBL NG lühendi kaks viimast tähte tähistavad turule saabunud uut mudelit (NG – New Generation).\nMiiniohuga võitlemiseks Balkani konfliktides ehitas IVECO 1990. aastal oma LMV (Light Multirole Vehicle), mille omapära seisneb meeskonna jaoks eraldi raami keskele paigaldatud soomustatud elemendis. See tagab meeskonda efektiivse kaitse ratta all toimuva plahvatuse puhul. Itaalia armee on saanud selle masina headust testida Afganistanis juba mitmel korral. Seitse riiki (Itaalia, UK, Belgia, Norra, Hispaania, Tsehhi ja Horvaatia) on kokku tellinud juba üle 2300 IVECO LMV.\nSakslased kasutavad samuti oma kodumaist toodangut, Krauss-Maffei Wegmann (KMW) tehastes toodetud Dingo 2 on ehitatud Unimog 5000 raamile. KMW toodangut on endale hankinud Austria, Belgia, Tšehhi ja Luksemburgi armeed.\nKa idanaabri juures arendatakse soomustatud militaarmaasturite tootmist. 2001. aastal esitletud ning hiljem väikeseerias toodetudki (ca 100 autot) GAZ-2975 Tigr on üks naabri katsetest moderniseerida oma armeed – või vähemalt omada väike kogus moodsajoonelisi sõidukeid paraadide jaoks. Tõsi, Tigr on paariline pigem Hummveedele, mitte miinikindlatele MRAPidele.\nKaugel Austraalias on toodetud oma armee vajaduste rahuldamiseks soomusauto Bushmaster, mille miinivastane kaitse on väga heal tasemel tänu V-kujulisele põhjale. Austraalia armee teenistuses on praegu 443 sõidukit, hollandlased hankisid kiirkorras Afganistanis kasutamiseks 48 Bushmasterit.\nAastal 2006 andis USA armee sisse tellimuse tuhandele MRAP-tüüpi sõidukile ja tänaseks on see kümnekordselt kasvanud. Tuleval aastal plaanitakse hankida 17 700 MRAP-tüüpi sõidukit. Probleemiks on sõidukite kallis hind ja asjaolu, et mõnede variantide transpordiks saab kasutada vaid kalleid strateegilisi transpordilennukeid C17. Ega Pentagonigi rahakott päris põhjatu ole.\nKa Eesti kaitseväel on MRAP-tüüpi masinad olemas. Õppetunnid Iraagi konfliktist, kus meie sõdurid patrullisid tihti 40kraadises kuumuses lahtise UNIMOG veoauto kastis sundisid kaitseväge hankima Afganistani missioonil osalevatele EOD meeskondadele Lõuna-Aafrika päritolu, 1994. aastal toodetud Mamba Mk2 Alvis 4 tüüpi MRAP-veokid. Tänaseks on need masinad välja vahetatud soomukitega Sisu XA-180 Pasi.\nLoodame, et meil jagub tarkust ja jõudu ka edaspidi oma sõdurite kaitseks soomusmasinaid juurde muretseda.\nMRAPide moderniseerimine ja lisaseadmete paigaldamine on pidev protsess. Näiteks Buffalo varustusse kuulub kaugjuhtimisega teleskoopkäsi. See võimaldab kontrollida teeäärseid kahtlaseid esemeid, et avastada peidetud lõhkekehi. MRAP masinate kohustuslikku komplekti kuuluvad raadiohäirete tekitaja ehk jammer, GPS, öövaatlusseadmed ja kaamerad. Uuematel mudelitel juhitakse tornis asuvat kuulipildujat kaamerate ja automaatika abil ning tulevik näibki selline, et võimalikult enam jäetakse automaatika hoolde – viimane on küll kallis, ent inimelu on hindamatu.


Rasvatihane- 10 põnevat fakti rasvatihase kohta - Rodoaed\n1. Rasvatihane on väga paindlik kohaneja\nRasvatihase edu võrreldes teiste väikelindudega tuleneb suuresti tema paindlikusest kohastumisel uute olukordadega. Üks peamisi põhjusi rasvatihase arvukuse suurenemisel on tingitud ka linnusõprade talvisest toitmisest. Samal ajal kui enamus teisi aialinde on vaikselt hääbumas, läheb rasvatihasel päris hästi.\n2. Enim uuritud linnuliik\nTänu sellele, et rasvatihane elab tihti inimese vahetus läheduses on ta üks enim uuritud linnuliik üldse.\n3. Valmidus osaleda uurimustöödes\nÜks peamisi põhjusi, miks rasvatihaseid armastatakse uurimistöödesse kaasata on nende suur valmidus pesitseda pesakastides. See teeb uurimisalase koostöö nendega lihtsamaks kui teiste lindudega. Üks kõige pikaajalisemaid pidevaid rasvatihase uurimistöid alustati 1930. aastal Wytham Woodis, Inglismaal Oxfordi Ülikooli poolt. Uurimistöö kestab siiani.\n4. Rasvatihane ja tema laul\nUurimised näitavad, et isase rasvatihase iseloomulik kahesilbiline laul on tavalise inimese poolt kõige rohkem tuntud kevadine linnuhääl. Tegelikult on rasvatihase laulul palju variatsioone ja enimkasutatud on umbes 40 erinevat variatsiooni sellest laulust. On kindlaks tehtud, et need isalinnud, kelle laulul on rohkem variatsioone on pesitsemisel edukamad kui teised linnud.\n5. Rasvatihane on kergesti loetava välimusega\nKui rasvatihase isalindu vaadata, siis on kerge eristada kes on liider. Mida erksam ja kontrastsem on rasvatihase kollasel kõhul must jutt, seda edukam ja dominantsem on see isalind.\n6. Rasvatihane läheb hea eluga paksuks\n1960ndatel aastatel kui rasvatihase peamine vaenlane raudkull oli kogu Euroopas taimekaitsemürkidega praktiliselt ära hävitatud, olid dominatntsemad rasvatihased ka kõige raskemad. Kohe kui raudkulli asurkond taastus toimus aga kiire muutus- ellu jäid vaid kõige kiiremad rasvatihased. Teisisõnu kaotasid rasvatihased oma liigse kehakaalu väga kiiresti.\n7. Rasvatihane Eestis\nEestis pesitseb umbes 200-300 tuhat paari rasvatihaseid aga nende talvine arvukus on meil isegi kuni 900 tuhat lindu. Euroopas on rasvatihaseid umbes 36-76 miljonit paari.\n8. Pesakohad on väga erinevad\nKuigi rasvatihane pesitseb meelsasti pesakastides on ta pesakoha valikul väga loominguline, kasutades pesakohaks näiteks aiaposte, postkaste ja isegi välja jäetud jalanõusid.\nRasvatihase eluiga küündib vähemalt 15 aastani aga keskmine eluiga on siiski kõigest 3 aastat.\n10. Rasvatihane sööb kõike\nRasvatihane sööb talvisel toidulaual praktiliselt kõike alates pekist ja päevalilleseemnetest kuni rasvapallide ja vintlastele mõeldud ohakaseemneteni. Kõige meelsamini söövad rasvatihased siiski kvaliteetseid maapähkleid ja söödakooke. Tema söögieelistusi on kerge jälgida kui panna korraga välja erinevaid sööke. Tavaliselt on laia valiku puhul esimeseks eelistuseks söödakoogid, siis pähklid ja siis kõik muud söögisegud. Rasvatihased on ka esimesed, kes tulevad aknale koputama kui söögimaja tühjaks on saanud.


Ovulatsiooni määratlus: kuidas seda ära tunda? (väga huvitav artikkel neile, kes plaanivad) - Tampoonid 2021\nKui ovulatsiooni ajal on kõht pisut tõmmatud, on see tavaliselt munasarjade normaalse funktsioneerimise ilming ja märk sellest, et follikulaarne vedelik on sisenenud kõhukelmesse (vaba ultraheli visualiseeritakse tagumise / tagumise ruumi ultraheli abil). Emaka (kontraktsioonide) vastus kajastub elundites, millega ta külgneb. Seetõttu valutab ovulatsiooni ajal alakõhus munasarja piirkonnas naasmine küljele või alaseljale, sageli täheldatakse puhitust.\nKuid kõik need on pillid, mis tähendab, et tõenäoliselt on kõrvaltoimed, millega seoses peate enne nende kasutamist otsustama arstiga.\nKiire reageerimine munasarja rebenemisele - ravi omadused\nMunasarja rebenemise all mõistetakse munasarja terviklikkuse spontaanset rikkumist koos verejooksu tekkega. See on füsioloogiline ja patoloogiline. Patoloogilised munasarjade rebendid on hädaolukorrad, kuna need võivad põhjustada tõsiseid tagajärgi.\nPatoloogia määratlus ja klassifikatsioon\nFolliikuli terviklikkuse rikkumise protsessis toimub selles kudede anatoomilise struktuuri rikkumise tõttu hemorraagia. Munasarja rebendiga kaasneb tugev verejooks kõhuõõnde ja terav valu. Haiguse muud nimed - südameatakk või munasarja hematoom..\nMunasarja rebend võib naistel tekkida ka siis, kui tsüstid lõhkevad, Graafi mulli anumad on kahjustatud. Kõigil neil juhtudel on oht naise tervisele või elule.\nHaigus on alajaotatud\nvalu (pseudoappendikulaarne) - mida iseloomustab väljendunud valu, millega kaasneb iiveldus ja oksendamine;\naneemiline (hemorraagiline) - väga sarnane munajuha rebendiga, kombineerituna kõhuõõnesisese verejooksuga;\nSõltuvalt verekaotuse hulgast ja peamiste kliiniliste sümptomite iseloomust eristatakse järgmisi haigusastmeid:\nkops (verekaotusega kuni 150 cm 3);\nkeskmine (hemorraagiaga kuni 0,5 dm 3);\nraske (verekaotusega üle 0,5 dm 3).\nRebenenud elundi patogeneesis on sisemiste suguelundite põletikulised patoloogiad. Seetõttu tekivad näärmetes patoloogilised muutused, mis põhjustavad veenide laienemist naistel või tütarlastel.\nTurse ja hüperemia arengu, suure hulga tsüstide moodustumise tõttu suureneb veresoonte läbilaskvus.\nMunasarjade rebenemise üks peamisi põhjuseid on hematoom. See viib suurenenud valu suurenemiseni elundi suurenenud rõhu tõttu. Rebend võib ilmneda igakuise tsükli igas faasis. Kõige sagedamini rikutakse parema folliikuli terviklikkust.\nSelle haiguse põhjused jagunevad sisemiseks ja väliseks. Sisemiste tegurite hulka kuuluvad:\nVälised tegurid, millest naise munasarjad võivad lõhkeda, on järgmised:\nhooletu liikumine või väga raskete esemete tõstmine;\nvigastatud kõht, kukkumine;\novulatsiooni stimuleerimine üksikute ravimite abil;\nliigne pingutamine roojamise ajal;\nhooletu arstlik läbivaatus;\nhepariini ja teiste sarnaste ravimite kasutamine.\nÖösel lubati 23-aastane patsient haigla günekoloogiaosakonda verejooksu sümptomitega kõhuõõnes.\nUurimisel selgus, et patsiendi munasarjad lõhkesid. Anamneesis sklerotsüstoos, raseduse puudumine, hoolimata tavalisest intiimelust. Munasarja rebend tekkis sklerotsüstoosi tõttu.\nLaparotoomia ajal leiti kõhuõõnde 0,9 l verd. Veri segati trombidega. Viidi läbi kahjustatud piirkonna resektsioon, kõhuõõne kanalisatsioon ja haava sulgemine..\nOperatsioonijärgsel perioodil tüsistusi ei leitud. Kuus kuud hiljem registreeriti see naine raseduse tõttu.\nSelle haiguse ja selle põhjuste ravi peaks toimuma ainult haiglas. Folliikulite rebendiga patsient siseneb kliinikusse erakorraliselt, kuna tal tekivad ägeda kõhu tunnused.\nvaluvaigistite ja spasmolüütikumide võtmine - Baralgin, No-shpa;\nrauapreparaatide kasutamine aneemia arengu ennetamiseks - Fenyulsa, Tardiferona.\nOperatsioon viiakse kõige sagedamini läbi laparoskoopilisel meetodil. See ei jäta nahale arme, välistab pikaajalise haiglas viibimise ja võimaldab säilitada reproduktiivfunktsiooni.\nHemorraagilise šoki ja võimetusena teha laparoskoopiat kasutatakse laparotoomiat - avatud juurdepääs suguelunditele.\nÄärmiselt harvadel juhtudel viiakse kahjustatud elund täielikult välja..\nFolliikuli rebenemine munasarjas nõuab abinõusid adhesioonide vältimiseks. Selleks on ette nähtud füsioterapeutilised protseduurid - laserravi, ultraheliravi, elektriline stimulatsioon.\nHormonaalse tausta taastamiseks kasutatakse suukaudseid rasestumisvastaseid vahendeid..\nKõik naised, kes on operatsiooni läbinud, tuleks registreerida kliinikus..\nApopleksia on tõsine haigus, mis nõuab viivitamatut hospitaliseerimist. Folliikulite pisar võib põhjustada surma, kui arstiabi osutatakse liiga hilja. Purskekoest võib lekkida palju verd, mis ohustab ohtlike tagajärgede teket.\nMunasarjade rebendil on sellised sümptomid:\nÄkilised valud. Nad on väga teravad ja intensiivsed. Munasarja valu ilmneb pärast seksi, järske liikumisi või hüpotermiat. Naised võivad valu tunda folliikulite rebenemisest öösel..\nNaistel on munasarjade rebenemise iseloomulik sümptom kiire urineerimine.\nGünekoloogiline läbivaatus kinnitab selliste munasarjade rebenemise tunnuste esinemist, nagu tupe limaskesta, emakakaela blanšeerimine ja valulikkus kõhus. Elundi kahjustuse tagajärjel märgitakse emaka "ujumine" vaagna piirkonnas.\nTäpset diagnoosi saab teha väga harva, kuna vaatlusaluse patoloogia tunnused on sarnased muude haigustega. Seetõttu on selliste patoloogiate eristamiseks oluline folliikulite hävitamine:\nPeamine diagnostiline meetod on günekoloogi uurimine. Täiendavad diagnostilised meetmed:\nMõnel juhul võivad munasarjade rebenemise tagajärjed olla järgmised:\nadhesioonide taustal arenev viljatus;\nlõhkev elund suurendab märkimisväärselt emakavälise raseduse tõenäosust.\nMõnel juhul võib selle patoloogia tõttu naistel olla probleeme raseduse algusega. Nendel juhtudel on vaja rakendada aluseks oleva patoloogia sobivat ravi..\nMärge! Hormonaalsete kontratseptiivide isemajandamine ilma arsti ettekirjutuseta on rangelt keelatud. See võib põhjustada folliikulite ja emaka kudede pöördumatute muutuste arengut, mis ohustab naise absoluutset võimetust rasestuda, pahaloomuliste patoloogiate arengut.\nSünnitusabi-günekoloog peaks olema eriti tähelepanelik patsientide suhtes, kellel on anamneesis olnud apopleksia.\nEnamikul juhtudel on haiguse prognoos soodne. Märkimisväärse verekaotusega võib patsient kogeda hemorraagilist šokki. Mõjutatud piirkonna nakatumine võib põhjustada sepsist - vere tavalist nakkust.\nHaiguse konservatiivne ravi on lubatud ainult kergetel vormidel. Muudel juhtudel on see aktiivse kleepumisprotsessi arendamisega vaagna piirkonnas, korduva rebenemisega.\nAinult haiguse õigeaegse tuvastamisega saab naine reproduktiivfunktsiooni säilitada.\nMunasarjade rebend ja rasedus\nGünekoloogiliste patoloogiate puudumisel on ovulatsioon võimalik pärast kirurgilist ravi või kombineeritud suukaudsete rasestumisvastaste ravimite võtmise lõppu. Folliikuli rebend ja selle tüsistused mõjutavad naise rasestumisvõimet harva.\nNaiste reproduktiivse süsteemi haiguste õigeaegne ravi võib märkimisväärselt vähendada patoloogia tekkimise riski.\nGlaukoomi protseduuriline ja kirurgiline ravi. Kõik nüansid\nSiit leiate vastused küsimustele:Vastab teie küsimustele:1. Kui tilgad enam ei aita. Mis on glaukoomi operatsioon?Glaukoomi keskmises staadiumis viiakse läbi laserravi.\nTampoonid Miks menstruatsioon läks nädal varem?\nHarmooniad Limaskesta läbipaistva eritise venitamine\nHarmooniad Vähene eritis menstruatsiooni ajal\nTihendid Menstruaaltsükli kestuse suurenemine: peamised põhjused\nHügieen Kas teil on valu ovulatsiooni ajal alakõhus? Uurige välja, miks\nVerehüübed menstruatsiooni ajal: mis on põhjused, mida teha?


Ärevushäire ja mõõdukas depressioon | Psühhiaatria | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - Kliinik.ee\nÄrevushäire ja mõõdukas depressioon 07.11.11 / Psühhiaatria\nOlen 21-aastane naine, üliõpilane. Umbes kolme aasta eest algas minu värisemine - kaelast, n-ö pea väriseb. Püüdsin pikka aega sellest üle olla, ent aasta eest pöördusin viimaks psühhiaatri poole - ka tuju oli mitmeid kuid olnud väga kehv, pidevad ja lakkamatud muremõtted jms.\nVärisemist tuli esmalt ette koolitundides õpetaja küsimustele vastamisel jms sarnastes situatsioonides. Olen juba üsna väiksest peale harjunud ka suure publiku ees esinema, sellega ei olnud mingeid probleeme, kuid umbes al. 18 eluaastast see muutus - hakkasin värisema. Sellegipoolest märkasin, et värisesin ka "niisama" - täiesti üksinda olles (nt sigaretti süüdates, arvuti taga istudes, toitu hakkides jne).\nPsühhiaater pani mulle esialgu diagnoosiks mõõduka depressiooni. Hiljem hakkas rääkima ärevushäiretest. Kasutasin niisiis 9 kuud sertralini. Tuju läks oluliselt paremaks, masendus- ja nutuhooge enam ei olnud. Keskendumisega ei ole samuti enam probleeme olnud. Üldiselt võin öelda, et olen üsna õnnelik ja eluga rahul. Täpselt senimaani, kuni uus värisemishoog tuleb. Enamasti juhtub see siis, kui pean auditooriumi ees sõna võtma /kusjuures olen enne esinemist üsna rahulik; tunnen, et ei karda mitte kõikide ees seista ja sõna võtta, vaid pigem seda, et hakkan värisema. Nagu öeldud, üldises plaanis ei tunne ma end enam kehvasti, olen üsna enesekindel - saan enda koolitöödega väga hästi hakkama, eraelu üle kurta ei saa, olen stabiilses püsisuhtes, suhtlen inimestega vabalt ja mul on palju tuttavaid, samuti ei karda ma võõraste inimestega ise vestlust alustada jne.\nKuid värisemine viib mu enesehinnangu täiesti alla - kohe päris pikaks ajaks, eriti siis, kui see juhtub suure publiku ees (ning kuna selliseid esinemisi on mul juba päris palju olnud, ja neid tuleb veelgi, on see minu jaoks suur probleem). Enamasti olen oma esinemised siiski lõpuni viinud, hääl ei värise; alati väriseb pea, ja mõnikord ka terve keha. On ka ette tulnud situatsioone, kus ma ei ole suutnud kõnelemist jätkata, ning värisemise tõttu katkestanud.\nNiisiis, värisen kaelast täiesti igapäevaseid asju tehes (eelpoolmainitud), ka täiesti omaette ja ilma mingi publikuta; suurem värisemine kipub aga ikka siis tulema, kui esinen publiku ees, või mind tabavad tugevad emotsioonid (viimasel ajal pole neid aga olnud).\nMinu 57-aastane ema väriseb samuti ja sarnase skeemi järgi, samuti kaelast. Ent tema igapäevane värisemine on märgatavam kui minu oma - ta võib isegi lehte lugedes väriseda. Tema pole oma probleemiga arsti poole pöördunud ning ei kavatse seda ka teha.\nIse käin endiselt aeg-ajalt psühholoogi vastuvõtul, psühhiaatriga kohtusin viimati maikuus, veidi pärast seda lõpetasin ka ravimite võtmise. Hetkel olen täiesti ilma ravimiteta.\nNiisiis lootsin saada Teie poolt arvamust - mida ma peaksin ette võtma? Ühelt poolt ei tunne ma end enam rahutu, äreva ja pidevalt muretsevana, olen üsna optimistlik. Teiselt poolt vaevab mind värisemine, igapäevategemiste juures see nii häiriv polegi, publiku ees on tunduvalt hullem. Ainus asi, mis mulle enda praeguse elu juures kõige rohkem muret valmistab, ongi mu enda värisemine. Tunnen, et selle vastu ei saa ma enam psühholoogi juures käies abi.\nKas on võimalik, et tegemist ei ole siiski ärevushäirega? Kas mul oleks mõttekas pöörduda hoopis neuroloogi poole?\nKehaline, meeleline(psüühiline) ja hingeline(emotsionaalne) on omavahel tihedalt seotud. Sisepingete kuhjumisel tuleb neist vabaneda ja tänapäeva inimene kasutab selleks AD-d ning võtab neid mitmeid kuid ja saabki ajutist abi. Vajalikud on kehalised harjutused ja selle järgselt uus hoiak-prioriteedid. vt. minu raamatust "Väljavalitu" ptk ..ristkülik diagonaaliga ja "uuedprillid".\nSellele lisaks on hea harjutus: 1) "Oskan oma parema käe lihaseid hästi pingutada-ringutada "(samal ajal ka pingutada ja ringutada. 2) Ohkega väljahingamine ja mõttes öelda:"Oskan oma parema käe lihaseid mõnuga lõõgastada, rahustada. Kogu keha ja psüühika rahuneb! Samas käelihaseid lõdvestada. Kui parem käsi on 2-3päeva harjutust saanud, siis vasem käsi. Siis jalad. Siis KAEL.: ringutus-pingutus kukla suunas ja siis lõdvestus. Lõpetuseks teha minu Palve-Meditatsiooni esimest sammu. Siis kaela külgedele, ette.\nMure tervise pärast\nTekkis ka kilpnäärme ...\nSilmi ergutan jaheda veega ...\nTere, soovin nõu. Kannatan unetuse all ja kehas on kõrvetav tunne. Limaskestad on kuivad. Sisehaiguste arstil diagnoositi söögitoru põletik ja refluks. Nahk on kuiv ja kõige rohkem on ärritatud kael ja ...\nVererõhu rohi ja refluksi rohi jäägu. Muu asemel annaksin Mirtazapini (olenevalt kehakaalust sõltub annus) õhtul: AD, rahusti, energiat andev, uinutav tiome nagu uinuti. Ja muud tervistavad tegemised! ...\nSattusin märtsi keskel haiglasse väga halva enesetunde ja öise magamatusega, millega kaasnes värisemine. Haiglas sain ravi peale, mis tegi enesetunde üsna ruttu paremaks ja võimaldas isegi tööle tagasi ...\nSportlane harjutab hoolega mitmeid kuid ja siis hakkavad tulemused paranema. Näitlejad teevad mitu-mitu kuud hoolega proove ja alles siis hakkab näitemängutükk ilmet võtma. Tervisega sama lugu - anna aega ...\nAlustasin 10 aastat tagasi Zoloftiga, kui tekkis raske depressioon ja ärevushäire. Siiani olen seda võtnud nii, et aasta võtan ja siis jätan. Aasta on enamvähem, kui taas ärevushäired süvenevad. ...\nMälu on parasjagu keeruline "masinavärk". Depressiooni korral (ka varjatud depressioon) on mäluvõimaed alanenud. Arstirohtude liigne tarbimine võib seda põhjustada. Väsimus on oluline mälu alandaja.


Hüvasti, Mutuk!* - Ärileht - Uudiseid majandusmaailmast\nToivo Annus (1971-2020)\nVaralahkunud Toivo Annuse lähemad sõbrad, naabrid ja töökaaslased meenutasid Ärilehele üht Eesti erakordsemat inseneri ausate ja ilustamata killukestega tema kiirelt elatud ja tihti minuti täpsusega planeeritud elust.\nSel nädalal rabas Eesti ja maailma tehnoloogia- ja ettevõtluskogukonda uskumatu uudis: kõigest 48-aastasena lahkus meie seast Toivo Annus, üks Eesti võimekamaid ja silmapaistvamaid IT-insenere, Skype’i looja ja laia haardega investor. Aga see polnud kaugeltki kõik, millega Toivo Annust iseloomustada või meenutada. Ta suutis Skype’i müügist saadud raha osavalt tööle panna ja mitmekordselt tagasi teenida ning oli samal ajal ka kirglik sportlane. Viimastel aastatel rassis ta Lõuna-Eestis maakodu ehitada, tegeles kala- ja veisekasvatusega ning pidas metsloomadele looduskaameratega fotojahti.\nVeel paar nädalat tagasi pidas Toivo koos sõbra, endise Skype’i inseneri Henn Ruukeliga nõu, kuidas ja millise söödaga loomi paremini kaamerate ette meelitada. Kahe nädala eest käisid nad maastikurattaga sõitmas. See oli spordiala, mida nad jäid pärast aastakümneid harrastatud multisporti (kanuu + jooks + meeskondlik orienteerumine maastikurattaga) oma lõbuks tegema. Teise sõbra Indrek Pitkiga pidi Toivo septembris Võhandu maratonile minema: sada kilomeetrit vees, kahekesi, süstaga. „Talle omasel kombel ei plaaninud me seda lihtsalt läbima minna,” märgib Pitk. „Panime eesmärgid, leidsime treeneri. Toivo oli läbi vaadanud kümme tundi aerutamise videoid, töötanud läbi marsruudi, otsinud Alibabast ekstra kergeid, 600-grammiseid aere jne. Ühe viimaseid treeningusõite tegime Tündre järvel.”\nEile saadeti Toivo viimsele teekonnale tema elus tähtsat rolli mänginud aadressilt Akadeemia tee 21. Mustamäe küberneetika maja on kindlasti matusetalituseks ebatraditsiooniline, aga n-ö krutskiga valik, mis oleks Toivole meeldinud. Skype’i sünnikohaks ja esimeseks kontoriks olnud hoone on kahtlemata näinud igasuguseid üritusi ja legendaarseid „skaibipidusid”, aga matuste pidamises saab Toivo siingi tõenäoliselt esimene olla.


Võrumaal algas Kuperjanovi jalaväepataljoni õppus Raba - DELFI\nVõrumaal algas Kuperjanovi jalaväepataljoni õppus Raba\nÕppus RabaFoto: kaitsevägi\nÕppusel osaleb pea 900 ajateenijat ja tegevväelast Kuperjanovi pataljoni staabist, jalaväe-, tagala- ja staabikompaniidest ning miinipildujapatareist. Lisaks tavapärasele pataljoni koosseisule osalevad õppusel luure, tankitõrje ja\npioneeride erialarühmad 1. jalaväebrigaadist.\n"Aspirandid on meie reservväe selgroog. Nende sooritused otsustavad selle, kuidas viiakse ellu kõrgema ülema plaan lahinguväljal. Rühmade hindamisõppusel Raba 2017 saame pildi reservrühmaülemate valmisolekust ise üksusi juhtida," ütles\nKuperjanovi jalaväepataljoni ülem kolonelleitnant Toomas Tõniste.\nÕppuse peamiseks eesmärgiks on hinnata rühmade ja rühmaülemate tegevust erinevates taktikalistes olukordades nagu rännak, kaitselahing ja rünnak. Aspirantidest tulevased reservrühmaülemad saavad õpitud teadmisi reaalsetes situatsioonides\nÕppusel kasutatakse imitatsioonivahendeid ja tegutsetakse peamiselt kaitseväe harjutusaladel, kuid osaliselt ka Võru linna lähiümbruse era- ja riigimaadel. Õppusel Raba saadud kogemusi saavad üksused rakendada mais toimuval suurõppusel\nEesti ja Rumeenia kaitseväed suurendavad koostööd infovahetuse vallas\nFOTOD: Kuperjanovi jalaväepatalajoni sõdureid vedanud auto sõitis kokkupõrke vältimiseks...\nTäna algab seni suurim Kevadtorm, milles osaleb ligi 9000 inimest


Oliver toimetab: Nokia 8800 Carbon Arte\nOi-oi, Nokia teatas täna oma pressiteates ühe väga bling-bling telefoni turuletoomisest. Suisa sportlikust huvist tahaks seda korraks käes hoida. Ainult materjalide pärast.\nTelefoni korpus on käsitööna valmistatud süsinikkiust, titaaniumist ja roostevabast terasest. Päris tugevad ja aegumatud materjalid.\nSuurepärane disain on ühendatud suurepäraste tehnoloogiliste saavitustega. Telefonile on lisatud näiteks selline tore funktsionaalsus, et kui telefon kogemata koosolekul heliseb laua peal, siis helina vaigistamiseks piisab vaid sellest kui telefon tagurpidi keerata, ehk ekraan vastu lauda. Telefon jääb vait.\nThe turn-to-mute silencing mechanism allows individuals to silence incoming calls in a discrete manner by turning the phone over, screen-side down.\nKuna tegemist on Nokia eksklusiivsarja lipulaevaga, siis ei tule telefon ka mitte lihtsa lisavarustuse ega tavalise pakendiga. Nokia 8800 Carbon Arte karbist võib lisaks telefonile veel leida puutetundlike nuppudega Bluetooth peakomplekti, stiilse telefoni lauahoidja-laadija ning telefoni kaitsva nahast kandekoti.\nNokia sõnul jõuab telefon poelettidele selle aasta kolmandas kvartalis ning hinnaks peaks kujunema suurusjärk 1100 Eurot.\nNokia Press Release: Nokia 8800 Carbon Arte reflects authenticity and performance\nViide: Nokia Carbon Arte pildid


Haljala Gümnaasiumi Nutilabor: 2014\nTöövahendite õppimiseks tegime robotid. Töövahenditeks olid nelinurk, lükka/tõmba (push/pull), värviämber. Vajadusel kustutuskumm.\nPostitaja: Maris kell 15:57\n3D huviring ALUSTAB taas!\nHaljala Gümnaasiumi huviringis, 3D kujundite modelleerimine Google SketchUp programmiga, osalevad 3. - 5. klassi õpilased.\nHuviring toimub esmaspäeviti 7. - 8. tund (kell 13.45 - 15.30)\nJuhul kui õpilastel on huvi ja tegevust, võimalik kokkuleppel huviringi kellaaega pikendada kella 16.25- ni (niiöelda 9. tund).\nHuviring toimub kooli Windowsi arvutiklassis.\nPostitaja: Maris kell 12:04\nValmistöö: Haljala Gümnaasium\nPostitaja: Maris kell 21:46\nValmistöö: Haljala vallamaja\nPostitaja: Maris kell 21:24


LUGEJA VIDEO: Autojuht sõidab punase tule alt läbi otse teed ületavate inimeste sekka - Rahva hääl\nLUGEJA VIDEO: Autojuht sõidab punase tule alt läbi otse teed ületavate inimeste sekka\nDelfi lugeja saatis meile video täna hommikul juhtunud intsidendist, kus Tallinna bussijaama juures pole ühel autojuhil aimugi, kuhu ja millal ta sõidab. Auto suundub reavahetusse punase tule all ja otse läbi ülekäigul kõndivate inimeste. Õnneks ei saanud Delfini jõudnud videopilti vaadates keegi viga, aga tegu oli väga vastutustundetu ja ohtliku sõiduga.\nPõhja prefektuuri korrakaitsebüroo juht Valdo Põder ütles Delfile, et tegemist on väga häbiväärse käitumisega autojuhi poolt. "Hetkel püüame sõidukijuhi tuvastada. Kutsume kindlasti juhi välja ja otsustame menetluse alustamise," märkis Põder. "Ühelgi autojuhil ei saa nii kiire olla, et ta ei hooli teistest liiklejatest, eriti jalakäijatest," märkis Põder.\nVähearukas käitumine. Häbilugu. Tuvastame isiku, kutsume välja ja otsustame menetluse alustamise. https://t.co/Y3fM1entHr\n— Valdo Põder (@PoderValdo) December 1, 2016\nOhtlik telefoni näppimine roolis: kõrval sõitev auto pidi mitu korda pidurdama, muidu oleks...\nLUGEJA VIDEO: autojuht tegi julge pressi kahe auto vahelt ja sooritas pöörde üle pidevjoonte\nLugejad: liiklusraevutsejad on ühiskonnale ohtlikud ja nad tuleks saata sunniviisilisele...\nLUGEJA VIDEO: Punane pole keelav ka välismaalaste jaoks\nJAGA KOGEMUSI ja MÕTTEID: Miks juhtub, et 71% autojuhte eirab punast foorituld?\nLiikleja: miks bussirajad on 24 tundi bussirajad?\nAutode esi ja tagatuled maanteel\nAutojuht: mida riik selle rahaga teeb, kui iga väikse eksimuse eest võetakse suur summa?


Taskukohased autoosad VOLKSWAGEN SANTANA ja autotarvikud jaoks poest AUTODOC\nSoodsad autovaruosad VW SANTANA\nAutoosad VOLKSWAGEN SANTANA jaoks\nTop Autovaruosad 2 VW SANTANA mudelite jaoks:\nSantana SedaanVOLKSWAGEN Santana Sedaan (32B) Pärit aastast 08.1981 VOLKSWAGEN Santana Sedaan Pärit aastast 02.1993\nVaruosade kataloog eest VW SANTANA\nVW SANTANA tarvikud e-pood\nInfo VW SANTANA mudeli kohta - õigete varuosade valik\nVolkswagen Santana on sedaan, mida ehitati Volkswagen Passat`i teise põlvkonna mudeli alusel, see oli praktiliselt täielik selle mudeli analoog . Auto omab erilist populaarsust Aasia turul. Selle tootmine toimub alates 1981 aastast kuni tänaseni.\nVolkswagen Santana І põlvkond\nSedaan Volkswagen Santana loodi 1981 aastal tänu partnerluslepetele, mis olid ühelt poolt sõlmitud Volkswagen`i kontserni ja Shanghai Tractor Automobile Corporation poolt ja teisel poolt Bank of China vahel.\nAuto sai mitu salongipolsterduse võimalust, mida esialgsel Volkswagen Passat II ei olnud: täiustatud istmed ning kompaktne helisüsteem, mis toetas MP3 faile.\nVolkswagen Santana ІІ põlvkond\nVolkswagen Santana 2000 teist põlvkonda esitleti 1985 aastal. Disainerid muutsid pisut auto kere esiosa välimust. Hiinasse toodetav mudel erines esialgsest mudelist, seda hakati Euroopa mudelist eraldi välja andma.\nVolkswagen Santana ІІ põlvkonna ümberdisainimine\nArendajad teostasid Volkswagen Santana teise põlvkonna mudeli parandused 1995 aastal. Välimuse disain oli toodud lähemale VW Polo III mudelile. Auto oli varustatud elektriakendega, mitteblokeeruva pidurisüsteemi (ABS) ja kesklukustusega.\nAuto täitis kõik ökoloogilised Euro IV nõuded.\nVolkswagen Santana ІІI põlvkond\nUuendatud Volkswagen Santana III disaini töötas kokkuleppe kohaselt välja Shanghai Tractor Automobile Corporation. Volkswagen Santana 3000 olid piklikud nelinurksed esituled ja ümardatud kere esiosa. Arendajad paigaldasid ka uued udutuled, mitteblokeeruva pidurisüsteemi (ABS) ja elektrooniline stabiilsuskontrolli süsteemi (ESP).\nAutod pandi täielikult kokku Hiina varuosadest, kuid selle kinnitas Saksamaa peakontor. Mudelil oli rida muudatusi, see oli peaaegu identne Volkswagen Passat`I mudeliga.\n2008 aastal toodeti Hiinas Volkswagen Santana Vista mudelit, mis põhineb Volkswagen Santana autol, kuid selle kere ja interjööri disain oli läbinud kardinaalsed muudatused.\nOriginaalset Volkswagen Santana`t toodeti Hiina ettevõtte Shanghai Volkswagen Automotive poolt sedaan ja universaalkeredega ning neid toodetakse tänapäevani.\nVolkswagen Santana ІV põlvkond\n2013 aastal esitleti Wolfsburg`s uue põlvkonna Volkswagen Santana mudelit. See põhines uuel platvormil "New AO5 +" (PQ25). Auto hakkas agressiivsem välja nägema: disainerid uuendasid kere ninaosa ja parandasid oluliselt kõigi modifikatsioonide mootoreid.\nVolkswagen Santana erinevate riikide turgudel\nVolkswagen Santana mudel saavutas oma suurima populaarsuse Hiinas. Teiste riikide turgudel ilmus see erinevate nimede all.\nPõhja-Ameerika turul sai mudel nimeks Volkswagen Quantum. Mehhikos tundsid tarbijad seda nime all Volkswagen Corsar. Argentiinas kutsuti sarnast auto Volkswagens Carat`ks.\nEuroopas oli Volkswagen Santana mudel populaarne ainult esimeste väljalaskeaastate jooksul. Siis asendati selle nimi algsega, milleks olu- Volkswagen Passat. Siiski kutsuti seda Hispaanias Volkswagen Santana`ks.\nHilisemad mudeli versioonid ja ümberstiliseeringud kandsid Hiina turul nime Volkswagen Santana Vista. Jaapani turule toodeti seda koostöös Nissan ettevõttega, seetõttu toodeti seda mudelit käesoleva brändi alt ning see kandis nime Nissan Santana.\nVW SANTANA Õpetus/Samm-sammuline juhend parandus ja vahetus\nEnimmüüdud autode varuosad VW SANTANA jaoks\nSoodsad autovaruosade pakkumised erinevate brändide tootjatelt 2 VW SANTANA mudelite jaoks on nüüd saadaval. Meie autovaruosade kataloogist leiate VW jaoks suurepärase sortimendi esmaklassilisi ja soodsaid varuosasid VW SANTANA juhtivtootjatelt.\nMeie ettevõttel on tohutu valik varuosasid kõigi VW SANTANA klasside mudelitele. Ostes varuosa meie kampaania ajal või kasutades AutoDoc`i parimaod pakkumisi saate veelgi enam raha säästa. Tellimisprotsess võtab aega kõigest paar minutit.\nMeie hind 114,69 €\nTootjapoolne soovitatud hind74,50 €\nMeie hind 52,90 €\nKirje numberVKPA 81410


Segased lood: Trumpi varanduslik seis tekitab küsimusi - ärileht.ee\nSegased lood: Trumpi varanduslik seis tekitab küsimusi\nDonald TrumpFoto: MARK WALLHEISER, AFP\nVärske USA presidendi Donald Trumpi varaline seis on olnud teema kogu presidendivalimiste perioodi vältel. Endine telestaar ja kinnisvaramagnaat ei ole selles osas olnud just avameelne. „Kas ta üldse on miljardär nagu väidab?" on mõned küsinud. Vaatame, mida siis mehe finantsolukorra ja -ajaloo kohta teada on.\nKui suur on mehe varanduse väärtus?\n2015. aastal teatas Trump esmalt, et tema vara väärtus on 8,7 miljardit dollarit. Paar päeva hiljem rääkis ta 10 miljardist ja siis 11 miljardist. Ta andis ka teada, et 2014. aastal teenis ta 362 miljonit dollarit.\n14 hooaega NBC saadet "The Apprentice" juhtinud mees ütles, et telekanalilt sai ta kokku 213 miljonit dollarit. Ta avaldas toona järgmised numbrid:\nKogu vara väärtus: 9,2 miljardit dollarit;\nKohustuste summa: 500 miljonit dollarit;\nPuhasvara: 8,7 miljardit dollarit;\nRaha ja väärtpabereid: 302 miljonit dollarit;\nKinnisvara, mis on 100% Trumpi omanduses: 4,33 miljardit;\nKinnisvara, mis ei ole 100% Trumpi omanduses: 943 miljonit dollarit;\nLitsentsilepingud: 3,32 miljardit dollarit.\nSee 8,7 miljardit on 4 miljardit enam kui on arvutanud Forbes ja mitu teist väljaannet. Peamine erisus tuleb just litsentsilepingutest. Ta on niisiis oma „Trumpi" brändi väärtuseks lugenud ligi 3,3 miljardit dollarit. Aastatega on „Trumpi" nimi olnud nii veepudelitel, mängukaartidel, kölni vee pudelitel ja paljudel muudel toodetel. Forbes arvutas, et brändi väärtus võiks olla 100 miljonit dollarit.\nTalpsepp teenis Trumpi võidule panustades 100 000 eurot (10) 09.11.2016\nKalev/Cramo endine mängujuht kirub Trumpi: jumal, võta rool üle! (25) 09.11.2016\nKas Donald Trump ei olegi miljardär?\nTegemist on ohtliku küsimusega. The New York Timesi ajakirjanik avaldas raamatu, kus suhtus Trumpi miljardäri-staatusesse skeptiliselt. Ta väitis, et tal on Trumpi finantsseisust teadvad allikad, kes räägivad tegelikult varast, mis jääb 150 ja 250 miljoni vahele.\nDonaldile see sugugi ei meeldinud. Ta andis autori kohtusse ja nõudis 5 miljardit dollarit. Kohus ei võtnud asja menetlusse, sest Trump tunnistas, et ta vahel valetab oma vara väärtuse suuremaks või väiksemaks, olenevalt sellest, mis talle tol hetkel kasulik on.\nNäiteks ütlesid Trumpi raamatupidajad 1990ndal aastal, et mehe vara on miinus 295 miljonit dollarit. Paar aastat tagasi kohtus kinnitas mees vande all, et tema vara väärtus sõltub sellest, kuidas ta end konkreetsel päeval tunneb. Veel sel nädalal teatas The New York Timesi reporter David Cay Johnson, et ei ole andmeid, mis kinnitaks, et Trump on miljardär.\nSegasemaks teeb asja see, et ei ole täpset ülevaadet tema kinnisvaravalduste struktuuri ja tema võlgade kohta. "Kinnisvara kuulub 100% Trumpile," ei pruugi midagi tähendada.\nOn levinud arusaam, et Trump on oma karjääri jooksul soovinud välja kuulutada eraisiku pankrotti. Tegelikult ei ole asi kunagi nii kaugele läinud. Jah, neli tema ettevõtet on pankrotistunud, kuid äris on pankrotid tavalised nähtused.\nTeda on kirjeldatud kui nutikat etteõtjat, lisaks on tema kaubamärk tugev ning tal on olnud ka palju õnne. See kõik on taganud, et rahahädas mees kindlasti ei ole.\nPresidendiametis peab ta siiski oma varandusliku seisu osas aru andma ja selle läbi valgustama.


Algab koolitusprogramm Jõgevamaa vabaühendustele - Uudised - SA Jõgevamaa Arendus- ja Ettevõtluskeskus\nAlgab koolitusprogramm Jõgevamaa vabaühendustele\nMärtsikuus algav MTÜde arenguprogramm keskendub motivatsiooni leidmise ja kaasamise teemadele. Programm koosneb 4 koolitusest ja õppereisist ning osalema on oodatud maakonna vabaühenduste esindajad.\n12. märts "Motiveerimine ja mõjutustehnikad". Koolitaja Ene Seidla, HAL Koolitus OÜ. Koolitus toimub Kuremaa lossis.\nKoolituse eesmärk: omandada eestvedamist toetavaid motiveerimis- ja mõjutamistehnikaid; harjutada erinevate käitumistüüpide mõjutamise võtteid; saada uusi töövorme liikmeskonna arvamuste ja panuste kaasamiseks. Loe teemade kohta täpsemalt.\n28. märtsil Palamuse Rahvamajas, 17. aprillil Sadala Rahvamajas ja 8. mail B. Alveri Muuseumis Jõgeval "Tulemuslik kaasamine kogukonnas". Koolitajad Krista Habakukk ja Ivika Nõgel Kodukandi Koolituskeskusest.\nKoolitused kestavad kella 10.00 - 15.00. Iga koolituspäeva lõpus on kogemuste vahetamise pooltund kohalike MTÜde (koolituse toimumiskoha) esindajatega.