„Noor vaim” – juba teist korda — Sirp\n„Noor vaim” – juba teist korda\nTulevane lavanoorus näitas ennast ja võttis üksteiselt mõõtu. TÜ Viljandi kultuuriakadeemia esimese kursuse näitekunsti-tudengid etüüdikavas „See kõik on jazz” (juhendaja Hellar Bergmann). Jana JUUR\n„Noor vaim” on festival, mis juba teist korda (festivali „Teater treff” raames) tõi kokku tulevase lavanooruse: ligi 400 osalejat sel aastal, 22 truppi/kooslust ja 35 etendust/kontserti. Tänavu hoidsid noort vaimu kõrgel Eesti muusika- ja teatriakadeemia jazzmuusika osakond, Eesti kunstiakadeemia stsenograafia osakond, Viljandi kultuuriakadeemia lavakunstide osakonna teatri- ja tantsuüliõpilased ning visuaaltehnoloogia osakond, Tallinna ülikooli koreograafia osakond, Turu kunstiakadeemia nukunäitlejad esimeselt kursuselt, Georg Otsa nimelise Tallinna muusikakooli õpilased, Vanalinna hariduskolleegiumi teatriklass, Tallinna nukuteatri noortestuudio, Endla noortestuudio, Tartu Noorte Teatritehas, Eesti Tantsuagentuuri tantsustuudio, tantsustuudio Prodance jt. Festival üritab kokku tuua noored näitlejad, tantsijad, muusikud ja lavakujundajad, et olla kursis teistes ülikoolides/stuudiotes tehtavaga: suundumuste, ideede ja vaimsusega. Prioriteediks on eelkõige just loominguliseks elukutseks valmistuvad üliõpilased, aga ka tublimad teatri- ja tantsustuudiod… Auhindu ei jagata – tähtis on tagasiside võimalikult erinevatelt vaatajatelt/hindajatelt.\nFestivali avas EKA stsenograafia osakonna ja VKA visuaaltehnoloogia osakonna ühisnäitus nukuteatri suveõues. Suures ruumis eksponeeriti 48 noore kunstniku töid! Lisaks lavamakettidele ja -kavanditele olid välja pandud ka üliõpilaste lähteülesande seletus, kunstniku kontseptsioon ja tutvustus autori enese kohta. Suurt ruumi liigendasid seest valgustatud neljameetrised klaassambad, hästi sobisid siia ruumi Viljandi butafooride suured allariputatud vaasid ja valgustajate fotoväljapanek. Suveõue tekkis täiesti eriline atmosfäär. Ja kui näituseruumis andis avakontserdi EMTA jazzmuusika osakonna trio Kadri Voorand – Virgo Sillamaa – Mingo Rajandi, õhkus kõigest kokku küündimist maailmatasemele. Voorand eriti.\nVanalinna hariduskolleegium näitas oma selleaastast teatriklassi lõpulavastust „Metsik” (lavastaja Marius Peterson). VHK on keskkooli astmes näitleja-ettevalmistuse lipulaev Eestis. Kolm aastat sama trupp. Järjepidev töö kõnega. Ja Theatrumi vaimsus. Lõpetatus, viimistletus, mõtestatus. Tundub, nagu oleks neil keset üldist kiirusekultust palju aega. Tulemuseks lavastus, mis on juba teater. Mitte enam koolitöö. Ja nii nagu näitas ka nukuteatri noortestuudio „Küüni täitmine”, ei ole noortele tegijatele enestele sugugi lähedased ja põnevad „noortepärased” tekstid. Nende huvi on väärtkirjandus, väärtdramaturgia. Ja hea on.\nFestivali klubis esinesid igal õhtul Otsa kooli popi-jazziosakonna muusikud. Teatrirahva tõelised lemmikud. Viis kooslust viiel õhtul, igal ansamblil oma nägu ja suund. Anneliis Kits, Indrek Varendi, Mai Jõgi, Anna Kutšinskaja, Merje Kägu – viie õhtu liidrid. Otsa koolis on tõelist avatuse vaimu. Ja musitseerimise rõõmu. Ja energiat.\nViljandi kultuuriakadeemia lavakunstide osakond oli täies ulatuses nähtav. Mõlema kursuse näitlejad ja tantsijad. Luksuslik tutvumisvõimalus. Neli tantsuetendust ja kaks koolitööd näitlejate tundidest. Näitlejate esitatud etüüdid-improvisatsioonid olid ehedad ja oma ülesandelt selged. Hoolimata kitsukesest ruumist nukuteatri black-box’i laval, jõudis näha iga inimest eraldi. Füüsiline ettevalmistus näikse Viljandi näitekursustel tugev olevat, kuulus Panso „salto” on igaühe arsenalis sõna otseses mõttes.\nViljandi tantsijad eesotsas Raido Mäega eksperimenteerivad ruumiga. Eelmise aasta üks kirkamaid mälestusi on nende tantsuetendus, mis anti tänaval ja mida publik jälgis vanast kauplusest läbi akna. Hetkeks muutus kõik kunstiks: aeg tänaval peatus, aeglaselt keerati päid, autojuhid sõitsid aegluubis ja inimesed naeratasid tantsivale neiule tänaval kui miskis lummuses. Publik seisis vanas räämas ruumis ja vaatas seda imet pealt. Kaua see kestis? Minut? Kümme?\nSelle aasta tantsutöödest oli mu isiklik lemmik „Des Könings Kakao”. Intensiivne ja kõige lõpetatum minu arvates. Teisena jäi meelde „Algolagnia”, aga väljapakutud ideed oleks soovinud näha edasiarengus.\nTantsuetenduste kommentaare oli seinast seina. Teatri- ja tantsustuudiote noored ahmisid neid kui kauaoodatud sõnumeid. Kaasüliõpilased saalis naersid äratundmisrõõmust, aga etendusel viibinud Georg Malvius oli ülikriitiline. Eelkõige – miks on nii vähe harjutatud?! Eks ta ole. Ühtepidi on rikkalikud ja mitmekesised õppekavad suurepärased, aga millele ja millal siis ennast ikkagi täielikult pühendada? Rääkisime sellest ka Jüri Naelaga, kes paneks oma Tallinna ülikooli koreograafia osakonna õppekavasse hääl meelel ka näitlemistunnid, aga aeg on juba niigi kuhjaga täis.\nTallinna ülikooli tantsijate kava „1/11” – 11 esmakursuslase pihtimuslikku soolot. Isiklikud teemad äratasid usaldust. Ja on näha, et noored teavad, mida teevad. Ja vastutavad oma kunstiliste valikute eest. Kuna nad liikusid nii hästi, oli pisut kahju, et lavaaega kulutati ebaproportsionaalselt palju n-ö lugude mängimisele, seletamisele, „näitlemisele”. Et puhast tantsu – ebamäärane termin, aga saalis istudes selgesti tajutav – oli nii vähe. Aga tegemist on ju ka alles esimese kursusega. Uudishimu nende järgmise aasta tööde vastu aga aina kasvab. Ja veel – nad mõjusid väga ühtse kursusena nagu teatrikooli lennud.\nPotentsiaalne kasvulava koreograafia osakondadele on Eesti Tantsuagentuur ja tantsustuudio Prodance. Mõlemad etendused nii „Unes või ilmsi” kui ka „Traumbade” olid terviklikud ja säravalt teostatud. Mõlemal jätkus tõelist energiat saal endaga kaasa haarata.\nOodatud esinejaks oli Turu kunstiakadeemia nukunäitlejate esimene kursus etendusega „Faust”. Maskiteater. Omavalmistatud (!) maskid. Ammu teada asi, et tõeline nukunäitleja teeb oma nuku ise, nii saab see just selle maagiaga, mis etenduseks vajalik. Ja noorte omatehtud maskid mõjusid vägevalt. Rein Agur kommenteeris nähtut positiivselt, aga arvas, et loo jutustamisele raisati liiga palju aega. Et oleks võinud rohkem ja julgemini maskiteemadel eksperimenteerida, ideid kaugemale arendada.\nJa veel üks kirgas aspekt festivalilt. Proovisaali etüüdid, noorte enda välja pakutud etendused/etüüdid. Sellel aastal oli selles sarjas kaks rõõmustavat tööd. Pärtel Soosalu & Pääru Oja „Helilooja” (T. Yliruusi järgi) ja Taavi Eilati „Mis lõige on õige”. Esimene neist oli lühifilm, osades Soosalu ja Oja, festivali üks humoorikamaid etteasteid. Eilati soolokava Köismäe tornis oli puhtalt eneseväljenduslik lava-akt, tantsu-teatri-luule-surramurra. Žanriliselt määramatu. Seda oleks võinud võtta ehk kuidagi põlastades või vaimustudes või eitades, kui mitte selle paarikümne minuti sisse poleks mahtunud lisaks muule ka paar tõeliselt suurt hetke. Segast oli muidugi ka, aga esitatud sellise avatuse ja kõike välja pannes, sellise valu ja varuväljapääsuta, et tahaks öelda: heldene aeg, nii ometi teatris ei tehta, nii alasti teiste ees ometi ei olda!\nAga tegelikult tahaks, et vahel siiski tehtaks ja oldaks. Tahaks olla millegi ainukordse ja mitte järjekordse sünni juures.


Nõuandeid saavutuste motivatsiooni ja edu leidmiseks - Motivatsioon\nNõuandeid saavutuste motivatsiooni ja edu leidmiseks\nEdukas motivatsioon ja sammud saavutuse suunas määravad, kas saavutate eesmärgi või lasete sellel endast mööda minna. Ehkki kõigil on elus erinev eesmärk, näeb unistuse reaalsuseks muutmise soovi leidmise protsess välja sarnane, hoolimata sellest, kes te olete. Kui vajate saavutuste motivatsiooni ja edu leidmiseks abi, alustage mõnest neist põhilistest nõuannetest.\nnäide altruismist psühholoogias\nMääratlege motivatsiooni ja edu eesmärk\nKujutades ette, mida tahame saavutada, kipume asju ebamääraseks pidama. Üldiselt, kui te küsite kelleltki, mis on tema eesmärk, siis ta kitsendab seda lihtsa kavani, näiteks: 'Ma tahan kaalust alla võtta'. Harva, kas nende vastus ütleb midagi konkreetset?\nSaavutusmotivatsiooni ja edu leidmisel on oluline teada täpselt, mille nimel te töötate. Kui soovite kaalust alla võtta, öelge selgelt, kui palju. Konkreetne eesmärk, näiteks: 'Ma tahan kaotada 10 kilo' või 'Ma tahan kaotada 2 tolli rasva', annab teile täpselt määratletud ettekujutuse sellest, mida proovite saavutada. See muudab lõppeesmärgi realistlikumaks.\nKui loome eesmärke, mis pole konkreetsed, anname endale ebaõnnestumiseks ruumi. Ebamäärast eesmärki on lihtne homseks panna. Ilma keskendumiseta võime kaotada motivatsiooni ega jõua kunagi soovitud tasemeni. Kui motiveerite ennast oma eesmärkide poole teekonda alustama, on kasulik võtta aega, et maha istuda ja paberile visandada, milline täpselt teie tulemus on.\nVaadake, mida on vaja edukaks saamiseks\nMõnikord on meil kõige paremad kavatsused oma eesmärkideni jõuda, kuid kaldume lõpuks rajalt kõrvale, kui avastame, et pole täpselt teada, kuidas seda teha. Kellelgi, kes soovib kaalust alla võtta, kuid ei tea, kuidas tervislikult toituda või õigesti trenni teha, ei lähe eriti edu.\nEnne oma esimese sammu astumist uurige. Lugege raamatuid, otsige internetist, jälgige isegi kellegi lugu, kes teie eesmärgi enne teid täitis. See aitab teil täpselt näha, mida peate ka edu saavutamiseks tegema.\nPidage meeles, et nii ahvatlev kui uurida on ainult neid asju, mis teid aitavad, võtke natuke aega, et õppida ka neid asju, mis võivad teid takistada. Keegi, kes on alustamas teekonda tervislikuma elu juurde, peab teadma, milliseid toite süüa ja miks, kuid peaks teadma ka, milliseid toite tuleks vältida ja miks. Mitmekülgsed teadmised teekonnast, mille kavatsete ette võtta, aitavad teil paremini ette tulla ees ootavateks tõusudeks ja mõõnadeks.\nMõelge, kas peaksite sellest rääkima\nMõned inimesed arenevad edukalt oma eakaaslaste ootustele vastates. Teistele ei meeldi mõte, et kui nad ebaõnnestuvad, võib keegi teada saada. Sõbrad ja lähedased võivad olla meie eesmärkide saavutamisel uskumatult kasulikud vahendid. Nad võivad meid sellel teel rõõmustada või toetada, kui me tahame loobuda. Kuid pidage meeles, et mõnikord võivad inimesed, kellega end ümbritseme, muuta meid ka eakaaslaste surve või kohustuste ohvriks.\nKui kavatsete oma eesmärkideni jõuda, andke endale luba oma teekonda teistega jagada või jätke see endale. Siin pole õiget ega valet viisi. Kui soovite otsustada, millist tüüpi inspiratsiooni vajate, mõelge, kas teised inimesed on teie jaoks motiveeriv tööriist või on need lihtsalt häirivad tegurid.\nÜmbritsege ennast 'oskab' suhtumisega\nPositiivse mõtteviisi hoidmine on võtmetähtsusega motivatsiooni leidmisel ja raske tööga kaasneva edu tähistamisel. Inspireerivad raamatud, taskuhäälingusaated, videod ja tsitaadid võivad kõik trikki teha, kui me peame oma edu edukaks muutma. Paljudel inimestel on kasulik töötada mentoriga või jälgida kellegi blogi, kes töötab samuti sarnase eesmärgi nimel või on selle saavutanud.\nAinult teie saate otsustada, mis tüüpi positiivsus teile sobib. Mõelge, kuidas te õpite ja mis tüüpi isiksus või sõnumid teid kõnetavad. Motivatsioonilisest ja meeliülendavast materjalist pole puudust; see on lihtsalt sinuga ühendava raamatukogu loomise küsimus.\nPange plaan tagasilöökide jaoks\nPole tähtis, kui palju meil motivatsiooni edu on, on oluline meeles pidada, et tagasilööke võib alati juhtuda. Mõnikord juhtuvad need olukordade tõttu, mis on väljaspool meie kontrolli, näiteks inimesel, kellel on tervisliku seisundi tõttu raskusi kehakaalu kaotamisega. Muul ajal on tagasilöögid tingitud rajalt kukkumisest.\nTagasilöökide ületamise võti on aktsepteerimine nende juhtumistega ja plaani väljatöötamine, kui need juhtuvad. Kaalukaotuse näites võib leida, et nad kukuvad vagunist nii-öelda maha pärast ööd sõpradega. Nende plaan rajale tagasi jõuda ei tohiks sisaldada kindla päeva jooksul maiustusi, järgmisel päeval paar lisaminutit jõusaalis või lihtsalt oma tervisliku toitumise taaskäivitamist kohe, kui nad oma sõpradest lahkuvad. Kui teate, milliseid samme saate teha, kui kõik pole plaanis, aitab see teil oma lõppeesmärki silmapiiril hoida ja võimaldab teil vältida peksmist võimalike valede sammude üle.\nTähistage oma edusamme\nEdul pole ühte selget algust ja lõppu. Ehkki peate silmas oma eesmärgi saavutatuks viimast punkti, on oluline tunnustada neid väikeseid saavutusi, mis teil kogu reisi vältel on olnud. Näiteks võib keegi kehakaalu alandav isik premeerida lõõgastumispäeva pärast iga kaotatud kilo või iga kord mõne aja tagant 'petepäeva'.\nEdusammude tähistamine sel teel aitab motivatsiooni jätkata. Teadmine, et olete veel ühe sammu edasi, tuletab teile meelde, et teie eesmärk on lähemal kui eelmisel päeval. Alati ei pea raha kulutama preemiale ega isegi tegema midagi erilist. Kuid mis iganes auhinnaks valiksite, peaks see nii teid jätkama kui ka oma senist rasket tööd tähistama.\nLaske end häirida\nMõnikord keskendume eesmärke seades liialt sellele, mis lõpuks juhtub. Võime saada nii lühinägelikuks, et unustame muud kohustused. Näiteks võib keegi kaalust alla võtta liiga keskenduda kilode langetamisele. Nad võivad lõpuks end grupi väljasõitudest välja jätta, unustades, et toitu võib süüa mugavusest või rõõmust, või isegi hakata teatud toite nii palju kõrvaldama, et see seab oma tervise tõsiselt ohtu.\nSee, et sul on eesmärki silmas peetud, ei tähenda, et peate auhinnal silma peal hoidma 24/7. Mõnikord on okei oma edusammud ootele panna ja pärast lühikest puhkust oma teekond üles võtta. Pidage meeles, et motivatsioonil ja edukusel on kõigil oma koht meie eesmärkide saavutamise teekonnal, kuid olulised pole need mitte ainult. Te peate hoolitsema oma vaimu, keha ja vaimu eest ning peate ka nendes valdkondades vastama teie vajadustele.\nVältige kõike või mitte midagi mõtlemist\nKogu või mitte midagi mõtlemine kimbutab meid ka siis, kui me ei püüa oma unistusi taga ajada. Me kipume nägema musta või valgetega seotud asju kogu aeg, kuid see võib olla ohtlik meie füüsilisele ja vaimsele tervisele, kui rakendame seda oma eesmärkide saavutamisel. Kui me mõtleme kõigi või mitte millegi poole, siis ütleme endale, et kõik, mis pole edukas, on läbikukkumine. Seda tüüpi mõtlemine eirab keerulist teekonda, mida me kõik peame oma eesmärkide saavutamiseks läbima, ja võib luua negatiivse enesevestluse mustri.\nEt vältida mõtlemist või üldse mitte mõtlemist, pidage meeles asju, mida te oma teel saavutate. Kui see on kasulik, kirjutage loetelu kõigest, mida olete teinud, et aidata teil oma eesmärki saavutada (sealhulgas mõtted ja tegevused). Kui leiate, et mõtlemine ei takista motivatsiooni leidmist või edu saavutamist, rääkige sellise terapeudiga nagu Betterhelp pakub. Nad võivad õpetada teile tõhusaid viise nendest mõtetest ülesaamiseks.\nMinge edukuse kavandamise etappidest kaugemale\nSaavutuste motivatsioon ja edu on lihtsad asjad, mida jätkata, kui need on olemas ainult meie mõtetes (või paberil). Tõeline teekond algab siis, kui me need ideed ellu viime. Ehkki need näpunäited annavad teile aimu, kust alustada, on see, mida saate saavutada ja kuidas seda saavutada, iseasi, mida teete edasi.\nÄrge öelge endale, et võite oma reisi alustada homme. Ärge oodake järgmist esmaspäeva ega pärast pühi. Teil on kõik vajalik, et oma unistus teoks teha, isegi kui selle leidmiseks peate olema loov.\nKuigi meil kõigil on erinevad eesmärgid, näib tee nende saavutamiseni väga sarnane ja kuigi ükski suurus ei sobi kõigile, kui me kavatseme teha, võivad need näpunäited aidata teil esimesel sammul oma alust leida. Pidage meeles, et ainult teie teate, mida on vaja motivatsiooni ja edu leidmiseks, nii et ärge kartke ülejäänud reisi jooksul otsida.\nIsikliku ja meeskondliku edu saavutamiseks on hädavajalik teadmine mõnest saavutusmotivatsiooni nõuandest ja strateegiast. Kui motiveeritud olete eesmärkide saavutamiseks?


Eestis on tuvastatud 135 koroonaviirusesse nakatunut, üks patsient haiglaravil - DELFI\nEestis on tuvastatud 135 koroonaviirusesse nakatunut, üks patsient haiglaravil\nTerviseametFoto: Jaanus Lensment\nTänahommikuse seisuga on Eestis koroonaviirusesse nakatunud 135 inimest. Positiivsetest proovidest on 62 võetud Harjumaal, 37 Saaremaal, 13 Pärnumaal, 9 Võrumaal, 6 Tartumaal ja 8 Virumaal. Alates 31. jaanuarist on Eestis kokku tehtud 971 COVID-19 testi. Üks patsient on haiglaravil.\nArvestades viiruse kasvavat levikut, ei ole kergemate viirushaiguse tunnustega patsientide testimine enam otstarbekas, tervishoiuteenuse ressursside säästmiseks ja elutähtsate teenuste tagamiseks keskendutakse riskirühmadele, tervishoiutöötajatele ja teistele elutähtsaid teenuseid osutavatele inimestele.\nEestis on viirushaiguse COVID-19 tuvastamise võimekus täna terviseameti, Tartu Ülikooli Kliinikumi, Synlabi, Põhja-Eesti Regionaalhaigla, Ida-Viru Keskhaigla ja Pärnu Haigla laborites.\nEesti tervishoiusüsteem on epideemiaga toimetulekuks sotsiaalministri korraldusega üle viidud teisele valmisolekutasemele, mille kohaselt saavad tervishoiuasutused võimaluse plaaniline ravitegevus edasi lükata ja keskenduda raskelt haigestunud inimeste ravimisele. Ka kiirabi keskendub oma töös eelkõige raskete haigustunnustega inimeste teenindamisele. Sarnasele töörütmile läks paari päeva eest üle ka Ühendkuningriigi tervishoiusüsteem.\nTervisamet ei pea enam otstarbekaks jagada riike koroonaviiruse leviku mõttes riskipiirkondadeks, sest viirus on levinud igasse Euroopa Liidu liikmesriiki. Praeguseks on kõrge risk nakatumiseks igal pool rahvarohketes kohtades, seetõttu soovitame reisimist ja rahvarohketes kohtades viibimist vältida.\nPraeguses etapis on Eesti peamine fookus vältida viiruse levikut riskirühmade seas (eakad ja kroonilisi haigusi põdevad inimesed). Jätkuvalt on oluline elanikkonna terviseteadlikkuse tõstmine.\nTerviseameti riskihinnangu seisukohalt on haiguse kohapealse laialdase leviku tõenäosus keskmine. Terviseamet lähtub oma riskihinnangus WHO ja ECDC andmetest, riskihinnangutest ja -analüüsidest ning prognoosist.\nVälismaalt saabunutel ja nakatunuga kontaktis olnud isikutel tuleb 14 päeva jooksul püsida kodus, vältida kontakte teiste inimestega ja jälgida oma tervist. Haigussümptomite (palavik, köha, nohu) leevendamiseks soovitame sümptomaatilist ravi käsimüügiravimitega. Tugeva hingamisraskuse või õhupuuduse korral helistada 112.\nSümptomite avaldumisel ei ole õige minna perearsti vastuvõtule ega haigla erakorralise meditsiini osakonda. Haigustunnused on sarnased paljude viirushaiguste puhul ning haigena ringi liikudes võime nakatada teisi.\nKoroonaviiruse riigisisese leviku tingimustes on väga suur võimalus tervishoiuasutuse järjekorras viirusesse nakatuda ka sellisel inimesel, kellel viirust varem ei olnud.\n- Terviseamet koostöös kiirabi ja haiglatega omab olukorra ülevaadet ning on kursis patsientide seisundiga.\n- Praegu on kõik koroonaviiruse patsiendid (peale ühe) kodusel ravil.\n- Koroonaviiruse leviku trend maailmas on vähenemas (nt Hiina langustrendis ja Lõuna-Korea stabiliseerumas).\n- Arvestades viiruse kohapealset levikut lisandub Eestis kindlasti veel haigestunuid.\n- Kõige ohustatum rühm on üle 60-aastased inimesed. Selles vanuses olevad töötavad inimesed peaksid võimalusel tegema kaugtööd. Kõigil enam kui 60-aastastel inimestel soovitame vältida rahvarohkeid kohti, püsida võimalusel kodus ja vältida igal juhul kokkupuuteid haigustunnustega inimestega ning vähendada lävimist lastega, kelle puhul avalduvad koroonaviiruse tunnused reeglina kergelt, kuid viiruse levitamisel on nad ohuks eelkõige eakatele sugulastele.\n- 80% koroonaviirusesse nakatunutest põeb haiguse läbi kergelt, 10-15 protsenti võivad vajada intensiivravi ning 2 protsenti juhtudest võib lõppeda surmaga (riskirühmad: eakad, nõrgenenud vastupanuvõime ja krooniliste haigustega inimesed).\n- Oluline on jätkuvalt järgida hoolikalt hügieenireegleid (kätepesu, kaitstud köhimine, aevastamine ja nuuskamine, lähikontakti/kätlemise/kallistamise vältimine), vältida reisimist ja haiguse korral püsida kodus.\nTerviseamet tänab kõiki asutusi, kohalikke omavalitsusi ja ettevõtteid, kes on omalt poolt erinevate meetmete rakendamisega kaasa aitamas viiruse leviku piiramisele.\nValitsus teatas laupäeva õhtul, et Hiiumaa, Saaremaa, Muhumaa, Vormsi, Kihnu ja Ruhnu saartele on lubatud reisida üksnes saartel alalist elukohta omavatel inimestel. Teised inimesed piirkonda minna ei tohi. Seal praegu viibijad saavad koju pöörduda. Piirang ei kohandu kaubaveole ja elutähtsate teenuste osutamisele. Ühtlasi anti korraldus sulgeda spordisaalid, spordiklubid, jõusaalid, saunad, spad, ujulad, basseinid, veekeskused, päevakeskused ja laste mängutoad üle Eesti, sh hotellides ja majutusasutustes.\nTerviseameti staap töötab alates 28. jaanuarist, veebruari keskelt hakkas staap tööle igapäevaselt k 9-21. Ametkondlikuks kasutamiseks on terviseametil 24/7 staabivalve ja epidemioloogiline konsultatsioon. Terviseamet monitoorib igapäevaselt olukorda maailmas ja võrdleb seda Eestiga, jälgib iga päev iga nakatanu tervislikku seisundit neile helistades ning nõustab patsiente ja nende lähedasi. Tulenevalt siseriikliku leviku tekkimiseks terviseamet praeguseks enam iga nakatunu lähikontaktseid ei jälgi.


Uudised Archives - Meediaplaneerimine\nUudised ja analüüsid turundusmaastikust Eestis ning maailmas\nUudised ja analüüsid turundusmaastikust Eestis ning maailmas. Edaspidiste kirjutiste peamiseks eesmärgiks on tutvustada Eesti turunduses toimuvat ning edastada reklaamitrende tervest maailmast. Võtan fookusesse just Eesti reklaamimaastikul toimuva - erinevate meediakanalite pakutavad lahendused reklaamimiseks. Mida Eesti inimestele meeldib lugeda-vaadata-kuulata ja milliseid reklaamiformaate on võimalik kasutada. Uudised sellest, kui mõni meediakanal loob uue väljundi


Mootorratta ja ATV varuosad Customer Service - Jaapani mootorratta võimalus - EFA\nMootorratta ja ATV varuosad Customer Service\nJaapani mootorratta võimalus\nHonda cbr 400 - universaalne teede vallutaja\nA'n'G Customs, Vesse 4, Lasnamäe (2020)\nTellisin Suzuki DL655-ne esitule ja tuuleklaasi kinnituse. Kaup ilusasti kohal olen rahul, julgen soovitada!\nNiisiis kasutatakse maha k 757 ndmiseks kaarit, muutes selle lahti ja seega parema k 757 lvamise. Seda kasutatakse ka maa voodi p 796 796 ramiseks, mineraalsete ja orgaaniliste v 778 etiste instillatsiooniks.\nNii rist kui ka r 796 796 pmehhanism r 796 796 pimiseks kinnitatakse mootorploki kaudu mootorploki adapteri k 757 lge. Tehnoloogiline protsess on j 778 rgmine: mootorploki j 778 relhaagisega kinnitatud adapter, mis istub istmel, kusjuures k 778 itaja kontrollib 757 hendatud seadet.\nSelle seadme abil on v 795 imalik koguda k 757 ttepuude ilma suurte f 757 757 siliste kuludega. Taaskasutatavaid oksasid kasutatakse kaubaaluste tootmiseks - k 757 tteks kasutatavatest puiduj 778 778 tmetest saadud k 757 tusek 757 tuseid.\nSee on k 795 ige mitmek 757 lgne seade, mis sobib 65-85 aakri krundiga. Selle v 795 imsus on piisav, et tulla toime kvaliteetsete t 796 796 dega rasketes ja tihedades pinnasetes.\nMootorratas Honda FTR 778 ei saa nimetada kultiks. Esmapilgul ei ole mudelil mingeid silmapaistvaid omadusi ega radikaalseid konstruktsiooniomadusi, mille tõttu paljud tajuvad seadet tüüpilise keskjoonena. Üldiselt, kuidas see on. Ja tootja ei teinud sellele suuri panuseid ja vabastanud, tõenäoliselt ainult selleks, et kuidagi taastada Honda mudeli valik. Kuid see võimalus on ühel või teisel viisil meie tähelepanu väärt.\nMootorratta ja ATV varuosade tellimist ja saatmist kordineerin kodukontoris Tallinnas aadressil ei asu füüsilist poodi!\nTundub muutuv grabber Sellel on ainult eelised fikseeritud laiusega hillerile, kuid sellel on ka tagasil 796 796 k, mis seisneb maa osalises purustamises vaguni.\nSa v 795 id sellist linki mullafreesidesse osta, nagu rake, mida kasutatakse r 796 796 vimiseks. On olemas kahte t 757 757 pi: risti ja p 796 796 ramiseks.\nDisain viitab lumet l 796 796 bava p 796 796 rleva pintsli olemasolule. Lisaks liigub laba ratas lume 757 lespoole, mis l 778 bib pistikupesast j 795 uga v 778 ljapoole puhastatud ala.


liinanormet | CallMidWife - Part 2\nby liinanormet | apr. 1, 2017 | Uudised\nMiaMed-i asutaja Liina Normetiga vestles inkubaatori turundusjuht Marika Pärn.\nMilles seisneb Teie äriidee (toote või teenuse sisu, peamine sihtgrupp)? Kuidas see idee tekkis?\nIdee selline teenus luua tekkis umbes 1,5 aastat tagasi. Üks hetk hakkasin mõtlema, et mu tuttavad rasedad pöörduvad minu poole 24/7 igasuguste erinevate küsimustega ja uurisin, kas minu tädil, kes on 28 aastat ämmaemandana töötanud, on sarnane kogemus. Selgus, et jah. Kui meie tuttavad saavad meile helistada kasvõi keset ööd, siis kelle poole pöörduvad asjatundliku nõu saamiseks oma küsimustega tuhanded teised naised? Järelikult on olemas nii vajadus kui turg ja nii sündiski kõigepealt idee asutada rasedate nõuandetelefon. Olles nõu pidanud Eesti Ämmaemandate Ühinguga saime aru, et ainult rasedatele suunatud liin on liiga kitsas, sest tegelikult hõlmab professionaalse ämmaemanda kompetents mitte ainult raseduse ja sünnitusega seotud küsimusi, vaid laiemalt väga erinevaid naise ja lapse tervisega seotud aspekte. Nii sündiski 24 h töötav professionaalne ämmaemandate nõuandetelefon12252.\nInimestel tekkisid nimega CallMidWife erinevad assotsiatsioonid, näiteks call my wife. Nii võtsime ette rebrandingu ja jõudsime nimeni MiaMed Care, mis annab täpsemini edasi meie teenuste spektrit ja tegutsemise põhimõtteid. Mia tähendab hispaania keeles minu, meie teenus on tervishoid (care) ja kannab põhimõtet, et aitan ennast ise.\nAjujahi konkursi käime lõpuni nimega Callmidwife, et mitte liiga suurt segadust tekitada.\nKuulsin läbi sügava sügava une äratuskella ja esimene mõte oli, et pean ärkama ja live chati lehe korda tegema. Seljataha jäi Ajujahi koolituse nädalavahetus ja puhkepäevad jäid vahele, tahaks ju nii magada, aga ei saa, peab oma ettevõte tegemistega pihta hakkama. Võtsin siit ühe lause maha Pärast seda, kui minust sai ettevõtja, mõtlen ma 90% ajast töömõtteid ja tegelikult hakkab pea iga hommik sellega, et võtan esimese asjana töömailid lahti, vaatan palju oli öösel kõnesid, kes neile vastas, kas kõik süsteemid töötavad jne.\nMõned kuud tagasi saabus ämmaemanda nõuandetelefonile 12252 kõne, kus olukord oli juba esimesest lausest väga ärev. Nimelt oli sünnitusvaludes naine läinud veel vannituppa ennast pesema enne, kui haiglasse minek, kuid kõhubeebil hakkas siia ilmatulekuga väga kiire ning juba algasitki pressid. Kohe kutsuti ka kiirabi ning kui viimane oli välja saadetud, helistasid abivajajad ämmaemanda nõuandetelefonile 12252, et saada juhendamist, kuidas kodus vannitoa põrandal sünnitust vastu võtta.\nKõik toimus väga kiiresti, mõned pressid ja laps oligi käes. Ämmaemand juhendas kuidas last veidi turgutada, kuna too oli veidi vaikne ning hiljem ka nabanööri sidumist. Nii kui nabanöör oli seotud, jõudis kohale ka kiirabi, kes edasi toimetas ja 13 minutit pikk kõne sai lõppeda.\nTegelikult on ämmaemanda nõuandetelefon 12252 tänaseks telefoni teel ootamatut kodusünnitust juhendanud neljal korral. Helistanud on ka kiirabi brigaad, kes oli jõudnud sünnitava naise koju ning palusid abi ja juhendamist, kuidas beebi ilmale aidata. Teised kõned on olnud sünnitama hakanud naiste lähedased inimesed.\nKinldasti on veel lisa tulemas ja seega oleme me oma ämmaemandatega üle rääkinud kodusünnituse põhireeglid, millele tähelepanu osutada. Eks see ole suuresti tingitud ka sellest, et maapiirkondades ja väikelinnades puudub sünnitamise võimalus. Korduvsünnitaja, kelle sünnitegevus kiiresti käima läheb, ei jõuagi Haapsalust või Raplast Tallinna sõita.\nPere enda kirjeldus juhtunule:\nMõistmaks, miks päev lõppes nii nagu lõppes, tuleb alustada algusest. Hommikul viisin vanema lapse teist päeva lasteaeda. Vabale kolmele tunnile oli planeeritud KTG tegemine ja ämmaemanda visiit linnas. KTG tulemuse pealt paistis vaikus: ei mingit emakatööd, mis tegi mu eriti rahulikuks, et täna küll asjaks ei lähe.\nLõuna ajal suundusin tagasi lasteaeda, et laps koju magama tuua. Kuna lasteaia algus on ikka raske, siis kujunes kodus magama minemine väga nutuseks ja pikaks protsessiks. Lisaks tassisin oma suure vatsaga 14 kilo kaaluvat silmarõõmu korduvalt trepist üles-alla, et vähegi tuju tal paremaks saada. Kui takkajärgi mõelda, siis esimesed märgid lähenevast suursündmusest algasidki siis.\nKuna selline valulaadne pakitsus on mul kord kuus tavaline, siis ei pööranud sellele suurt tähelepanu ja tegin samuti väikese lõunauinaku. Ärgates kestis pakitsus edasi ja otsustasin mehele oma olukorrast teavitada, et midagi vist hakkab toimuma. See oli kella 16 paiku. Veel mainisin, et tulgu rahulikult, et ega beebi veel välja kukkuma hakka. Kuna elame linnast väljas, siis autoga kulub koju jõudmiseks umbes pool tundi, tipptunni ajal kauem.\nMõtlesin, et käin selle ajaga duši all ära. Ja oh aeg, duši all mõnuledes hakkas midagi toimuma. Valud tugevnesid ja tihenesid, kuigi mingit regulaarsust neil ei olnud. Veidi enne viite jõudis mees koju, et koos haiglasse minema hakata. Sel hetkel taipasin, et minust küll enam minejat pole ja mees helistas kiirabisse.\nJärsku tundsin suurt vajadust pressida. Vanemat last hoidma tulnud sõbranna kutsus naabrinaise abiks. Mingil hetkel jõudis pärale reaalsus, et kiirabi sünni ajaks kohale ei jõua ja tuleb ise hakkama saada. Tekkis idee, et äkki saab mõne ämmaemanda telefoni kaudu juhendama. Kuigi olin kunagi Ämmaemanda Nõuandetelefonile hoogu andnud, siis sel hetkel ei tulnud pähe, et võiks sinna helistada. Mees internetiotsingut kasutades selle numbri otsa sattus ja kohe ka helistas. Kuna ühe korra olen beebi enda seest välja saamisega tegelenud, siis oma keha kuulates teadsin, mis tuleb teha. Aga naabrinaisel ja lapse isal oli see täiesti esmakordne ise sünnitust vastu võtta. Seega telefoni teel juhendamine oli neile suureks toeks.\nSiinkohal meenub takkajärgi üks minu jaoks naljakas seik, kui teisel pool toru ämmaemand käskis sünnituse vastuvõtjatel sõrmed kuhugi lapse õlgade taha panna. Täpset sõnastust ei mäleta, aga minult kangastus silme ette seda soovitust kuuldes lapsepõlv, kuidas ema oli lehmadele poegimisel abiks. Kui vasikas ei tahtnud kuidagi välja tulla, siis ema toppis vahest terve käe kuhugi õnarustesse, et aidata vasikas kuskilt puusanuki tagant välja. Igatahes selle soovituse peale ma röögatasin: “Ei topi oma sõrmi kuhugi!” ning pressisin järgmist valu ootamata lapse ülejäänud keha endast välja.\nJa nii me pisike härra sündiski. Kui värskelt kahekordseks issiks saanu asus seepeale ämmaemanda juhendamisel nabanööri siduma, saabus ka kiirabi. Brigaad arvas, et võiksin ka platsenta väljutamisega ise hakkama saada, aga kuna seda ei juhtunud, siis alles 1,5 tundi hiljem jõudsime haiglasse. Haiglas selgus, et värske ilmakodanik on alajahtunud, mille õnneks saime öö jooksul korda. Kahtlustan, et alajahtumise põhjustas vastsündinu paljas pea, mida ei taibanud keegi meist kinni katta\nOlen ääretult tänulik, et kõik läks hästi. Mõttes olin eelnevalt läbi mänginud igasuguseid stsenaariume, kuidas võiks tegevus kulgeda, aga planeerimata kodusünnitust ei osanud ma ette näha. Takkajärgi tarkusena pean tõdema, et alahindasin olukorda. Võib-olla ei ole seda hea öelda, aga tegelikult sain ma enda jaoks ideaalse sünnituse osaliseks, kus keegi ei sekkunud vahele ja sain täielikult keskenduda endale. Kui esimese lapse sünni juures teostati mulle emakakaela kontroll, mis oli minu jaoks põrgupiin ja jättis hinge trauma, siis seekord ma sellest pääsesin. Samas teistkorda ma enam ei riskiks ja kui juhuslikult peaks mõni järglane veel soovima meie perre tulla, siis suundun juba esimeste aistingute peale haigla poole ja luuran seal ümber maja, kuni tegudeks läheb.\nLapse isa Mardeni kommentaar:\nIlma naljata oli tegu elu ärevaima pooltunniga mu elus. 16:50 koju jõudes ootasin kotiga naist ukse juures, et kibekiiresti linna poole sõitma hakata. Läks teisiti ja 33 minutit hiljem oli meie perekond ühe toreda poisslapse võrra rikkam.\nEmme mainis “tööhoos” ämmaemanda telefoni. Kuna täitsin sünnituse käigus igat käsku, siis automaatselt läksid kohe nutitelefoni otsingusse märksõnad “ämmaemanda telefon”.\nÄmmaemand telefonitoru otsas tõi meie tegevusse rahu. Tundsime, et me polnud enam üksi. Meil oli võimalus aju välja lülitada ja anda emale võimalikult kiiresti võimalikult head abi.\nKüsimus. Mis teile esimesena meelde tuleb, kui teile öeldakse et otsige nabanööri sidumiseks paela. Loomulikult tulevad esimesena meelde kingapaelad 🙂\nNaabrinaise Marietta Laansoo kommentaar:\nTeisel pool olnud ämmaaemanda hääl mõjus kindlalt ja rahustavalt, juhiseid andis selgelt ja konkreetselt, küsis üle kõik hetke olukorra ja püüdis 1 samm ette öelda, mis juhtub, (nabanööri sidumine näiteks), kordas kannatlikult ja rahulikult. Minule mõjus hästi, et keegi ei hädaldanud ega ohkinud, kõik tegutsesid vastavalt oma võimetele. Sünnitaja ise oli super, nagu Vargamäe Krõõt, teadis, mida teeb 🙂 ja see tuli lihtsalt ära teha, issi-Marden oli asjalik ja kiire, tõi ja toimetas mis jaksas , ei olnud tunda mingit peataoloekut kuskilt kellegi poolt 🙂 mina ise tundsin suurt tuge sellelt ämmaemandalt ja asjalikust Mardenist ja siiski oli Aurika meil kõige kõvem tegija, ürgnaine, kes lihtsalt tõi lapse ilmale nagu loodus loonud on, meie olime toeks nagu oskasime hetkel 🙂 ja tõesti siirad tänud Ämmaemanda-liinile, ilma oleks ikka kordi hõredam olemine olnud, edu neile 🙂


Homey beach apartment - Apartamentos para Alugar em Pärnu, Pärnu maakond, Estônia\nKorter on väga hubane, ruumikas, mugav, valgusküllane ja kõik vajalik on olemas. Piltidelt ilmselt ei tule tegelik nii hästi esilegi. Lastega/perega puhates mõnus korter. Jalutuskäigu kaugusel rannast, rahulik piirkond. Julgen kindlasti soovitada! Kadrin oli tore, abivalmis ja u…\nMeil oli väga tore ööbimine Kadrini korteris. Kõik vajalik mugavaks olemiseks oli korteris olemas. Suhtlemine Kadriniga oli lihtne ning kiire. Ta on väga meeldiv ja armas inimene:). Korteri asukoht ranna suhtes on väga hea, kesklinnast natuke kaugel jalutada, aga siiski täitsa te…\nHospedado por Kadrin\nPärnu, Estônia · Cadastrou-se em Junho de 2014


Folkloristikapreemiale esitati Mari Sarv ja Asta Õim – Eesti elu | GoodNews\nAvaleht Kultuur Kirjandus Folkloristikapreemiale esitati Mari Sarv ja Asta Õim\nFolkloristikapreemiale esitati Mari Sarv ja Asta Õim\nAsta Õimu puhul hinnati tema koostatud ja kommenteeritud monumentaalväljaannet „Eesti kõnekäänud I-II“ ning pikaaegset tööd keeleteaduse- ja folkloristikaalal.\nTänavune preemiasaaja kuulutatakse välja 27. mail Akadeemilise Rahvaluule Seltsi koosolekul.\nPreemia väljakuulutamisele eelneb eelmise aasta laureaadi Piret Voolaiu ettekanne „Distantsõppe kujutamine koroonaaja internetimeemides: huumor kui toimetulekumehhanism“.\nPäeva lõpus avatakse Eesti Kirjandusmuuseumi trepigaleriis Eesti Rahvaluule Arhiivi kaastöölise Maila Jürgensoni loodusfotonäitus „Aastaring“.\neelmine FOTOD I Tänuüritustesari "Vaba Eesti eest!“ avati Paides


UURING: koroona on tekitanud tüsistusi ka neil rasedatel, kes ei ole seda põdenud (4)\nAndra Nõlvak, 28. september 2021 13:06\nVärskest uuringust selgub, et koroona on tekitanud probleeme ka rasedatele, kes haigust tegelikult põdenud ei ole. Uuring hõlmas 115 ema, kes sünnitasid eelmisel aastal pandeemia alguses. Platsentaprobleemid kolmekordistusid koroonat põdenud naiste seas, kuid kahekordistusid teistel.\nUuringu autorid ütlesid, et kõrvalekalded võivad tuleneda pandeemiaga seotud stressist. Nimelt on stress tekitanud põletikke ja elutähtsate organite struktuurimuutuseid. Ent on siiski vaja rohkem uuringuid, et mõista, kas see seab ohtu emad ja imikud, kirjutab Daily Mail.\nNimelt leiti rohkem füüsilisi kõrvalekaldeid, kui nad oleksid oodanud 2020. aasta eelsete raseduste puhul.\nUuringu kaasautor, Manchesteri ülikooli professor Alexander Heazell ütles: „Platsentaprobleemide suurenemine, mida oleme pandeemia ajal näinud, on murettekitav.” Ent Heazelli sõnul on siiski vaja rohkem pikaajalisi uuringuid, et mõista Covidi ja sellega seotud stressi täielikku mõju rasedatele. Mõlemad mõjutavad selgelt platsentat, ent ei saa veel täpselt öelda, mida see emade ja beebide tervisele tähendab.\nPlatsenta on esimene organ, mis moodustub loote arengus. See toimib sündimata lapse kopsude, soolestiku, neerude ja maksana, võttes ema vereringest hapnikku ja toitaineid ning väljutades jääkaineid.


Meist - Eesti Koolitus- ja Konverentsikeskus │Konverentsid │Koolitused\nEesti Koolitus- ja Konverentsikeskus – meiega oled tööturul hinnatud!\nMeie pädevusse kuuluvad järgmised valdkonnad: administratiivtöö, dokumendihaldus ja –arhiveerimine, haridus, infotehnoloogia ja telekommunikatsioon, juhtimine, julgeolek ja turvalisus, personalitöö, psühholoogia, raamatupidamine ja finants, turundus, sh internetiturundus, uued seadused/seadusemuudatused, logistika, meedia ja kommunikatsioon, müük ja klienditeenindus, transport ja tööstus.\nTäpse ja usaldusväärse info edastamiseks saavad sõna meie sündmustel hoolikalt valitud ning kõrgelt hinnatud tippspetsialistid, eksperdid ja koolitajad. Tänaseks on meie koolitustel ja konverentsidel kokku esinenud ligikaudu 1000 oma ala tipptegijat.\nMeie jaoks on oluline pakkuda kliendile info värskust nii sündmuse sisus kui ka vormis, mistõttu on iga koolitus ja konverents alati omanäoline. Pakkudes klientidele kõrgeimat kvaliteeti ja mitmekülgseid lisaväärtusi saame kindlad olla, et oleme maksimaalselt sündmuse õnnestumisse panustanud.\nAastate jooksul on üle 25 000 inimese otsustanud just meie poolt korraldatud sündmuste kasuks. Klientide tagasiside kinnitab meile, et oleme neile suutnud pakkuda hulgaliselt uusi teadmisi, inspiratsiooni ning positiivseid emotsioone. Viiepalli süsteemis on sündmuste keskmine hinnang koguni 4,8. Kliendid hindavad meie kvaliteeti ning pühendumist kõikidesse olulistesse detailidesse!\nLisaks koolitustele ja konverentsidele pakume klientidele lisaväärtusena võimalust osaleda arendaval ning alati põnevust pakkuval Ettevõtete ühisel Suvepäeval ning suurejoonelisel Eesti Ettevõtete ühisel Jõulupeol.\nSuurima rõõmu ja professionaalsusega korraldame siin Eestis või ka välismaal meilt tellitud konverentse või teisi firma sündmusi nagu nt avamispeod, aastapäevad jpm.\nKoostöö Tallinna Lastehaigla Toetusfondiga\nKäesoleva aasta kevadel sõlmisime Tallinna Lastehaigla Toetusfondiga kolmeaastase koostöölepingu, mille raames toetame Tallinna Lastehaiglas viibivate laste ravi. Hetkel kogutakse toetust lastehaigla onkoloogia-hematoloogia osakonna isolatsioonipalatite rajamiseks.\nRohkem infot ja võimalusi toetamiseks: www.toetusfond.ee


ANU SAAGIM: soomlastele see asi eestlaste juures ei meeldi | Buduaar\n2018. aasta 29. november 17:22\nSkandaalne glamuuritar Anu Saagim kommenteeris “Ringvaate” stuudios soomlaste ja eestlaste omavahelise kaikaveo teemat ehk siis täpsemalt seda, miks naabrid meisse enam nii väga hästi ei suhtugi. Nimelt selgub, et soomlased peavad Eestit just viimasel ajal mõttetult kalliks ja väga ebasõbraliku teenindusega maaks.\n“Ma olen seda ise ka pealt näinud ja kogenud. Soomlastega miskipärast Eesti teenindaja käitub halvasti,” möönab Anu.\nKusjuures olukord on väidetavalt läinud lausa niivõrd hulluks, et soomlased üritavad Eestis olles seda varjata, et nad soomlased on ning räägivad seetõttu inglise keeles.\nAnu sõnul on üheks põhjuseks, miks Eesti teenindaja soomlasesse halvasti suhtub, seotud sellega, et soomlane ei jäta jootraha. “Soomlased ei taha tippi jätta restoranis. Ja taksos ka mitte. Soomes ei ole see kombeks. Ma olen seda ise ka tähele pannud Soomes olles, et kui ma taksos annan raha ja ütlen, et tagasi pole vaja, siis nad on hämmingus.”\nKuid probleemiks on ka asjaolu, et Eesti on jõukuselt Soomele järgi jõudnud, ütleb Anu. “Nüüd on vastupidi läinud, et me oleme neile kiirelt järele jõudnud ja soomlased natuke krimpsutavad nägu. See on vastastikune naabrite omavaheline hõõrumine,” muigab Anu.


maastikuarhitektuuri õppekavale kandideerides portfoolio, kui üliõpilaskandidaadi omandatud kõrgharidust ei ole nimetatud vastuvõtueeskirja lisas 2.\nDokumente paberkandjal võtame vastu vastuvõtu ajakavas näidatud vahemikul tööpäeviti kell 9.00 – 15.00 Eesti Maaülikooli peamajas aadressil Kreutzwaldi 1a, Tartu.\nVÕTA avalduste vastuvõtt varasemate õpingute tunnustamiseks vastuvõtukatse asemel toimub 9. - 11. august.\nAvalduste vastuvõtt SAISis toimub 9.-18. august.\nVastuvõtukatse neile, kellel ei arvestata lõputööhinnet katse tulemusena, toimub 23. augustil. Kellaeg ja koht on leitav SAISis või vastava eriala juures .\nVastuvõetute pingerea avalikustamine toimub 25. augustil.\nÜliõpilaskandidaadil on õigus konkursipunktide parandamise eesmärgil sooritada vastuvõtukatse ka juhul, kui vastuvõtueeskirja lisa 2 alusel arvestataks vastuvõtukatsena tema lõputöö või lõpueksami hinnet. Tuleb meeles pidada, et sel juhul jääb kehtima vastuvõtukatse tulemus. Oma soovist sooritada vastuvõtukatse tuleb ülikooli teavitada avalduste vastuvõtu perioodil aadressil vastuv@emu.ee.\nÜlikool arvestab vastuvõtukatse hindena ülikooli teiste õppekavade lõpetanute ja teiste kõrgkoolide lõputöö või -eksami hinnet vastavalt vastuvõtueeskirja lisale 2. Eelneva haridustaseme eeskirja lisas 2 nimetamata õppekavadel omandanud üliõpilaskandidaat on kohustatud sooritama vastuvõtukatse, v.a juhul, kui VÕTA komisjon või vastuvõtukomisjon on otsustanud hinnata tema varasemad õpingud sobivaks magistriõppesse astumise tingimuste täitmiseks.\nMagistriõppes kestab vabade õppekohtade täitmine sobivate üliõpilaskandidaatide olemasolul pingereas kuni septembrikuu lõpuni. Õppima tulekut kinnitanud üliõpilaskandidaadid immatrikuleeritakse üliõpilaseks alates 1. september 2021.


Autopiiritust saab mitte ainult teraviljast\nMaa poliitika instituudi (EPI – Earth Policy Institute) järjekordne lühianalüüs kinnitab, et etanool leiab autokütusena küll üha laialdasemat kasutust, aga tema tootmine pole veel sugugi arukalt korraldatud.\nBrasiilias moodustab piiritus juba 40 protsenti müüdavast autokütusest. Aga maailma suurimale etanoolitootjale (15 miljardit liitrit aastas) on tihedalt kandadele astumas USA; kiiresti suureneb piirituskütuse toodang ka Hiinas ja Indias, Euroopas on esirinnas Prantsusmaa. Sel moel on lootus leida tõhus asendaja fossiilkütustele.\nAga kindlasti pole sugugi mõistlik toota etanooli teraviljast – nagu peaaegu eranditult talitavad Ühendriigid. Esiteks suurendab see niigi teravat põllupinna- ja veenappust, teiseks on piirituse tootmine teraviljast väga energiamahukas. Hoopis tõhusam on piiritust ajada suhkruroost või -peedist.\nAga seegi poleks veel õige lahendus. Palju arukam on efektiivsete tehnoloogiate olemasolu korral kasutusele võtta põllumajandus- ja metsandusjäätmed, mis praegu sageli lihtsalt ära põletatakse. Ka tuleks pruukida kiirekasvulisi puid ja pealegi erosioonivastaseks vahendiks sobivaid heintaimi. Kahtlemata peaks sellega üht sammu käima ökonoomsemate automootorite areng.


Bukahooliku märkmed: Olavi Ruitlane "Naine"\nOlavi Ruitlane "Naine"\nNiisiis... Olavi Ruitlase "Naine". Olen juba poolteist aastat hoogu võtnud, et sellest kirjutada. Paar korda olen mustandi üle vaadanud ja siis jällegi sinnapaika jätnud. Panen need mõningad mõtted siin nüüd ikkagi üles, saab raamatu lauanukalt lõpuks riiulisse tagasi panna. Praeguseks on esialgsed radikaalsed emotsioonid väheke maha käinud ja kustutasin mõned varasemad mõtteavaldused.\nMa ei saa öelda, et see raamat mulle meeldis. Peamiselt häiris tõsielutaak raamatu taga. Kui võtta teost puhta fiktsioonina, siis oleks ta naljakas ühe-õhtu lugemine, mille võib kiiresti ära unustada. Sest nalja ju saab - klamüüdia peatükk oma puändiga ja Naisega kalalkäik näiteks. Aga kogu raamatule paneb pitseri teadmine, et ta on - siiski-siiski - elust maha kirjutatud.\nOn räägitud üldistuse tekkimisest ja kõikehõlmavusest, aga ei suutnud mina näha Naise taga "üldist" naist ega Mehe taga mingit üldistust. Naise kujusse on üldse kokku kirjutatud kogu Ruitlase viha ja kibestumine kellegi vastu. Tegelikult on see tragikoomiline, kuidas ta on kogu oma viha ühe naise vastu valanud Naise tegelaskujusse, kellel ei leidunud ju mitte ühtegi positiivset omadust. Sellist inimest ju tegelikult olemas ei ole, see on mingi Ruitlase kõverpeegel ja meie saame Naist näha vaid läbi Ruitlase silmade. Peab küll tunnistama, et vastukaaluks polnud meespeategelanegi mingi kaunishing, pigem luuser, ringihooraja ja joodik.\nMa pole kunagi võtnud seisukohta vaidluses kunstniku õigus oma loodule versus inimese privaatsus. Kui kuulan ühe poole argumente, olen nõus, jah just nii see peab olema. Siis kuulan teist poolt ja leian, et tõepoolest, tal on täielik õigus. Ei tahaks ise olla ei ühel ega teisel poolel. Kui Apollo raamatuklubis pidi Ruitlane mitu korda lausuma, et ta ei kirjutanud seda raamatut oma elu pealt maha, siis ega keegi teda ju ei uskunud. Selge see, tema ei saagi ju muud öelda.\nTuleb välja, et oskasin seekord vaid autori isikust ja mitte raamatust endast kirjutada. Tegelikult arvan, et Ruitlane on tore mees, meil on mõned ühised tuttavadki, ja tema "Kroonul" polnud viga midagi. Aga noh, kes meist täiuslik on.\nKalev Kesküla, Vikerkaar\nTarmo Teder, Looming\nSirts 14. september 2011 01:58\nKummastav, kuid mina pole seda julenud siiani kätte võtta samadel kartustel, mis sul paraku ka tekkisid. Kummastaval kombel minu omad isiklikel põhjustel vist võimenduksid veelgi ja see oleks juba viimne piisk minu kirjandustaluvuse karikasse.\nSeega olen sinuga sajaga päri, kuigi ... (Ruitlane on hea;)... .\nJürgen Rooste "Rõõm ühest koledast päevast"\nJürgen Rooste "Ilusaks inimeseks"\nJürgen Rooste "Tavaline eesti idioot"\nJürgen Rooste "21. sajandi armastusluule"\nJürgen Rooste "Kuidas tappa laulurästikut"\nRobert van Gulik "Hiina labürindimõrvad"


Tublide lugejate vastuvõtt Põltsamaa raamatukogus - 2018 - Põltsamaa Raamatukogu\nTublide lugejate vastuvõtt Põltsamaa raamatukogus\nToomas Reinpõld Vooremaa (2018), 27. november, nr. 135, lk. 4.\nPõltsamaa raamatukogul on traditsiooniks pakkuda koostöös Põltsamaa ühisgümnaasiumiga lastele suvist lugemiselamust. Selleks koostatakse erinevatele vanuserühmadele soovituslik nimekiri raamatutest, mida lapsed suvevaheajal lugeda võiksid. Hilissügisel korraldavad raamatukogutöötajad tublimatele kooliõpilastest lugejatele piduliku vastuvõtu. Tänavu toimub see Põltsamaa raamatukogus neljapäeval, 29. novembril.\nPõltsamaa raamatukogu lastekirjanduse spetsialisti Nelli Orgmaa sõnul sisaldab soovituslik nimekiri uuemaid raamatuid ja see kooskõlastatakse ka õpetajatega. Alguses andis kool ja raamatukogu kumbki eraldi nimekirja, kuid lapsed ei saanud sel juhul aru, kumma alusel nad valiku peavad tegema. „Nüüd koostatakse kirjanduse nimekiri koos õpetajatega ja nii on mõlemad osapooled rahul. Nimekirjad antakse lastele kevadel ja juba suvevaheaja alguses saavad 2.-3. klassi lastele mõeldud raamatud kiiresti välja laenutatud," sõnas Orgmaa.\nSuvises lugemiskampaanias osalevad lapsed teisest kuni üheksanda klassini, kusjuures nooremad õpilased on usinamad lugejad, alates seitsmendast klassist ollakse selles osas passiivsemad. Sel põhjusel peetakse arvestust teise kuni kuuenda klassi õpilaste hulgas.\nSel suvel lugesid lapsed läbi üle 1200 raamatu. Nelli Orgmaa on kindel, et kampaaniata oleks laste lugemishuvi märksa tagasihoidlikum. Neljapäeval toimuvale vastuvõtule on kutsutud 3c ja 4b klass ning veel kümmekond aktiivsemat lugejat teistest klassidest.


Jõu ja Armulikkuse habras tasakaal | YksikHunt mõtiskleb elust ja maailmast\nJõu ja Armulikkuse habras tasakaal\n22. nov. 2017 22. nov. 2017 / YksikHunt\n5.07.2017 Ana Souto\nElul on kummaline komme muuta meid vahest väetiteks. Me muutume teistega suheldes enesekindlatest kõhklevateks, sama käib kohtade ja situatsioonide suhtes, seda lihtsalt seetõttu, et me oleme lõksus omaenese peas olevas puuris ja keeldume sealt välja tulemast. Sest Matrixist välja ronida on ju nii ebamugav ja massist eristuda on ju suur julgustükk.\nUsu mind, ma olen seal olnud ja ennast sealt välja võidelnud, seega ka teie suudate seda!\nMe teame kes me oleme tööl, me teame kes me oleme kui me oleme sõpradega väljas, me teame kes me oleme suhtes, me teame kes me oleme kui me tarvitame alkoholi, kuid me peame ka teadma seda, kes me oleme siis, kui meie elust on kõik see eelnev eemaldatud.\nKes ma olen, kui ma ei rapsi raha teenides ja igapäevaselt tööle sõites?\nKes ma olen kui ma ei taha sõpradega välja minna ja istun parema meelega kodus?\nKes ma olen, kui ma olen ainus inimene, kellel puuduvad tulevikuks plaanid kellegagi koos elu elada?\nKes ma olen siis, kui ma olen täiesti kaine ja ma olen silmitsi oma enese varjudega teiselpool peeglit?\nVõti, et sellest üle saada on teil tegelikult olemas. On vaja endale väljakutse esitada ja julgeda minna üle oma piiride, nende piirangute, mis takistavad teil kogeda kõiki emotsioone võimalikult puhtal kujul. Istuda ma ISEENDAGA, vaigistada kõik maailmast tulevad helid ning kuulata seda, mida südamel on meile rääkida. Tuleb lubada oma meelel tuvastada tulemus, olenemata mis olukorda satute oma elus ja tõeliselt lubada enesel avastada mis see on mis on meie sees.\nKes SINA oled oma olemi sügavamas tuumas?\nKas sa annad järgi oma sisemisele väele ja näitad maailmale millest sa tegelikult tehtud oled?\nÜkspäev ma vestlesin oma väga hea sõbraga enesekontrolli meisterlikkusest. Ma selgitasin talle, kuidas mul õnnestus oma veinijoomist vähendada kahelt pudelilt ühele vaid ühe õhtuga ja üleöö muutuda täielikuks karsklaseks.\nMa olin oma teejuhtidelt palunud eelnevalt mitmel korral abi, mul läks juba segi oma läbikukkunud kordade kokku lugemine. Ma tahtsin juba meeleheitlikult sellest vanglast vabaneda ja nii ma palvetasin, et nad vabastaks mind sellest sõltuvusest. Nad vastasid selle peale: „Muidugi kallike, me hoiame sind!“\nPäev hiljem jätkasin ma aga lasin ma oma joomisega edasi ja seda vaid selleks, et hiljem süüdistada neid, et nad ei aidanud mind. Ma nimetasin neid igasuguste solvavate nimedega rohkem kui ma sooviksin tunnistada, ma muutusin kurjaks ja ärritunuks, ma karjusin nende peale, mu usk ja teadmine omaenese vaimsusest hakkas lagunema.\nSeejärel ühe mu meditatsiooni käigus näitasid mu teejuhid mulle looma saba ja küsisid, et kas ma oskan arvata kellele see kuulub. Nad selgitasid kui oluline on, et sa võtad oma koha siin maailmas ja et sul on vaja olla paindlik ja alistuda oma enese sisemisele jõule, et saavutada oma saatus.\nJutustus Karust, Sipelgast ja Elevandist.\nKaua aega tagasi, ühes kauges metsas elasid Karu, Sipelgas ja Elevant.\nKaru oli ilus ja suur ja võimas. Ta oli majesteetlik olend ja tema liikumine oli nagu tuhande pease tabuuni kappamine. Ta silmad olid pehmed ja süda õrn ning ta veetis oma päevi jõe ääres kalu püüdes. Talle meeldis nuusutada lilli, kuulata tuulekohinat puudes ja tunda rohtu ja pori oma käppade all.\nKuid oma võimsas vormis tundis ta ennast tühjana, ta võis kurjalt möirata iga liikuva asja peale oma läheduses. Teised loomad võisid uudishimust talle läheneda, kuid ta lihtsalt ajas nad endast eemale, seejärel toetas ta seljaga vastu puud ja nuttis kogu hingest omaenese üksindusest.\nTa oleks saanud selles metsas kõike mida ta vaid oleks ihaldanud, ta oleks võinud olla isegi Kuningas, kui ta oleks seda tahtnud, kuid tema hirmutav kuvand ja ähvardav käitumine takistasid tal sõprussuhteid luua, isegi vaatamata sellele, et ta oli südamelt hea ja õrn olend.\nSiis oli seal ka ilus pisike sipelgas. Ta oli töökas, pühendunud ja sihikindel. Ta veetis oma päevi tassides asju oma ehitisse, imeilusasse maa-alusesse lossi, mida ta jagas miljonite sõprade ja perekonnaga. Nad kõik töötasid ühe eesmärgi nimel, ühtsuses ja harmoonias. Osad tegelesid toiduga, teised kandsid kehti ja kolmandad tassisid oksi, et ehitada seda lossi suuremaks ja tugevamaks.\nNad elasid täiuslikus joondumises ja sünkroonsuses ja iga päev läksid nad maailma, et võidelda läbi uue päeva.\nKuid see sipelgas oli tegelikult kurb tegelane, sest ta kandis oma õlgadel kogu maailma raskust ja elas hirmus, et keegi võib talle peale astuda, sest ta on nii väike ja samahästi kui nähtamatu.\nSeega püüdis ta kohandada ennast tegema seda, mida teised sipelgad tegid, et siis saaks suhelda ja olla üks neist. Matrixis.\nLõpuks elas seal imeline Elevant. Ta oli kõige õrnem ja pehmem olend kogu metsas. Ta oli tohutult suur ja tugev. Ta liikus metsas ringi sihikindluse ja kindlameelsusega. Ta ei taganenud kunagi ühegi väljakutse ees. Ta võis astuda välja oma perekonna eest, ajada ära kiskjaid ja kaitsta teisi loomi enda ümber.\nTal oli suurepärane lont ja väärtuslikud kihvad.\nOlgugi, et ta oli suur ja võimas meeldis talle mängida teiste metsaelanikega, nii laste kui täiskasvanutega, kes talle külla tulid.\nNeile meeldis mängida tema londiga ja ta pihustas sellega neile värskendavat vett otse jõest. Ta nautis seda armastust ja laste naeru enda ümber.\nSeejärel küsisid nad minult: „Milline nendest loomadest sina oma selle elu kogemusega oled?“\nJa ma vastasin: „Mõnikord olen ma Sipelgas, mõni päev käitun ma nagu Karu. Ma kannan maailma raskuist oma õlgadel, kuid ma elan hirmus ja möirgan nii kõvasti, et ajan inimesed enda juurest eemale.\nMõnel päeval ma naudin sipelgalossi rutiine ja mõnel päeval tunnen ennast üksildasena, sest mu ümber pole mitte kedagi, täpselt nagu Karu.“\nSellele nad vastasid:\n„Mis oleks kui sa püüaksid olla kasvõi ühe päeva nagu Elevant? Sest vaata, Elevant võiks astuda iga olendi peale kui ta seda tahaks, kuid ta valib kummardamise ja põlvitamise, et kanda oma seljal kedaiganes, kes väärtustab teda ja käitub temaga heatahtlikult. Ta on hiiglaslik, kuid mänguline, kohmakas, kuid majesteetlik. Ta on saavutanud täiusliku tasakaalu jõu ja graatsia vahel. Ta alistub iga päev oma väele alandlikkuse ja hoolivusega. Ta aitab igat ühte enese ümber, kaitstes oma vaateid ja võitleb oma koha eest selles metsas. Kui ühel päeval keegi varastaks tema väärtuslikud kihvad, siis ta sellegi poolest jääb elama, sest tema südames on armastus, sest et ta on palju enamat kui see, mida ta omab. Kui ühel päeval keegi ta uimastab ja püüab teda viia tsirkusesse, siis mässab ja trambib nende peal, et näidata neile kes ta tõeliselt on ja mille eest ta seisab. Ta paljundab armastust armastusega ja headust headusega, kuid ta ei kummarda mitte kellegi ees, kes ei tunnista tema vägevat tugevust.“\nSeejärel nad ütlesid, et nad ei saa minu elust eemaldada mitte midagi sellist, mida ma pole valmis sealt ära andma.\n„Kogu see aeg oled sa küsinud vale asja. Miks me peaksime sulle andma kerge väljapääsu ja eemaldama sinu elust asju, kui sina ise ei valda enesedistsipliini, et eemalduda nendest asjadest, mis ei ole sinu kõrgema heaoluga kooskõlas?“\nEt kuidas ma joomise maha jätsin?\nMa lihtsalt enam ei ostnud alkoholi!\nJa kuidas ma ühendasin edasi minnes oma jõu armulikkusega?\nMa joondasin ennast vaid nende asjadega, inimeste ja kohtadega, mis tõstsid minu sagedust. Kõigile ja kõigele, mis ei tunnistanud piisavalt minu enese tugevust ja väge ma lihtsalt ütlesin: „Ei, aitähh!“ Ma kõndisin eemale toksilistest olukordadest ja järjekindlatest inimestest, ilma et ma oleks vajanud mingeid õigustusi ja hakkasin investeerima oma enese vägevusse, just sellesse, mis on tegelikult minus täiesti elus.\nMinu enese arengusse, minu võimekusse inimesi aidata, minu kirge kirjutamisse, minu tervenemise võimesse ja oma äärmuslikku vajadusse olla suurem, parem ja säravam inimene iga päevaselt.\nMa sain teada, millest ma tegelikult tehtud olin, seda lihtsalt sellega, et esitasin enesele väljakutse teada saamiseks, et kes ma olen siis, kui ma ei joo, kui mul ei ole tööd ja kui ma keelduksin sõprade küllakutsetest ja julgeksin olla erinev kõikidest teistest.\nMa leidsin oma vabaduse kõneldes oma tões ja tõeliselt omaks võttes, kes ma olen ning mitte kunagi enam tagasi vaadates, sest ma leidsin oma graatsia ja tasakaalustasin kõik need loomad, mis elavad täna minu sees.\nKui on vajadus, suudan ma nad välja tuua, kuid ma ei unusta kunagi oma tõelist olemust, seda mis ma tõeliselt olen ja mille eest seisan.\nMa olen väga põnevil võimalusest, et ma saan teiega täna jagada oma alistumise strateegiat, et nagu öeldakse „Turvavööd kinni ja stardime!“\n(See on inspireeritud Denis Lynni Tähevärava Oraakli pakist)\nAva oma hing Armulikkusele, taandumise ja üksioleku vaikuses, kingitused ilmuvad su jalgade ette. Lihtsalt ole avatud ja valmis, kui armastuse ja tänulikkuse lained uhavad sinu südamesse. Armulikkus kasvab sinus sedamööda, kuidas sa oled teiste jaoks turvaline sadam. Mida rohkem armastust on sul iseenese suhtes, seda enam armastust suudad sa luua teiste jaoks. Mida rohkem armastust jagad sa teistega seda rohkem suudad sa genereerida armastust enesele.\nPraegu on aeg, kus ennast sirutada ja unistada suurelt. Ületa iseenese ootusi ja kindlasti ületa neid ootusi, mida teised eeldavad sinust. Näe seda tulevates päevades, sa ületad kõik selle mida teised sinust eeldavad, ja nii see ongi.\nSa ju tead, et üks inimene ootab et sa plahvataksid? Paku neile vaikust ja headust.\nSa ju tead, et teine inimene eeldab et sa oled hädapätakas? Näita neile, millest sa tehtud oled, kõndides nende juurest minema ja jättes nad ilma sinu energiast.\nEemalda ennast nende eksistentsist!\nMida enam sa saad teadlikuks oma enese energianihetest ja väikestest imedest oma elus, seda rohkem neid sinu ümber kasvab. Ole valmis imedeks oma elus, rõõmutse, pühitse ja liigu nende suunas. Tegutse oma tõeliste ihade saavutamise nimel. Ära piira võimalusi, ette kujutades kuidas midagi saab juhtuda sinu ellu. Tea, et sina võid olla ime kellegi teise elus.\nOle kartmatu. Heida kõrvale tavad ja piirangud. Tantsi, naera, uuri. Liigu laiemalt kui oma tavapärane ettearvatav käitumine ja ütle elamisele JAHH! Selliselt käitudes toetad sa teisi nende endi tiibade otsingutel. Sa ei ole sellel planeedil, et elada igavat ja korrapärast elu. Sa oled siin selleks, et kasvada, avarduda ja võtta vastu oma imepärane Olem.\nJärgides oma õnnelikkust\nTee seda, mis teeb sind õnnelikuks ja suhtle inimestega, kes toetavad sinu südame ja hinge ihasid. Tõeline õnnelikkus tuleneb sinu enese hinge vajaduste järgimisest. Võta ette need sammud täna ja avarda oma rõõmu. Sa ei pea seda kõike kohe tegema aga sul tuleb täna alustada.\nKui sa ei järgi oma õndsust praegu, millal siis?\nKui sa oled oodanud olukordade muutumist või kuidagi paranemist, siis võib juhtuda, et sul tuleb väga kaua oodata.\nKas see on hirmutav? Jah, ja see ei ole mitte midagi vähemat kui õõvastav, kui ma nüüd päris aus olen. Kuid ma vannun oma sügavamast südame sopist, et kui sa alustad nende sammude tegemist täna, siis kõik need redelipulgad tulevad nähtavale üsna pea peale seda.\nVajuta oma jalad tugevalt maakamarasse, nagu imeline vägev inimolend kes sa tõeliselt oled, ja ärgu keegi mõelgugi sind vähendada, halvustada, lahustada, alandada, maha teha, kokku suruda või tühistada.\nOle tugev nagu Karu, töökas nagu Sipelgas ja armulik nagu Elevant, sest kõik need loomad on sinus olemas.\nMina olen teile kaasa elamas kogu oma väe ja graatsiaga.\nõppimine ja arengutee, Mõtisklus elust, Tõlge, Turvavõrk, Vaimne tervis\n← Hingeprotsesside pime öö\nHetkeenergiad emotsioonide maailmas →\nÜks kommentaar “Jõu ja Armulikkuse habras tasakaal”\nPingback-viide: Jumalik Mehelikkus | YksikHunt mõtiskleb elust ja maailmast


Teisenda Barrel imperial mõõtühikuks Cubic mile (Ruumala)\nBarrel imperial -> Cubic mile\nTeisenda Barrel imperial mõõtühikuks Cubic mile:\nSelle kalkulaatoriga on võimalik teisendada väärtus koos algse mõõtühikuga, näiteks '440 Barrel imperial'. Seda tehes võib kasutada ühiku täielikku nimetust või selle lühendit. Seejärel määrab kalkulaator teisendatava mõõtühiku kategooria, näiteks 'Ruumala'. Pärast seda teisendab see sisestatud väärtuse kõikidessee talle teadaolevatesse sobivatesse ühikutesse. Saadud loendist leiate kindlasti ka selle teisenduse, mida te algselt otsisite. Teisendatava väärtuse võib sisestada ka järgmiselt: '82 Barrel imperial kuni Cubic mile' või '68 Barrel imperial -> mi³' või '68 Barrel imperial = mi³'. Selle alternatiivi puhul arvutab kalkulaator välja kohe, millisesse ühikusse algne väärtus teisendatakse. Sõltumata sellest, millist neist võimalustest kasutatakse, säästab see tülikast nimekirja otsingust paljude kategooriate ja lugematute toetatud ühikute hulgast. Kogu see töö tehakse meie eest kalkulaatori poolt ning see võtab vaid murdosa sekundist.\nLisaks võimaldab kalkulaator kasutada matemaatilisi väljendeid. Selle tulemusena ei saa mitte ainult numbreid üksteisega võrrelda, näiteks '(60 * 93) Barrel imperial'. Erinevaid mõõtühikuid võib teisendamisel samuti omavahel otseselt siduda. See võib näiteks välja näha nii: '440 Barrel imperial + 1320 Cubic mile' või '19mm x 64cm x 29dm = ? cm^3'. Sellisel viisil kombineeritud mõõtühikud peavad mõistagi sobima kokku ja olema vastavas kombinatsioonis mõistlikud.\nMõõtühikute kalkulaator, mida on võimalik muu hulgas kasutada Barrel imperial mõõtühikuks Cubic mile teisendamiseks: 1 Barrel imperial = 0,000 000 000 039 263 939 735 331 Cubic mile [mi³]


TEENETEMÄRK 2019 | Oleg Gross: öeldakse, et kõik, mida raha eest saab, on odav | Sport\nKaarel Täll, 29. jaanuar 2019 12:18\nOleg Gross (keskel) ja Ott Tänak.Foto: Alar Truu\n„Autospordis peab talente märkama. Mul on seda täna muidugi hea öelda, sest Ott Tänaku puhul panin panuse õigele kaardile. Kõik tahavad sõita, aga tema puhul oli kohe näha, et ta on üliandekas. Paljud ei soovinud seda uskuda, aga mina nägin tõesti selle kohe ära,“ meenutab suurettevõtja Oleg Gross aega, mil otsustas õla alla panna Ott Tänaku rallikarjäärile.\nTeisipäeval selgus, et president Kersti Kaljulaid austab Grossi Valgetähe IV klassi teenetemärgiga. Teatest loeb välja, et Grossi hinnatakse ettevõtluse edendaja ja autospordi toetajana.\nMees ise kuulis tunnustusest meediaesindajatelt. „Te olete vist juba kuues ajakirjanik, kes helistab. Ise poleks ma seda märganud, sest olen tööl,“ ütleb Gross. „Ega mu elus nüüd midagi ei muutu – minust ei saa teistsugust inimest. Olen see, kes olen! Samas on autasu saamine meeldivalt üllatav, sest olen varemgi öelnud, et ettevõtjaid märgatakse Eestis vähe. Seda huvitavam, et mina sinna valitute sekka mahun.“\nOleg Gross (keskel), Ott Tänak (vasakul) ja Martin Järveoja. Foto: Alar Truu\nEi kujutanud ette, et rallile nii palju raha kulub\nOleg Gross Ott Tänaku triumfist: enne rallit seda võitu ei osanud loota (7)\nGross jätkab: „Võimalik, et otsustavaks saidki muud faktorid, sest kuulsin, et minu nime taga on ära märgitud ka autospordi toetamine. Ma ei tea, kas jutt on konkreetselt Tänakust või laiemalt. Autospordi toetajate seas olen kindlasti üks Eesti esimesi käsi.\nSpordi toetamine tekkis minu jaoks ajapikku, arenedes koos Eesti riigi ja majandusega. 1990. aastate alguses oli meie autosport ikka päris allasurutud. Tulime Nõukogude liidu masinate pealt, aga nendega oli võimatu lääne autodele vastu astuda. Tehnika muutus väga hinnaliseks.“\nOtsustavaks sai perekondlik side, mis Olegi neljarattaliste poole suunas. „Minu jaoks algas autospordi toetamine ikkagi hetkel, kui mu oma poeg (Georg Gross - toim) hakkas ala harrastama. Kindlasti kutsun inimesi üles, et püüdke andekaid märgata ja neid aidata. Kümnest poisist üheksa tahaksid ilmselt rallit sõita, aga ala on nii kallis, et seda saab lubada vaid andekatele ja töökatele. Kui on olemas tõenäosus maailma tippu jõudmiseks, siis milline rahasumma on suur?\nÖeldakse, et kõik, mida raha eest saab, on odav. Autospordi puhul ei tasugi tegelikult rahast rääkida. Tegin ise noorena maadlust ja kui praegu toetan klubi ühes aastas tuhande euroga, siis olen nende jaoks juba suursponsor. Autospordis saab sama raha eest kaks rehvi... Asjad on nii erinevad.\nAga ikka on kurb, kui raha läheb tühjale kaardile. Eestis on tegelikult palju ettevõtjaid, kes sportlasi toetavad, aga kõigil ei lähe nii hästi. Mõned jäävadki varju ja keegi ei saagi teada, kui palju neid on toetatud. Püramiidi tippu saab lõpuks alati tõusta vaid üks.“\nOleg Gross. Foto: ALDO LUUD\nKui nüüd kerkiks uuesti esile sarnane talent nagu Ott Tänak, kas sellisel juhul läheks Gross silmagi pilgutamata uuele ringile ja püüaks noort rallimeest tippu aidata?\n„Ilmselt mitte. Ma ei kujutanud tegelikult alguses ette, kui hinnaline see kõik on. Kui tekib hasart, siis läheb asi ikka nii kalliks, et nüüd annaksin teistele potentsiaalsetele toetajatele võimaluse. Ka minu ettevõtluses on konkurents tõusnud ja sellises mahus ilmselt enam ei saakski toetada. Väiksemate summadega kavatsen ikka märgata ja aidata. Aga hakata kedagi nullist üles töötama... See jääb nüüd teiste teha! Sellisel tasemel ei kavatse ma enam kedagi toetada.“\nUus ajastu: raha palutakse pidutsemise ja tralli tarbeks\nLoomulikult ei toeta Gross vaid sporti, kaugel sellest. Heategevus voolab tal veres. „Minu jaoks algas kõik 1992. aasta alguses. See ajastu lõi palju segadust ja tublid inimesed jäid elu hammasrataste vahele. Paljud olid suures hädas ja seda üldse mitte laiskuse tõttu. Olen alati tahtnud inimesi aidata. Kui ettevõtlus oli pisem, olid võimalused väiksemad, kuid püüdsin ikkagi abiks olla,“ meenutab ta.\nTänapäeval on Eesti kultuuriruum natukene muutunud, tunnistab Gross. Toetusi ei palu enam ainult need, kes seda väga vajavad. „Tihti küsitakse raha pidustuste ja muu tralli tarbeks. Minu silmis peaksid inimesed ikka hoolega mõtlema, enne kui sellise taotluse esitavad. Samal ajal kuuleme endiselt, et paljud inimesed on väga suures hädas. Õnnetusi ja eriolukordi juhtub ju pidevalt. Toetuste küsimine on väga massiline, kuid on näha, et enam pole küsijad sellises hädas, nagu vabariigi algusaastatel. Praegu peaks ikka rohkem peegli ees seisma ja endalt küsima, mida saaks paremini teha?“\nTihti liigub Oleg Gross mööda Eestit ringi isikliku helikopteriga. Foto: Aldo Luud\n1952. aastal Kivi-Vigalas sündinud Oleg Gross alustas äridega Nõukogude aja lõpul ja 1991. aastal asutas ta aktsiaseltsi OG Elektra. Sealt kasvas välja kauplustekett Grossi toidukaubad. Nüüdseks annab OG Elektra tööd 2500 inimesele, Grossi poode on Eestis üle 60.


Ross Brawn: Ferrari sõitjad peavad õppima vastutust võtma nagu Hamilton - F1 - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nRoss Brawn: Ferrari sõitjad peavad õppima vastutust võtma nagu Hamilton\nEndine Ferrari tehniline direktor ja praegune F1 sarja motospordi direktor Ross Brawn leiab, et Ferrari sõitjad peaksid õppima vastutust võtma.\nMöödunud vormel 1 sarja etapil Brasiilias põrkasid omavahel kokku Ferrari piloodid Charles Leclerc ning Sebastian Vettel. Kumbi Ferrari sõitjatest ei tunnistanud olukorras oma viga.\n«Ma ei taha öelda, kelle viga see oli, see pole minu ülesanne ega eesmärk. Küll aga oleks minu arust olnud meeldiv, kui nad oleksid järginud Hamiltoni eeskuju ja süü omaks võtnud nagu tegi britt, kes koheselt vabandas kokkupõrke tõttu ja võttis süü omaks,» rääkis Brawn Autospordile.\n«Kui Ferrari tõesti soovib teha lõpu Mercedese valitsemisajale, peavad nad suutma selliseid asju järgmisel hooajal vältida. Lihtsalt masina kiiremaks muutmisest ei piisa. F1 on ikkagi meeskonnasport,» lausus Brawn.


Puusavalu - paksuke.ee - Valu puusades pohjustel\nValu puusades pohjustel.\nValu, põletik, lokaalne hüpertermia elimineeritakse. Reieluukaela murru välimus on ohtlikum. Nende abiga parandage süsteemset vereringet, toonige keha. Füüsilise tegevuse ajal suureneb.\nÖösel valu intensiivistub ja vaibub päeva jooksul, eriti kõndides. Kaasneb kahjustatud liigese läheduses naha turse ja punetus. Koksartroos Patoloogiat iseloomustab kõhre ja liigeste seisundi muutus.\nLuu neoplasmid. Kokkuvõtvalt Puusa valutamise põhjuste väljaselgitamiseks peate minema täieliku diagnoosi saamiseks haiglasse, sest puusaliigeses on ebamugavusi ja ebamugavusi põhjustavaid põhjuseid palju. Ja ärge unustage ka seda, et ainult kvalifitseeritud spetsialist saab uuringute, analüüside ja diagnostika põhjal määrata sobiva ravi. Seetõttu pole eneseravi kategooriliselt soovitatav, kuna iga haigus võib põhjustada keerulisi tagajärgi, mis nõuavad kirurgilist sekkumist.\nValu terav või tõmbetugevus ilmneb nimmepiirkonnas, kuid võib kiirguda tuharatesse ja reie tagumisse ossa. Patoloogia arengu protsessis suureneb valu. Valu on pidevalt olemas, kuid treeningu ja liikumisega suureneb valulikkus.\nValu võib kiirguda kubemesse, alaselja ja põlve. Polymyalgia rheumatica Haiguse põhjus pole selge. Seda iseloomustab valu ja lihaskoe piiratud toimimine.\nProvotseerivad tegurid võivad üle kanduda nakkushaigustest ja stressist.\nValu võib olla näriv või terav. Lokaliseeritud peamiselt puusaliiges.\nValusümptom on pidevalt olemas ja suureneb pärast pikka puhkamist hommikutunnid või pärastlõunane puhkus. Lisaks tõuseb patsiendi temperatuur, isu halveneb ja kaal langeb järsult. Osteoporoosi ehk luuhõrenemise korral väheneb kaltsiumi sisaldus luudes ja luud muutuvad hapraks. Osteoporoosi olulisemateks riskiteguriteks vanemas eas on madal suguhormoonide tase organismis ning kortikosteroidravimite prednisoon, kortisoon kasutamine astma ja reumatoidartriidi raviks.\nInfektsioosset artriiti ehk liigesepõletikku põhjustavad liigeses viirused, seened, bakterid, tekib mäda. Tähtaja suurenemisega muutub embrüo suuremaks. Järk-järgult surub emakas siseorganeid, surub südame-veresoonkonna funktsioone.\nVeri ringleb halvasti, eriti alajäsemetes.\nTäheldatakse turset, tuimust ja muid negatiivseid ilminguid. Ilma uurimiseta pole diagnoosimine võimalik. Need hõlmavad vere ja uriini üldanalüüsi, Patra tootlemine testi, koagulogrammi, üksikasjalikku leukotsüütide valemit, reumatoidfaktori tuvastamist. Krooniliste haiguste taustal täheldatakse igavat valulikkust. Äge - põletiku alguses või taastekke korral, näiteks artriidi, podagra taustal. Lõikamine - trauma, vaskulaarsete kõrvalekallete tekkega.\nKui inimene ravitakse, kui tunnete end halvemini, peate uuesti testid tegema. Kui neis leitakse kõrvalekaldeid, kohandatakse ravimeetodit. On ette nähtud ka muud ravimid, kuna sümptomeid võivad esile kutsuda ravimite kõrvaltoimed. Pöörduge järgmiste taastamise spetsialistide poole: reumatoloog - sidekoe elementide kahjustus, autoimmuunsed patoloogiad; kardioloog - kardiovaskulaarsüsteemi kahjustus; fleboloog - veenide normaalse struktuuri muutus; ortopeed - luu- ja lihaskonna funktsionaalsuse kõrvalekalle; infektsionist - bakteriaalsed, viirusnakkused; kirurg - operatsiooni vajav struktuurne kahjustus; endokrinoloog - korrigeerimist vajavad hormonaalsed muutused.\nValitud spetsialist soovitab ravi taktikat.\nSeetõttu pidage temaga eelnevalt nõu. Parimad ravimid puusavalu vähendamiseks, valuvaigistid On erinevad ravimirühmad, mis normaliseerivad seisundit. Nende valik sõltub laboratoorsete testide, instrumentaalsete testide tulemusest.\nRavis korratakse uuringuid, et kontrollida, kas ravim töötab. Mittesteroidsed põletikuvastased ravimid: Diklofenak - vähendab valu, turset, palavikku. Kui kantakse salve, kreeme, väheneb kõrvaltoimete tekkimise oht, ravim ei sisene süsteemsesse vereringesse.\nRaskete patoloogiate korral on ette nähtud pillid ja süstid. Nende kasutamisel on manustamisviis piiratud. Vähendab põletikulist protsessi, ägedat valu. Kandke mitte rohkem kui 1 nädal, tüsistused moodustuvad veelgi. Nurofen Kasutage kerge valu, millega kaasneb palavik. Vähendab põletikulise protsessi negatiivset mõju. Kasutamisel levib see fookusesse, blokeerides närviimpulsi edasiandmise perifeeriast kesknärvisüsteemi. See peatab valulikkuse.\nAnesteseerib, vähendab palavikku. Vähendab põletikulist protsessi. Toime põhineb prostaglandiinide sünteesi pärssimisel, toimel hüpotalamuse termoregulatsioonikeskusele. Sellel on põletikuvastane toime tänu ainevahetuse paranemisele fookuses, impulsside närvikiudude ülekandumise kiiruse vähenemisele.\nNarkootilisi või opioidanalgeetikume kasutatakse harva. Neid määrab arst retsepti alusel, ilma selleta pole apteegis müümine võimatu.\nSoovitatav pahaloomuliste kasvajate korral 3. Põhineb nalbufiinvesinikkloriidil. Seda kasutatakse erineva geneesiga tugevate valu korral. Mõju on tingitud opioidiretseptoritele avalduvast toimest, aeglustades teabe edastamist kesknärvisüsteemi.\nSee eemaldab tugeva valu, kuid põhjustab tõsiseid kõrvaltoimeid. Kõigepealt moodustub iiveldus, oksendamine, pearinglus, unisus, seejärel sõltuvus. Pideva kasutamise korral ilmnevad võõrutusnähud. Sellel on aju stimuleeriv toime ja see on väga mürgine. Kõrvaldab krampe, krampe. Kahjustab tugevalt neere, maksa, seedetrakti, eriti raskete haiguste korral. Morfiiniga võrreldes on see ohutum patsientidele, eriti eakatele.\nValuvaigistite manustamisel kehtestatakse piirangud päevaks. Kui annate meile probleemi kohta lisateavet allpool oleval kommentaariväljal, saame selle kohta üksikasjalikumalt vastata.\nSarnased küsimused sama vastusega: "Miks teil kõndides puusavalu tekib?\nValulike aistingute ilmnemist provotseeriva patoloogia diagnoosimiseks viiakse läbi laboratoorsed ja instrumentaalsed uuringud. Anamneesi uurimine, patsiendi uurimine, tema kirjeldatud valu olemus ja sagedus aitavad seda tuvastada. Puusa peamised valu põhjused Tähtis on teada! Arstid on šokeeritud: "Liigesevalu vastu on tõhus ja taskukohane vahend. Puusavalu pole ainult mis tahes patoloogia märk. Need tekivad sageli pärast tõsist füüsilist koormust ja aktiivset sporditreeningut.\nLihaste intensiivseks kokkutõmbumiseks on vaja palju energiat, mis saadakse glükoosi lagundamisel.\nValu puusas | Neuroloogia | Arsti nõuanded | Küsi nõu Eesti tipparstidelt! - paksuke.ee\nBiokeemiliste reaktsioonide tagajärjel koguneb lihaskoesse palju piimhapet. Tema provotseerib põletuse ja valu tekkimist. Nende kõrvaldamiseks piisab lühikesest puhkamisest. Piimhape eritub kehast ja inimese seisund paraneb. Inimesed, kes juhivad istuvat pilti, võivad kannatada ebamugavate aistingute all.


13. detsember 2016 kell 10:00\nKui ajakirjanik saab enda käsutusse salajased dokumendid, siis ei ole tal avaliku huvi olemasolul teist võimalust kui info paikapidavust kontrollida, anda asjaosalistele võimalus infot kommenteerida ning avaldada tema kätte jõudnud salajane materjal võimalikult kiiresti - sõltumata sellest, kuidas dokumendid on saadud või mis on lekitamise motiiv. Teenides avalikkuse huve, võib ajakirjanik paratamatult teenida ka lekitaja huve, kelle motiivid ei pruugi ajakirjanikule meeldida. Ent avaldamise üle otsustamisel ei saa viimasest lähtuda, sest mis tahes info avaldamine võib olla kellegi huvides ja vastupidi.\nSarnases olukorras on praegu need ajakirjanikud, kelle käsutuses on Savisaare ja mõjukate ettevõtjate kriminaalasja toimik ehk prokuratuuri ja kaitsepolitsei uurijate kogutud tõendid. Otsus see materjal avaldada tähendab, et avaldatakse ühe osapoole seisukohad, mis saavad meedias võimenduse. Sellele viitas riigikohtu kohtunik Eerik Kergandberg Postimehes ilmunud arvamusartiklis, kus ta info lekkimist kommenteerides juhtis tähelepanu sellele, et kriminaaltoimikus ei ole kohtumenetluse teise poole ehk kaitse arvamust, kriitikat ja nende tõendeid. See on oluline tähelepanek, mida tuleks lekkinud materjale avaldades ja lugedes meeles pidada. Pahategude uurimisel tunduvad uurijad ning nende koostatud kriminaaltoimik usaldusväärsem allikas, võrreldes kahtlustatavate ja süüdistatavatega ning nende kaitsjatega.\nKes saab lekkimisest kasu?\nViimasel nädalal on palju arutletud teemal, kes võis olla lekitamise taga. Laias laastus on lekkekohti kaks: kaitsjad ja süüdistajad. Süüdistatavate motiiviks on peetud soovi algavat protsessi nõrgestada. Lekitades materjalid ajakirjandusele, saab väita, et õiglane kohtupidamine pole enam võimalik, sest ajakirjanduses on süüdistatavad juba enne kohtusaalis toimuvaid arutelusid süüdi mõistetud. Selle motiivi võib seada kahtluse alla väitega, et suurema osa süüdistatavate jaoks ei tundu praeguses olukorras olevat mõistlik esitada meediale vastaspoole argumendid ilma, et nad oleksid nendega tutvunud ja neil oleks olnud võimalik neid enda argumentidega täiendada. Või miks anda ajakirjandusele süüdistajate kogutud materjal, kui on võimalik, et osa sellest materjalist ei jõuagi hiljem kohtutoimikusse?\nTeisalt võib kedagi süüalustest tõugata dokumente lekitama soov kogu see jama kiiresti kaelast ära saada, nii et teema ühe soojaga ajakirjanduses ära hekseldatakse, ja vältida nii olukorda, kus ebameeldiv teema oleks paralleelselt kohtuprotsessiga pikka aega avalikkuse rambivalguses. Kohtuprotsessi alguses pole sellel materjalil enam erilist uudisväärtust ning seetõttu võib ka meedia huvi protsessi vastu olla tagasihoidlik.\nAinsana võib minu hinnangul süüdistatavatest kriminaalasja kohtueelsest massiivsest kajastamisest kasu saada uuenenud juhtkonnaga Keskerakond. Nende motiiv võib olla saba ühe ropsuga ära raiuda, mitte seda jupiti tükeldada. Teine motiiv võib olla seotud Savisaare mõttega konkureerida Keskerakonnaga sügisestel valimistel. Allajäämine Keskerakonna juhi valimisel on tekitanud võimaluse, et ta proovib Tallinnas kohalikel valimistel võimu säilitada nn Savisaare nimekirjaga. Avaldatud materjalid ei pruugi devalveerida Edgar Savisaare nime Lasnamäel, kuid võivad nõrgestada Savisaare positsiooni Keskerakonnas ja muuta tal keerulisemaks leida toetajaid, kes aitaksid teha erakonnast sõltumatut valimiskampaaniat. Sarnane motiiv võib olla ka näiteks kaitsepolitsei uurijatel.\nSüüdistajate ja uurijate motiiv võib ka olla lekitamise abil muuta avalikuks selline info, mis kohtulikule arutelule üldse ei jõua või variseb arutelu tulemusel ehk kaitsjate argumentide ärakuulamisel kokku ja osutub konkreetses süüasjas ebaoluliseks. Pärast kohtu sellist hinnangut on keeruline kogutud infot meedias võimendada, sest see ei pälviks enam nii suurt tähelepanu kui praegu.\nKaristuse tegelik mõte\nOn üks huvitav detail, millele pole kuigi palju tähelepanu pööratud. 2014. aasta augustis avaldas Delfi meelelahutusportaal Publik info, kuidas Edgar Savisaar kohtus Meritoni hotellis ühe avalikkusele tundmatu naisega. Tollases uudises teatati, et pealtnägijate sõnul toimus salapärane kohtumine hotellis umbes poolteist tundi ning kirjeldati ja pildistati seda, kuidas Savisaar ja temaga kohtunud naine hotellist lahkusid.\nDelfi ei ole avalikustanud ja võimalik, et ka täpselt ei tea, kes olid need pealtnägijad, kes sellest kohtumisest ajakirjanikke teavitasid. Lekkinud kriminaalasja materjalidest saime teada, et sel perioodil jälgisid kaitsepolitsei töötajad Savisaart ning salvestasid varjatult tema kohtumisi. Seega võis uurimise tulemusena kogutud info osaliselt lekkida meediasse juba varem ehk ajal, kui seda koguti kohtu loal varjatult ja asjaosalistele teadmata.\nEespool kirjeldatu tõttu paistab mulle poliitikute katse kriminaalasjade lekkimist eri meetmetega takistada võitlusena tuuleveskitega. Samuti tundub ülekohtune ajakirjanduse kritiseerimine lekkinud dokumentide avalikustamise pärast.\nMõistlikum oleks sellega arvestada, et taoliste oluliste ja ühiskonda puudutavate kriminaaluurimiste materjalid võivad enne kohtupidamise algust avalikuks saada. Seetõttu tasub kaaluda riigikohtunik Eerik Kergandbergi ettepanekut, mille kohaselt võiks enne süüdimõistva kohtuotsuse jõustumist kriminaaltoimiku materjalide ulatuslik ajakirjanduses avaldamine tuua kaasa süüdistatavate karistuse vähendamise.\nVõib vastu väita, et sellise ettepaneku teostamisel võib kaitsjatel tekkida lisamotiiv materjale lekitada, lootes nii enda kaitsealuste karistust kergendada. Ja see pruugi vähendada ka süüdistajate või uurijate motiivi materjale lekitada, sest juba praegu võib lekitamise eesmärk olla süüaluste häbistamine ehk osaline karistamine enne kohtuotsuse jõustumist. Seega ei pruugi Kergandbergi ettepanek aidata küll lekitamist vähendada, vaid pigem soovitab arvestada karistamisel Eestis levinud praktikaga. Seejuures ei ole ka vastuolu karistamise eesmärkidega, milleks on hoida tulevikus inimesi uute kuritegude sooritamisest.


61. Joel Haahtela “Täheselge, lumivalge” | SEHKENDAMINE\n← pisuke jõul\nvirtuaalne tähtpäev →\n61. Joel Haahtela “Täheselge, lumivalge”\nPosted on 2. detsember, 2015\tby S\nSelle raamatu kohta lugesin internetist ühest blogist (e-raamatuna). Haahtela on mulle alati meeldinud – ma ei tea, mis tema stiili juures paelub. Vist teatud luulelisus ja vanaaegsus? Ei tea. Hille Lagerspetzi tõlge on igatahes hea.\nSeekord on kuidagi suurem plaan (kuigi 343-leheküljeline paks raamat on tekstiga kõigest napilt kaetud, ruumi ridade ja peatükkide vahele jääb lahedalt). Päevikut peab (nagu hiljem selgub) Leo Halme nimeline mees, kes on kodumaalt pagenud. Aasta on 1889, mees on jõudnud Pariisi, pagemise põhjuseks hoopis õnnetu armastus. Tüdruku isa keelab kategooriliselt suhtlemise ning nende ühine laps jääb mehel nägemata. Päevik, mida Leo Halme kirjutab, on kirjavormis just kallimale, kes jäi Soome ja sünnitusel suri.\nOlemegi murrangulisel ajal keset Pariisi, moodne hakkab peale tungima, vana taanduma. Pariisis toimub sel aastal maailmanäitus. Leo ise saab tööd telegraafi – milline uus moodne värk! Lisaks hakkab reporteriks. Külastab kunstigaleriisid ja avastab impressionistid, valguse, uudsuse maalidelt, mis on maailmas olemas olnud selleks ajaks juba mitukümmend aastat. Tema enda lemmikuks on sellegipoolest Vermeer, keda ta esmalt galeriidesse otsima lähebki. Tutvumine pargis meeldiva lapsehoidja Claraga, sõprus, armastus. Äkki aga järgmine päevik – Berliin, aastad 1913-1914. Leo on reporter. Naaseb just Rügeni saarelt sanatooriumist, kus puhkab närve ja kosutab tervist. Margarethe on tema armuke – abielus proua. Margarethe isegi ei tea, kust Leo pärit on – on avastanud tema päevikud ja ei mõista, mis keeles need kirjutatud on (Leo valetab, et norra keeles). Järgmine leitud päevik pärineb 1923. aastast – Siiam-Kambodža (tegelikult sõidetakse laeval läbi pikem teekond). Seal ongi närvide puhkamise reis, millelt ta on lubanud ka mõne reportaaži saata. Kajutikaaslane on liblikakoguja, kes kavatseb kirjutada maailma “kõige ilusama” raamatu, liblikate täpsete joonistega. Selles osas puudutatakse üldse põgusalt veel bioloogilisi teemasid, evolutsiooni, Darwinit ja Wallace’it. Viimane osa päevikust on kirjutatud Bernburgis 1936. aastal – see on psühhiaatriahaigla. Sõbralik halastajaõde B ja doktor. Sissekanded on lühemad, lahustudes lõpuks graafiliselt paigutatud sõnadeks.\n2012. aastal Helsingis on kirjutatud viimane osa ülestähendustest, sedapuhku on seda teinue lapselapse lapselaps, kes on just viibinud psühhiaatriahaiglas, olnud depressioonis. Juhuslikult leiab ta uuesti need päevikud, mis nende perele 1941. aasta suvel saadeti (märkega, et Leo Halme on sama aastal kopsupõletikku surnud). Nüüd on ta need neli päevikut ära transkribeerinud, korrastanud, sisse elanud ja … välja elanud.\nMis siis? Kuidas see kõik haakub? Järeltulija teeb reisi Saksamaale, loodab näha kohti, kus esiisa on viibinud, elanud, käinud, surnud. Jõudes Bernburgi, selgub, et seal haiglas viidi läbi eutanaasiaprogramm Teise maailmasõja ajal. Patsiendid gaasitati surnuks. Omastele saadeti teated haigustest, millesse nad väidetavalt surid, kõige tüüpilisem oli olnud kopsupõletiku diagnoos, aitas ühest köhatusest. (Bernburg)\nVeel tuuakse ära, mis on saanud Margarethest ja tema tütrest, kes sündis veidi peale seda, kui Leo ja Margarethe lahku läksid ja naine oma mehega jälle hästi läbi saama hakkas. Nimelt olid nemad juudid – samamoodi erinevates laagrites tapetud.\nKogu see lõpp annab raamatule hoopis teise mõõtme. Kõik tähtis ja huvitav, ilus ja eluline, mis päevikukirjutaja 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi algul valitud hetkedel läbi elas, saab uue tähenduse. Muutub kaduvikuks.\nHaahtela kuidagi oskab. Lugemissoovituse blogiski minnakse tema moodi luuleliseks, öeldes: “Ma luban endale väikese poeetilise liialduse ning ütlen, et kogu Haahtela loomingu lugemine — ning eesti keeles on nüüd juba päris kena valik saadaval — on nagu jalutamine lumivalges metsas täheselgel ööl. Selles on mingi süütus, puhtus, kergus. Kuigi käsitletavad teemad ei pruugi olla kerged, oskab Haahtela neist rääkida nii, et nad ei vajuta sind maadligi. Haahtela on melanhoolne, kuid mitte masendav.” Väga täpselt.\nRaamatust on veel kirjutanud kultuuritarbija60+, skisopräänik, Palamuse raamatukogu, Siiliste, Heidi Iivari Sirbis. Viimane ütleb jälle toredalt: “Tunnistan kohe alguses: ma armastan Joel Haahtela romaane. Igatsen tema teksti järele, kui pean vahepeal lugema soome kirjanduses nii kaua vohanud agraar-realistlikke romaane, mis ilma sõnumita kirjeldavad meie tänapäeva maaelu Angst’i, äärelinna okset või kaskede kahinat. Nimetan seda inseneriproosaks – andestagu Soome insenerid mulle! Ma ei taha lugeda romaane, millel on algus (põhjus), keskkoht (heal juhul kliimaks) ja lõpp (süntees või järeldus), ning liim, mis neid seob, on meie igapäevase elu ja maastiku kirjeldus.”


AnneAed: May 2016\nTänasega lõpeb maikuu ja täna siis selle mai rekordkuumus.Lõuna paiku varjus näitas meil termomeeter +30,2C ja vihma pole me terve kuu saanud.\nTerve mai oli imeline,päike ja lausa suvesoojad ilmad,kui ainult oleks mõni vihmahoog ka vahepeal maad kastnud.20 maist alates päevased temperatuurid üle +20C Enamus päevadel +25-+28C ja täna siis +30,2C\nKuumust oli nii õhus,kui mullapinnal.Maa tuhkkuiv ja kastnud olen ainult hädavajalikku-kurgid tomatid,paari roosi,kes mitte kohe ei edene ja värskelt istutatud mõnd taime.Eks mul põhimõte,et taimed peavad ise ka hakkama saama,kui juba juurdunud on.Lihtsalt ei jõua kõike.\nAga ilus maikuu-õisi on piisavalt vaatamata möödunud talvele. Ka kahjustada saanud rodod taastuvad.Kaktustega läks küll halvemini,aga midagi on sealtki olemas.Kivila rõõmustab silma.\nMDB hulgas oli palju tavatuid õisi,eks talvekahjustus õiepungal.Oli nii nelja,kui kahe õielehega õisi.\nPosted by iirisesõber at 11:00 AM 4 comments:\nLabels: IIRISED, IKKA AINULT IIRISED, KAHJUSTUSED, LOODUS ILM\nPosted by iirisesõber at 12:27 PM 3 comments:\nLabels: IB rühm, IIRISED, IKKA AINULT IIRISED\nIB sordid on minu lemmikud,eelmine aasta tellisin neid juurde ja nüüd nii mõnigi uus näitab oma õit.Nii uued kui vanemad sordid jätkavad:\nPosted by iirisesõber at 11:59 AM 1 comment:\nSuuremale kuuma ja päikesepaistelisele ilmadele oli täna vahelduseks jahedam päev.\nHommikul tekkis küll õhkõrn lootus vihmalegi,mida ei tulnud see oli vihm.Ikka kuivalt edasi.\nNagu juba mainisin,siis rododel õitsemist eriti loota ei olnud,kuid nii mõnelgi taimel on üllatuseks kuskil mõni arglik õis näidata,mõnel vastu maad,mõnel keset põõsast.Kahvatu see metsaalune.\nAga tiigi ääres esimesed vanema sordi siberi iirised õitsevad.\nVares hoiab kõigil silma peal\nEve J. toodud kõrvik avas oma õiekese\nPosted by iirisesõber at 12:00 PM 4 comments:\nLabels: AED, LOODUS ILM, PRIIMULAD, RODODENDRON\nEsimesed õied avasid paar IB rühma sorti juba paar päeva tagasi.Täna lisandus veel uusi õisi.Siingi "Tact"nelja õielehega.Sel aastal on mul päris mitmel 4 õielehte.\nSiin nad on õitsemise järjekorras,homme juba uued õied.\nPosted by iirisesõber at 12:01 PM 3 comments:\nMadalad kiirustavad õitsemisega.Päevane kuumus nii õhus,kui mullas ja kuivus teevad oma töö.Õis avatus vaevalt 24 -36 tundi.Nende õitsemine kulgeb kiiresti.Juba esimesed Ib sordid avavad täispäikeses õisi,kuigi mõni MDB on viludamas veel nuppus.\nPosted by iirisesõber at 4:39 AM 5 comments:\n13 SIGULDA LILLEMESS