Ventilatsioonikanalid kortermajas - Kütus 2021\nKui korteril on võõrast lõhna, hallituse või seeni, võib see osutada ruumi halvale ventileerimisele. Nende probleemide lahendamiseks või nende vältimiseks tuleb kõigepealt välja mõelda, kuidas kortermajas asuvad ventilatsioonikanalid asuvad ja kuidas need töötavad.\nKui te elate Hruštšovi all ehitatud paneelihoones, läheb köögi ventilatsiooniavast otse ventilatsiooniava. Sellesse võlli on metallkarbiga ühendatud vannituba ja köök. Seal on olukordi, kus kasti on paigaldatud, kuid see ei ole tunginud võlli. Sellistel juhtudel tundub, et korteris on ventilatsioon, kuid selgub, et see ei tööta.\nEt teada saada, kas teie korteri ventilatsioon on töökorras, võite teostada lihtsat kontrolli. Valgustage küünal ja lohutage seda ventilatsiooniautvõrega. Kui ventilatsioon on töökorras, tõmbab tala tulele. Selleks, et teada saada, kas see toimib piisavalt hästi, on veel üks viis. On vaja tuua tualettpaberi tükk sama riiviga, toetuda selle vastu ja seejärel vabastada. Kui ventilatsioon töötab hästi, siis tualettpaber ei lange, kuid jääb selle asemele. Et parandada õhu liikumist vannitoa ja vannitoa ukse all, tuleb teil jätta vähemalt väike vahe.\nKui mass hoonetel kasutatakse loodusliku ventilatsiooni süsteemi. Selles süsteemis muutuvad õhumassid loodusliku tõmbe tõttu, kus õhk siseneb ruumi läbi akende ja muude pilude. Õhk läheb läbi ventilatsiooniavade läbi kanalite võlli, kust see viiakse läbi tänava läbi katuse. Korteri korterist korteri väikestes korrusel asuvas majas on kanalid, mis kombineeritakse pööningul ühises kollektoris. Suurtel korrustel asuvatel majatel on erinev ventilatsioonisüsteem.\nKuidas on mitme korruselises majas ventilatsioonikanalid?\nNüüd analüüsime ventilatsioonikanalite paigutust mitme korruselises 5-korruselises hoones. Sellistel majatel on võlli ühendatud erinevate põrandate ventilatsioonikanalid. Ühendatavad kanalid nimetatakse satelliitideks. Satelliidid ühendavad kaevandust iga mitme korruse juures. Viimaste põrandate satelliite joonistamine ei ole minu jaoks lisatud, siis on parem, kui nad teevad nende jaoks eraldi juhtpositsiooni. Kui ventilatsioonivõlli põrandate vahel on haavatud, tunnevad seda kõik allpool elavad elanikud, satelliidid, mille korterid on ühendatud sama võlliga.\nSõltuvalt kava, mis korraldab õhu vahetamise ruume, on kahte tüüpi ventilatsioon:\nSee, mis häirib õhku;\nJa mis tõrjub õhku.\nEsimest kasutatakse betoonist või tellistest, mis on õhku läbilaskvad. See ei saa õhku täielikult puhastada, sest igas ruumis on ruumid, kus õhk peaaegu ei liigu, vaid seisab endiselt. Ruumis õhu täielik puhastamine peab ventilatsioonisüsteem olema korralikult organiseeritud.\nVarem oli ventilatsioonist laialdaselt kasutusel tarne- ja väljalaskesüsteemi. Sellel süsteemil kasutati ülalkirjeldatud tõukejõudu, milles õhk siseneb hoone igasuguste pragude kaudu. Süsteemis oli õhuallikas avatavad aknad, aknaraamides praod. See tagab seadme olemasolu ja madalama hinna. See ventilatsioon ei vaja hooldust. Nüüd ehituse ajal kasutatakse hermeetilisi aknaid ja talvel keegi ei avane akent pikka aega, et küllastuda korter värske õhuga. Kui olete isegi otsustanud talvel akna avada, ei suuda see anda õiget õhuhulka, kuid tekitab ainult ebamugavusi.\nSelle probleemi lahendamiseks kasutage sisselaskeventiili. Nende abiga kontrollitakse õhu liikumist, lisaks vähendab nende kasutamine ebamugavusi, nagu tänavamüra.\nKasutades aktiivse kapuutsi suure võimsusega, blokeerite juurdepääsu minule õhuvoolu kaudu inimestele, kes elavad allpool asuvates korrustes. Passiivpappide kasutajad peaksid meeles pidama filtri vahetamist, mis peaks toimuma paar korda aastas.\nAlumiste korruste elanikud võivad olla rahul, et nende eluruumide ventilatsioon on palju parem kui ülalpool elanikud. Selleks, et tagada, et ülemise korruse elanikele pole õhu puhastamisega probleeme, arendatakse isegi majaplaani väljatöötamisel välja sundventilatsiooni süsteemi. Enamasti on see süsteem õhukanalis, mis on varustatud sisseehitatud ventilaatoriga, mis valitakse selle toimivuse tõttu. See arvutatakse iga ruumi eraldi.\nKui ventilatsioonikanalid läbivad\nVentilatsioonikanalid on üks loodusliku ventilatsiooni elementidest. Neid ei peeta mitte ainult selle elemendiks, vaid selle peamiseks komponendiks. Ventilatsioonikanalid korterite seintes läbida. Maja ehitamisel on need seinad sisse ehitatud.\nKui ruumis on suurenenud niiskuse hulk, luuakse soodsad tingimused seinte hallituse ja seente arendamiseks ja paljundamiseks. Need omakorda on elanike tervisele väga kahjulikud. Seda saab vältida. Et takistada niiskuse kogunemist ruumis, ei hoita kanaleid hoone välisseinetes.\nMis siis, kui siseseintel on kanalit võimatu panna? Sellistel juhtudel on need konstrueeritud nii, et seda saab peatada või õmmelda. Kuidas neid kanaleid õigesti installida? Erinevus kõrgusel kohas, kus ruumi õhk tõuseb, ja kanali tase, mis võtab selle õhu läbi katuse, peaks olema suurem kui kolm meetrit.\nVentilatsioonikanalid koosnevad mitte ainult pikisuunalistest osadest. Need sisaldavad horisontaalseid jaotisi. Need alad peaksid olema väiksemad kui kolm meetrit. Sama arvamust väljendavad alati ventilatsioonisüsteemide ehitajad.\nMillist materjali on parim ventilatsioonikanalite valmistamiseks?\nHiljuti on metallkanalid muutunud tavaliseks. Sellest hoolimata peetakse klaasist ventilatsioonikanaleid klassikaks ventilatsiooniks ning konkurentsivõime vaatamata on nad väga nõudlikud. Nagu juba teada, viiakse need läbi maja siseseintel. Ristlõikes on mõõtmed umbes poole tellistest lai ja sügavuti. Klassikaline versioon näeb ette, et liikumine on ruut, mille sein on võrdne kahe tellisega.\nMilliseid samme astuda tellistest kanali paigaldamisel:\nEelmärkimine kasutades spetsiaalset malli.\nEsimeste ridade paigutamine Esimesed kaks või kolm rida on paigutatud, mille järel poid asetatakse torujoonele. Need on tellised, mis asuvad kanali kohal. See on vajalik, et kanal oleks ruudukujuline ja kaitsta kanalit konstruktsiooni ajal saastumise eest. Lisaks sellele muudavad poid kanali tugevamaks, kuid kanali puhastamisel muutuvad takistuseks.\nPärast viit või kuut rida tuleb poid ümber paigutada.\nKeraamiliste kanalite õmblusniite kasutatakse ühe- või mitme rida. Selle ehitamiseks kasutatakse õmblemise tehnikat. See on vajalik, et vältida põlemisel tekkivate toodete sisenemist ruumi või külgnevatesse kanalitesse.\nVentilatsiooni kontrollimine ja puhastamine\nAeg-ajalt tuleb ummistusi kontrollida ventilatsioonikanalite abil. Seda tehakse järgmistel juhtudel:\nIga-aastane regulaarne kontroll\nEnne kasutamist kontrollida ventilatsioonikanaleid. Selle teostamise käigus kontrollitakse järgmisi: ummistuste olemasolu, kanali tihedus ja kaugus suitsukanalist, veojõu.\nPärast kanalite remonti\nKodutolm sisaldab baktereid, lestasid, nende elutähtsate toodete tooteid. Kui inimene hingab kõrget tolmu sisaldavat õhku, tekib ta allergiat. Lisaks sellele on astmahaigetega inimestele ohtlik tolm. Kui tolm koguneb kopsudesse, põhjustab see kopsude ja immuunsüsteemi kroonilisi haigusi. Kui tolmu koguneb ventilatsioonis ja akumuleeritakse need organismid, mis on inimeste tervisele kahjulikud. Nii leiavad väikesed hiired ja linnud peavarju.\nKui kanalid on ummistunud, nende tõukejõu muutub nõrgemaks filtrid Määrdunud, kanali ristlõige muutub väiksemaks, seinad kogutud tolmu rasva ja tööta paigaldus pakkumise ja väljalaskesüsteem. Tootmishoonete ventilatsioonikanalite puhastamine peab toimuma vähemalt kaks korda aastas, samuti haldus- ja avalikes hoonetes. Tuletõrjeteenistuse hoonete puhas ventilatsioon vähemalt üks kord aastas. Pärast puhastamist kanalid desinfitseeritakse ja väljastatakse spetsiaalne ajakiri, milles salvestatakse andmed tehtud toimingute kohta.\nÕhukeskkonna kvaliteet ruumides ja seega seal elavate inimeste tervis sõltub sellest, kui hästi kortermaja ventilatsioon toimib. Paljud üürnikud mõistavad seda ilma õhuriba, kuigi tegelikult püüavad nad parandada tingimusi ja parandada elukoha mugavust. Selle artikli eesmärk on selgitada, kuidas töötavad mitmesugused kortermajade ventilatsiooni skeemid ja osutavad nende töö närvesid. Samuti käsitleme me õhu tarnimise ja eemaldamise süsteemide hooldust ja perioodilist puhastamist.\nEnamik SRÜ riikide kodanikest elab Nõukogude Liidus ehitatud mitmepereelamutes, kuigi viimastel aastatel on osa elanikkonnast kolinud uute hoonete korteritesse. Kuid enamus uutest ehitistest ei ole mugavamalt palju paremad kui nõukogude jaoks. Sellest tulenevalt ja nende õhuvahetuses korraldatakse eelarve baasil.\nKallimates uutes hoonetes on küte ja ventilatsioon ehitatud vastavalt kaasaegsetele standarditele ning uute materjalide ja konstruktsioonide kasutamisele. Praegu on elamutes järgmised ventilatsioonitüübid:\nloodusliku sissevoolu ja heitgaasiga;\nSunnitud õhu liikumine läbi ventilatsioonisüsteemide.\nMärkus: Seal on ka kombineeritud süsteemid, kus on kaasas looduslik värske õhu ventilatsioon ja mehhaaniline heitgaas.\nKui me räägime eluaseme paneeli tüübist, kasutab see ainult looduslikku õhuvahetust. Sama kehtib Nõukogude ajastu tellistest majade ja kaasaegsete madala eelarvega hoonete kohta. Ruumi sissevool tuleb läbi viia puitaknast või spetsiaalsetest metallkeraamilistest klaasist aknaklaasidest.\nSeega on väljalaskmine tingitud looduslikust süvendist, mis esineb vertikaalsel võllil, mis avaneb katuse või pööningul. Värske õhk, sisenevad ruumidesse läbi akende, kaevanduse mõjul, kiirustades selle väljumiseni köögis või vannitoas. Seega läbib see kogu korteri, muutub järk-järgult määrdumaks, mille järel see eemaldatakse ventilatsioonikanalite kaudu. Nagu see juhtub, hästi kajastab korteri ventilatsioonisüsteemi skeemi:\nKui te blokeerite teed selle voo juurde mis tahes kohas, peatub korteri õhuvärskendus. Seda teevad paljud üürnikud remonditööde käigus, ekslikult arvates, et kapuuts võib töötada ilma sissevoolu. Siin on nimekiri tüüpilisest veast, mis põhjustab õhuruumi rikkumist:\nmetallist plastikust klaasist aknad;\nUkselehe ja põranda vahelise vahekauguse eemaldamine siseuksede vahetamisel;\ntualettruumis perioodiliselt töötavad telgventilaatorid.\nEt loodusliku impulsi ventilatsiooni ei rikuta, ei ole võimalik blokeerida teed värske õhu kätte. Uutes aknad on vaja lõigata spetsiaalsetes ventiilides või korraldada söötmist tänavalt eraldi. Perforeeritud restid paigutatakse siseuksedesse ja ventilaator ei tohi kattuda kogu väljalasketoru ristlõikega.\nVäga hea, kui paneelmaja ventilatsioon on paigaldatud üksikute väljalasketorustikega. See tähendab, et köögis viib iga korruse tualettruum ja vannituba eraldi kaevanduse katusele. Siis ei leia naabritele lõhnade voog, veojõu on stabiilsem ega kaldu ümber ajama. Teine võimalus - kõigi korterite vertikaalsed kanalid on monteeritud horisontaalsesse kollektorisse, mis asub pööningul ja sellest väljub õhk tänavalt. Allpool toodud joonisel on näidatud erinevaid viise, kuidas saab paneelmaja ventilatsiooni korraldada:\nKõige kahetsusväärsem viis on näidatud variant "b", kus igal korteril on väike kanal - satelliit, mis siseneb kõrgemale ühiseks vertikaalseks võlliks. See meetod võimaldab teil päästa ruumide kasulikku pinda ja müüa odavalt, kuid kui seda kasutate, tekib majas elavate inimeste jaoks palju probleeme. Kõige tavalisem neist on korteri korteri lõhnade vool. Pildil on sarnasem ventilatsiooniseade:\nMeetodid "in" ja "d" on leitud väikestes pööningul korrusel olevates paneelmajades. Neid ka ei saa nimetada laitmatuteks, sest esimesel juhul tekitab kollektor täiendavat takistust tõukejõuks ja teisel juhul korteritest kõik lõhnad kogutakse pööningul. Seetõttu on parimad võimalused tänapäevased ventilatsioonikavad mehhaanilise varustuse ja õhu eemaldamisega. Neid kasutatakse uutes kodudes, näide on illustreeritud allpool:\nSiin asub keldris asuv tarneseade, mis varustab puhastatud ja kuumutatud (või jahutatud) õhku kõikidele tubadele. Hoone katusel on sama võimsusega väljalaskeventilaator, korrapäraselt eemaldades saastunud õhu segu korteritest. See on kõige lihtsam skeem, mitmepõrandas hoones ventilatsiooni võib korraldada energiasäästlike seadmete - rekuperaatorite - abil. Nende ülesanne on eemaldada soojust (või külm) väljutatavast õhust ja viia see sissevoolu.\nKortermaja ventilatsiooni arvutamine\nTuleb märkida, et mitmeaastase hoone sunniviisilist ja looduslikku ventilatsiooni arvutavad tõsised disainiorganisatsioonid. Elanikud, ta saab valmis vormis ja midagi muutma ilma sekkumiseta hoone struktuuri hoone ei õnnestu. Sellest hoolimata saab erinevate lisaseadmete abil parandada õhuvahetust, milleks on vaja hõlpsat arvutust.\nNäiteks paneelmaja ventilatsioon ei toimi hästi ja soovite oma kodus tervislikku õhukeskkonda. Siis peaksite meeles pidama üht korrapärasust: värske õhu kogus ei tohiks olla väiksem, kui kõik kapid eemaldada. See tähendab, et teljesuunalised ventilaatorid on juba paigaldatud võlli väljapääsude tõukejõuks. Selleks, et nad ei õhutaksid õhku ja väljalaskeventilaator töötaks normaalselt, tuleb sissevooluaspektid paigutada sama võimsusega üksused.\nNõukogu. Ärge paigaldage kööki ega vannituba liiga tugev ventilaator. Ühetoalist korteri võimsus on 50 m3 / h iga kahe- või kolmetoalise kuni 100 m3 / h kohta.\nSisevoolu korraldamine puhastuse ja kütmisega võib toimuda seina sisse ehitatud väikeste seadmetega. Elamumajanduse ventilatsioonisüsteem koosneb tavaliselt mitmest sarnasest üksusest, mis asuvad erinevates ruumides. Oma töö tagab ruumi õhukeskkonna tasakaalu ja selle puhtuse. Muide, sissevooluhulk võib isegi üle 15% -lise heitgaasi üle jõuda, sellest ei tulene kahju.\nKuidas nad korterihoones ventilatsiooni puhastavad?\nTihti juhtub, et nõrga joonise põhjus on ventilatsioonivõlli üldine takistus ja eelkõige korteri restid. Selle tuvastamine aitab lihtsat ventilatsioonikontrolli: peate valgustama mängu või küünla ja tuua leek lauale. Veojõu olemasolu korral peab see kindlalt liikuma voolu suunas, vastasel korral tuleb eemaldada riiv ja katset korrata. Kui leek ei lähe nüüd kõrvale, peame püüdma kaevandust puhastada.\nNõukogu. Samuti on paberilehega katsemeetod, kuid see on ebatäpne, sest tihti ei ole ventilatsiooni süvis võimeline hoidma paberit restil. Parem on teha leegi test.\nTavaliselt paneelmajades kasutavad spetsialistid täielikult erinevaid kanaleid ja vahendeid. Nende hulka kuuluvad erikaalud, veoste ja muude seadmetega rühmitused. Eralased üürnikud ei tee seda, et mitte kahjustada teadmatust, mitte kasu saada. Remont eemaldades võite puhastada ventilatsioonivõlli seinad piirides, kus käsi luudel või mõnel muul tööriistal jõuab.\nTuleb märkida, et kortermajade loomulik ventilatsioon ei ole väga tõhus, kuid see ei ummista liiga tihti. Tõsi, mõnikord takistasid kanalid hoone püstitamise etapil ikkagi ehitusjäätmetega, mis hiljem tekitas suurt probleemi. Tavalistes tingimustes puhastatakse minu kaevand iga päev mõne aasta pärast.\nElamute ventilatsioon on üks olulisi aspekte, pakkudes inimestele mugavat õhukeskkonda. Maja kehv õhuringlus ei saa mitte ainult elanike tervist kahjustada, vaid nõuab ka täiendavate väljalaskesüsteemide raiskamist. Kasutuskanalid on ka üks tuleohutuse tagamise põhipunktidest. Selles materjalis selgitame, kuidas kortermaja ventilatsioon on korraldatud ja millised tegevused võivad selle töö efektiivsust suurendada.\nÜldise ventilatsiooni eesmärk\nEluaseme korteri õhk on alati reostusohtlik. Suitsetamine toiduvalmistamisest, aurustumine vannitoast, ebameeldivad lõhnad ja tolm - kõik see on õhus ja loob ebasoodsad tingimused inimeste eluks. Püsiv õhk võib isegi põhjustada haiguste - astma ja allergiate tekkimist. Sellepärast peaks iga kortermaja olema varustatud ühise ventilatsioonisüsteemiga.\nVentilatsioon funktsioone elamurajoonis:\nTagada puhta õhu läbitungimine korteritesse;\nHeitgaasiga eemaldage tolm ja muud tervisele kahjulikud lisandid;\nreguleerige elamute ja teenindusruumide niiskust.\nEnamik meie riigi linnaelanikest elab Nõukogude ajal ehitatud paneelmajades, teised - uutes hoonetes. Elamuehituse kohustuslik nõue on SNiP-i kohaselt elamute ventilatsiooni tagamine. Sellest hoolimata jääb kortermajade ventilatsiooni tase üsna madalaks. Ehitustööde ajal on tavapärane säästa õhukanalisüsteeme.\nPraegu on elamutes järgmised ventilatsioonitüübid:\nTänapäeva elamuklassi majades on kütte- ja ventilatsioonisüsteemid korrelatsioonis uusimate standarditega ning on loodud spetsiaalsete seadmete ja materjalide kasutamisega. Paneelitüübi mitme korruse elamute ventilatsiooniks kasutatakse looduslikku õhuvahetust. Sama kehtib ka Nõukogude ajastu tellistest majade ja eelarvelise klassi kaasaegsete hoonete kohta. Õhk peaks voolama ukse ja põranda vahel asuvatest aukudest, samuti plastist aknal olevatest spetsiaalsetest ventiilidest.\nPaneelmaja ventilatsioon töötab järgmiselt. Õhu väljalaskeavasid toodavad vertikaalsed ventilatsioonivõllid ülespoole tänu looduslikule tõmbele. See ulatub maja läbi läbi toru, mis asub katusel või pööningul. Kui õhk siseneb korterisse läbi akende või uste, avaneb see köögis ja vannitoas paiknevad ventilatsiooniavad, kus on kõige enam vaja suitsu ja niiskust puhastada. Seega satub seiskunud õhk torusse ja puhta õhk siseneb ruumi läbi akende.\nKui peatate värske õhu sissevoolu, ei toimi ventilatsioon efektiivselt. Korterelamute korterelamute elanikud unustavad alati ruumi loomulikku õhutamist, kui on paigaldatud täiendavad heitgaasisüsteemid. Siin on nimekiri tüüpilistest vigadest õhu ringluse peatamise ajal:\naksiaalsete ventilaatorite paigaldamine tualettruumi (mõjutab naaberkorterite ventilatsiooni).\nElutoa kaunistamisel on väärt meeles pidada looduslike viimistluste loomist. Võite paigaldada plastikaknad spetsiaalsete ventiilidega, mis hakkavad tänavalt õhku automaatselt kasutama.\nSiseuksed tuleks valida nii, et need ei jääks põranda lähedale. Täiendavate fännide installimisel saate neid sisse seada.\nSõltuvalt ehitusplaanidest võib ventilatsioonil olla täiesti erinev konstruktsioon. Selles osas püüame mõista, kuidas paneelmaja ventilatsioon skeemidele on paigutatud ja me räägime selle või selle hoidmisega seotud efektiivsuse tasemest.\nKõige edukam ventilatsiooni skeem paneelmajas on individuaalne, kui igal korteril on eraldi kanal, millel on juurdepääs katusel.\nSellisel juhul ei ole ventilatsioonivõllid üksteisega ühendatud, torude sisemine toru on parem ja maja ei saa naaberkorteritest saastunud õhku. Teine selline selline ventilatsiooni skeem Hruštšovis - iga korteri eraldi kanalid viivad katuseni, kus nad ühinevad ühe toruga, mis võtab õhumassid tänavalt.\nKahjuks kasutatakse üsna sageli kõige lihtsamat, kuid ebaefektiivsemat ventilatsioonitüüpi, kus kõigi korterite õhk siseneb ühest suurest võlli - nagu hruschevka ventilatsioon. See võimaldab hoone ehitamisel ruumi ja kulusid kokku hoida, kuid sellel on palju ebameeldivaid tagajärgi:\nmuudest korteritest pärineva tolmu ja ebameeldivate lõhnade pakkumine - eriti ülemiste korruste elanikud, kus õhk tõuseb loomulikult;\ntavalise ventilatsioonitoru kiire saastumine;\nSamuti on mitmel viisil ventilatsiooniava kaudu õhku eemaldada - horisontaalsed kanalid pööningul ja torni väljalaskeava pööningul ilma korstnata. Esimesel juhul vähendavad horisontaalsed kanalid õhu tõmbejõudu ja teises - maja on saastunud tänava puuduse tõttu. Hruštšovi ventilatsioonikava ja nõukogude tüüpi muud hooned, kuigi need on eelarvelised, kuid elanikele ebamugav.\nÕnneks on kaasaegne ventilatsioonisüsteem, mis õhku automaatselt välja tõmbab ja puhub. Selle disain sisaldab ventilaatorit, mis pumbas õhku võlli. See asub tavaliselt hoone keldris. Maja katusel on sama jõu väljalaske ventilatsioon, mis jõuga eemaldab õhukanalist reostatud õhumassid. See on kõige lihtsam ventilatsioonikava korterelamutes. Seda saab korraldada energiasäästlike seadmete - rekuperaatorite - abil. Rekuperaatori ülesandeks on eemaldada soojust (või külm) väljutatavast õhust ja edastada see toitevoolu.\nKaevanduste ventilatsioon pärineb reeglina mitmepereelise hoone keldrist, pakkudes lisaks kaitset niiskuse ja aurude eest. Keldri ventilatsiooni tagab looduslik tõmbetugevus ning tänapäevastes kodudes on paigaldatud ja tarnetehased. Toorõhu suunamine keldrist, kasutatakse ühiseid ventilatsiooniava šahti, mis avasid asuvad igal korrusel ja igas korteris.\nKeldrisse sattumine, loodusliku ventilatsiooni süsteemi käivitamine - üks selle nõuetekohase toimimise peamistest tingimustest. Selleks keldri seintel tehakse avad, mille kaudu värske õhk siseneb soklile. See mitte ainult ei vähenda maja põhja niiskust, vaid loob ka ühismajas asuva kaevanduse tõmbe.\nAukude kuju võib olla lihtne - ümmargune või ruudukujuline. Need peavad asuma maapinnast piisavalt kaugel, nii et seest ei tekiks tänavast vett ega mustust. Optimaalne kaugus maapinnast on vähemalt 20 cm. Avad tuleb paigutada ühtlaselt põranda keldrisse, kui seal on mitu tuba - see peab olema korraldatud igas mitu blasti. Õhk ei tohiks olla suletud, muidu rikutakse kortermaja ventilatsiooni kogu tööpõhimõtet. Loomade tungimist keldrisse on avad kaetud metallvõrguga.\nKorteri ventilatsiooni arvutamine\nKortermaja looduslik või kunstlik ventilatsioon arvutatakse ehitise ehitamisega spetsialistide poolt ning maja üürnikud saavad kortereid "vaikimisi" ventilatsioonisüsteemiga. Hruštšovi ventilatsioonisüsteemi skeemi muutmine ei toimi, seetõttu tuleb hoone struktuuri tõsiselt häirida. Siiski on erinevate seadmete abil võimalik parandada oma korteri õhuringlust. Selleks on vaja teha arvutusi.\nKui te ei ole rahul ventilatsiooniga korteris, võite paigaldada köögis olevad lisakatteid ja vannitoas asuvatesse ventilaatoritesse. Sellisel juhul peaksite meeles pidama põhireeglit - kogutud õhk ei tohi ületada korterisse sisenevat kogust. Sellisel juhul töötavad ventilatsioonisüsteemid nii tõhusalt kui võimalik. Mõned katte ja ventilaatorite mudelid võivad töötada õhu sissevoolu - need tuleks paigaldada, kui ruum ei ole akende ja uste kaudu piisavalt ventileeritud.\nErilist tähelepanu tuleks pöörata väljalaskesüsteemide võimsusele, väikestes korterites on piisav kogus 50-100 m3 õhu tunnis. Selleks, et täpselt määrata, milline koormus seade on optimaalne, on võimalik mõõta õhu massi ruumis. Selleks korteri pindala summeeritakse ja korrutatakse kolmega. Saadud õhu maht ja peab täielikult läbima ventilaatorid tund aega.\nTäiendava õhuvoolu korraldamine võib toimuda kliimaseadmete, kapotite ja ventilaatorite kaudu. Kompleksis täidavad need seadmed ruumide ventileerimise põhiülesandeid:\nköök kapis puhastab ebameeldivate lõhnade, rasva ja suitsu ruumi, täites seda puhta õhuga;\nventilaator vannitoas - eemaldage niiske õhk;\nkonditsioneer - jahtuda ja kuivatada ruumis olevat õhku.\nNeed seadmed tagavad õhumasside hea ringluse erinevates ruumides ja reguleerivad nende puhtust - vannitoas ja köögis on need lihtsalt asendamatud.\nVärske õhu kogus võib 15-20% võrra ületada mahu, kuid mitte vastupidi.\nKoduse ventilatsiooni hooldus\nVentilatsioon ei toimi sageli õhukanali või väljalaske grilli tõkestamise tõttu. Ventilatsioonikanaleid saate oma korteris ise puhastada, eemaldades resti ja puhastades torude seinu pintsli, harja või tolmuimejaga. Erilist tähelepanu tuleks pöörata kaevandusele mineva võrgu sulgemiseks - see toimib filtritena, milles kõik lisandid jäävad.\nMajaventilatsiooni täielikku puhastamist teostab üürnike nõudmisel eriteenus.\nEsiteks viiakse läbi väljalasketorustike töövõime diagnoos ja koostatakse tööplaan. Kaevanduste puhtuse kontrollimiseks kasutavad sageli kaabli abil videokaamerat - see võimaldab määrata mustuse akumuleerumise kohti ja toru deformatsioonikohta.\nPärast seda algab kanalipuhastus. Spetsialistid kasutavad kaalusid, pneumaatilisi pintslit, koormaid ja muid tööriistu. Eraisikud ei peaks sellist tööd tegema - see võib kahjustada toru terviklikkust.\nMitmekorruselises majas olev loomulik ventilatsioon ei ole mehaanilisega võrreldes väga efektiivne, kuid vajab harva puhastamist. Spetsialistide meeskonda tuleks kutsuda üks kord iga paari aasta tagant, kui õhukanalisse on ilmnenud märke. Automaatne ventilatsioonisüsteem on raskete koormuste all ja vajab põhjalikumat puhastust. Selliste süsteemide hooldust tegelevad sageli firmad, kes need installivad.\nMaja ventilatsiooni efektiivsuse jälgimine ja efektiivsuse tõstmine on üks teie kodus tervisliku mikrokliima loomise põhipunkte. Olles läbi viinud mitmed meetmed oma kodu ventilatsiooni parandamiseks, vabanevad teid tolmust, ebameeldivatest lõhnadest, köögitööstustest või vannitoast õhus.\nVentilatsioon majas SIP paneelidest\nÕhu ionisaator kontoris\nAretuskanad on tülikas äri, nii et peate proovima seda kõige paremini ära kasutada. Kodulindude rahuldav tootlikkus koos muude meetmetega on ette nähtud kanali kapuutsiga.


Venemaa võib tuumajäätmetelt teenida miljardeid - Äripäev\nVenemaa võib tuumajäätmetelt teenida miljardeid\n06. juuni 2001, 13:01\nEelmine artikkel: Eesti Ekspressi kasum mais 2 miljonit\nJärgmine artikkel: Neeme Järvi jagab raamatusse autogramme\nVenemaa riigiduuma kinnitas täna seaduseelnõu, mis lubab importida kasutatud tuumakütust, mis aga roheliste kriitika järgi muudab Venemaa radioaktiivsete jäätmete prügilaks, edastab Reuters.\nVenemaa aatomienergeetika ministeeriumis valminud projekti järgi impordiks Venemaa aastas 1000 tonni kasutatud tuumakütust, mis vastab ligikaudu kogusele, mille toodavad aastas Venemaa enda ja Ukraina tuumajaamad, mis samuti kasutatud kütuse Venemaale ümbertöötamiseks saadavad.\nPlaani toetajate sõnul võimaldab see rahapuuduses Venemaal teenida 10 aasta jooksul umbes 20 miljardit dollarit. Saadud raha on plaanis kulutada Venemaa oma tuumajäätmete käitlemise probleemide lahendamiseks.\nPlaani järgi ladustatakse imporditud kütus aastani 2021, mille järel algab selle ümbertöötlemine. ?Massiline kasutatud tuumakütuse import tähendab välimaituid katastroofilisi tagajärgi ökoloogilisele keskkonnale, mis ohustavad Venemaa elanike elusid veel sajandeid,? hoiatab plaani muude kriitikute hulgas ka Venemaa Teaduste Akadeemia.\nSeaduseelnõu peavad veel kinnitama parlamendi ülemkoda ja president.


Sõidukite hoiustamine ja vedu - Supermarket\nMootorratta kohver 35 l ühe..\n35-liitrises mootorratta kohvris on küllaldaselt ruumi kiivri, riiete või muude asjade hoidmiseks. Kiivrikohver on valmistatud kvaliteetsest PPst, mis muudab selle vee- ja ilmastikukindlaks. Kiirvabastuse süsteemi abil saab kohvrit hõlpsalt eemaldada..\n35-liitrises mootorratta kohvris on küllaldaselt ruumi kiivri, ri..\nMootorratta kohver 24 l ühe..\n24-liitrises mootorratta kohvris on küllaldaselt ruumi kiivri, riiete või muude asjade hoidmiseks. Kiivrikohver on valmistatud kvaliteetsest PPst, mis muudab selle vee- ja ilmastikukindlaks. Kiirvabastuse süsteemi abil saab kohvrit hõlpsalt eemaldada..\n24-liitrises mootorratta kohvris on küllaldaselt ruumi kiivri, ri..\nUniversaalne kate tootjalt ProPlus sobib hobutreileri kaitsmiseks. Kvaliteetsest polüestrist kate on väga vastupidav. Õhutusavad tagavad katte all õhuringluse, muutes selle õhku läbilaskvaks.Värvus: hallMaterjal: 100% polüester Oxford 300DMõõtmed: 37..\nUniversaalne kate tootjalt ProPlus sobib hobutreileri kaitsmiseks..\nKäru abil saate transportida kajakit või kanuud, lihtsalt asetage see alusele, kinnitage rihmadega ja oletegi valmis minema. Vedrudega jalg hoiab käru kaldal püsti, et süsta oleks kerge veest välja võttes laadida. Käru mõlemal küljel on kaks vahtkumm..\nKäru abil saate transportida kajakit või kanuud, lihtsalt asetage..\nKoormavõrgud, 2 tk, 2,5 x 4..\nMeie tugev koormavõrk on suurepärane koormate kindlaks kinnitamiseks treileritele, veokikastidele, auto katusele või paatidele. Koormavõrgu kasutamist nõuab enamik Euroopa Liidu riikidest. 100% PP-st valmistatud koormavõrk on ilmastiku- ning UV kinde..\nRehviriiul 795 kg, teras\nVastupidav rehviriiul on teie töökoja või garaaži jaoks täiuslik rehvide hoidmise lahendus. See on ideaalne hooajaliste rehvide, maastikuauto rehvide, ATV rehvide jms hoidmiseks. Mitmeotstarbeline rehviriiul on tugeva, vastupidava ja stabiilse terask..\nVastupidav rehviriiul on teie töökoja või garaaži jaoks täiuslik ..\n2 tugitoru 2 klambriga 48 mm..\nKvaliteetsest tsingitud terasest tugitorud ja klambrid on roostekindlad ja toekad. Klambri käepideme otsas on kummist haardepind lihtsama manööverdamise jaoks. Pöörake seda klambri avamiseks või sulgemiseks lihtsalt päri- või vastupäeva. Tuge kasutat..\nKvaliteetsest tsingitud terasest tugitorud ja klambrid on roostek..\nRullidega paadialus treileri..\nPaadialus vintsi kinnitamise..\nAlumiiniumist mootoriga tugi..\nKaravani tugiratas aitab teil liigutada karavani, paadikäru või hobutreilerit. Kompaktne ja kaasaskantav tugiratas on hõlpsalt liigutatav ning sobib seega väikestesse ruumidesse nagu tagahoovidesse, parklatesse, sissesõiduteedele, karavaniparkidesse ..\nKaravani tugiratas aitab teil liigutada karavani, paadikäru või h..\nProPlus tugiratas plastist �..\nTugiratas on asendamatu järelkäru ühendamiseks ja lahtiühendamiseks. Kui vajate oma haagisele tugiratast, on see parim valik. Seadme maksimaalne kandevõime on 300 kg.Toru diameeter: 48 mmRataste arv: 2Ratta mõõdud: 26 x 8,5 cmMaksimaalne kandevõime (..\nProPlusi stabilisaatorialused on suurepärane lahendus teie haagise või haagissuvila turvaliseks stabiliseerimiseks matkareisidel või muul pikemal peatumisel. Aluste kõrgus on reguleeritav vahemikus 280 mm kuni 430 mm. Komplekti kuulub 4 alumiiniumalu..\nProPlusi stabilisaatorialused on suurepärane lahendus teie haagis..\nProPlus laia veose ohutusmä..\nProPlusi koormavõrk 1,50 x ..


William Laanekõrb – Vikipeedia\nWilliam Laanekõrb (28. mai 1910 Rapla – 4. jaanuar 2004 Adelaide) oli eesti lendur ja Saksamaa sõjaväelane (kapten).\nWilliam Laanekõrb lõpetas 1928. aastal Tallinna Reaalkooli, läbis seejärel sõjaväeteenistuse ning asus tööle AS-i J. Puhk & Pojad, algul ametnikuna ja hiljem Tallinna osakonna juhatajana. Alates 1936. aastast oli ta Eesti Avio asjaajaja, hiljem peaosanik.\nLaanekõrb oli mitmekülgne sportlane – parimaid tulemusi saavutas purjetamisel, kuid ta harrastas edukalt ka jalg-, võrk- ja jääpalli ning ratsutamist. 1935. aastal omandas ta Õhu- ja Gaasikaitse Liidu mootorlendurite kursusel mootorlenduri kutse. Ta oli Eesti Aeroklubi sekretär, 1938. aastal viidi ta sõjaväes üle lennuväe reservi ning sai aeroklubis lennata sõjaväe reservlenduritele ette nähtud tundide jagu. Laanekõrb jõudis 1. juuniks (juunipöördeks) 1940 iseseisvalt lennata 83 tundi ja 10 minutit. Auaste – kapral.\n1942. aastal kuulus W. Laanekõrb Sonderstaffel Buschmanni asutajate hulka ning sellega seoses anti talle leitnandi auaste. 1. aprillil 1943 sai ta 127. luurelennugruppi esimese salga ülemaks. 1943. aasta novembris, mil 127. luurelennugrupist eraldati iseseisvaks üksuseks 11. öölahingulennugrupp, määrati ülemleitnant William Laanekõrb üksiku mereluurelennusalga 1/127. ülemaks. Ta taganes koos salgaga 1944. aastal Saksamaale, kus salk 25. oktoobril 1944 likvideeriti.\nPärast sõja lõppu elas W. Laanekõrb koos abikaasa ja lastega Baieris Wielandshagi UNRRA põgenikelaagris ning töötas kohalikus IRO peakorteris. 1949. aastal emigreerus ta kolme lapse ja abikaasaga Austraaliasse, kus sai töökoha pangas.\nIdamedal (Medaille Winterschlacht im Osten 1941/42)\nLuurelenduri kuldmärk (Frontflug-Spange für Aufklärer im Gold)\nRaudrist, II klass\nRaudrist, I klass\nAupokaal erilise saavutuse eest õhusõjas (Ehrenpokal für besondere Leistung im Lufkrieg)\nIn memoriam. Sõjaväelendur kapten William Laanekõrb. Võitleja, jaanuar 2004, nr. 1, lk. 2 ja 6.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=William_Laanekõrb&oldid=5874478"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 20:47, 11. aprill 2021.


Liverpool Archives - Page 4 of 25 - Jalgpall24\nPealeht / Klubid / Liverpool (Leht 4)\nKloppil oli eelmisel aastal laual konkreetne pakkumine ja võimalus Liverpoolist lahkuda\n10/10/2019\tInglismaa, Liverpool 0\nLiverpooliga mullu Meistrite liiga võitnud ja tänavu klubiga kindlas joones Premier League’i tiitli suunas sammuval Jürgen Kloppil oli Dortmundi Borussia tegevjuhi Hans-Joachim Watzke autobiograafias “Real love: A life with BVB” avaldatu põhjal võimalus aasta eest taas oma endisesse koduklubisse Dortmundi naasta. 2017/18 hooaeg oli Dortmundile väga keeruline periood, kui suvel …\n07/10/2019\tInglismaa, Liverpool 0\nLiverpooli šveitslasest ääreründaja Xherdan Shaqiri pole peatreener Jürgen Kloppi plaanidesse kuigi tihti kuulunud, kuid see-eest on 27-aastane mees rahul oma rolliga. 2012. aasta talvel siirdus Shaqiri Šveitsi tippklubist Baselist Müncheni Bayerni ridadesse, kellega tuli kahel korral Saksamaa meistriks ja võideti ka Meistrite liiga. Vähese mänguaja tõttu jätkus tema karjääri 2015. …\n06/10/2019\tLiverpool, Meistrite liiga 0\nLiverpooli meeskond alistas 2. oktoobril Meistrite liigas Austria tippklubi Salzburgi Red Bulli skooriga 4:3. Palju kõneainet pakkus mõistagi fakt, kuidas Inglismaa gigant üldse lubas endale kolm väravat lüüa ja seejuures 3:0 eduseisu maha mängida, kuid paljude arvates oli üllatav ka see, et Salzburg tegi poolajal enda riietusruumijuttudest video ja kõige …\nLiverpool oli libastumisele lähedal, Tottenhami mängupäev kujunes veel süngemaks kui 2:7 kaotus Bayernile\n05/10/2019\tAston Villa, Brighton, Burnley, Crystal Palace, Everton, Inglismaa, Leicester, Liverpool, Norwich, Sheffield United, Tottenham, Watford, West Ham 0\nInglismaa kõrgliiga kaheksandas voorus pääses Liverpool üleminutitel Leicester City vastu esimeste punktide kaotusest. Suure võidu said Brighton & Hove Albion ja Aston Villa vastavalt Tottenham Hotspuri ning Norwich City üle. Seitsme vooruga vaid võite tunnistanud Liverpooli ootas nüüd ees suurem proovikivi Leicester City näol. Endise Liverpooli peatreeneri Brendan Rodgersi hoolealused …\nLiverpooli tähtmängija olulise matši eel: Vardy skoorib alati!\n04/10/2019\tInglismaa, Leicester, Liverpool 0\nInglismaa kõrgliiga kaheksanda vooru üheks põnevusmänguks on Liverpooli ja Leicester City vaheline vastasseis. Senegali ründaja Sadio Mane arvates peab Liverpool endast senisest veelgi enam andma, kui tahetakse Licesterile vastu saada ja hoida nende ründestaar Jamie Vardy väravata. Liverpool on Premier League’is tänavu suurepäraselt esinenud, kui seitsmest mängust on võidetud kõik. …\nLiverpool pidi Austria klubiga Anfieldil ränka vaeva nägema, Chelseale samuti raske võit\n03/10/2019\tChelsea, Liverpool, Meistrite liiga 0\nMeistrite liiga kolmapäevastes mängudes teenisid kaks võistlustules olnud Inglismaa klubi Liverpool ja Londoni Chelsea võidu. Suurima üllatuse osaliseks sai aga Napoli, kes mängis Belgia klubi Genk’iga väravateta viiki. Liverpool avas juba üheksandal minutil skoori, kui Sadio Mane mängiti värava ette vabaks ja senegallasel skoorimisega probleeme ei tekkinud. Trent Alexander-Arnoldi terava …\nTottenham pääses vaatamata Llorisi prohmakale, City sai samuti ehmatuse osaliseks\n28/09/2019\tAston Villa, Bournemouth, Brighton, Burnley, Chelsea, Crystal Palace, Everton, Inglismaa, Liverpool, Manchester City, Norwich, Sheffield United, Southampton, Tottenham, Watford, West Ham, Wolverhampton 0\nInglismaa kõrgliiga seitsmendas voorus suutsid ainsatena võõrsil võidukad olla Liverpool ja Manchester City. Kolm punkti kirjutasid tabelisse juurde veel ka Londoni Chelsea, Tottenham Hotspur ja Wolverhampton Wanderers. Seni kuue vooruga vaid kaks võitu kogunud Tottenham võttis koduväljakul vastu Southamptoni. Kohtumine algas Londoni klubi poolt vaadatuna edukalt, kui 24. minutil leidis …\nVan Dijk: mind ja Messit ei saagi võrrelda\n24/09/2019\tInglismaa, Liverpool 0\nEsmaspäeval toimus Milanos FIFA korraldatud auhinnagala aasta parimatele jalgpalliga seotud inimestele. Kõige põletavam küsimus oli, kes valitakse aasta parimaks meesjalgpalluriks ja kui hiljuti oli UEFA poolt selleks Liverpooli keskkaitsja Virgil van Dijk, siis nüüd sai auhinna Barcelona pallivõlur Lionel Messi. Kolme nominendi hulgas oli veel ka Torino Juventuse staar Cristiano …\nEndine Inglismaa koondise ründaja: Liverpoolis pole piisavalt sügavust, et City troonilt tõugata\n23/09/2019\tInglismaa, Liverpool, Manchester City 0\nAastatel 2000-2004 Liverpoolis pallinud ja 62 korral Inglismaa koondist esindanud Emile Heskey sõnul viitab kõik Premier League’i tiitli võitmisel ka sellel hooajal Manchester City kasuks, sest neil on valikuid lihtsalt rohkem. “Meeskonna sügavust arvesse võttes on praegu Cityl parim koosseis. Kui võtad mingi kindla mängija neilt ära, siis on neil …\n22/09/2019\tChelsea, Inglismaa, Liverpool 0\nLondoni Chelsea peatreener Frank Lampard jäi vaatamata Premier League’i kuuenda vooru 1:2 kaotusele Liverpoolile oma hoolealustega rahule ning tõdes, et Sinised väärisid võitu rohkem kui kaks väravat standardolukordadest löönud vastane. Valitsev Meistrite liiga võitja Liverpool avas skoori 14. minutil, kui trahvikasti lähistelt oli kasutada karistuslöök. Mohamed Salah mängis selle kavalalt …\n4 / 25Esimene...«23456\t»\t1020...Viimane


Viridian Male Multi CoQ10 & Zinc - Tervisekompleks meestele koensüüm Q10 ja tsink - 90tbl - toidulisand\nEsileht » Meeste multikompleks CoQ10 & tsingiga - 90tbl\n2 kaplit päevas koos toiduga, juues suure klaasi vett.\nB12-vitamiin aitab vähendada väsimust ja väsimuse tunnet, säilitada normaalset energiaainevahetust, närvisüsteemi toimimist ja punaste vereliblede moodustumist ning vähendada väsimust ja väsimuse tunnet.\nB6-vitamiin aitab säilitada psüühika normaalset toimimist,reguleerida hormoonide aktiivsust, vähendada väsimust ja väsimuse tunnet.\nFolaadid aitavad säilitada normaalset vereloomet, immuunsüsteemi normaalset toimimist, täita teatud funktsioone rakkude jagunemise protsessis, säilitada normaalset aminohapete sünteesi, hoida psüühika normaalset toimimist, vähendada väsimust ja väsimuse tunnet.\nTsink aitab säilitada normaalset viljakust ja paljunemist, normaalset immuunsüsteemi toimimist, normaalset kognitiivset funktsiooni, normaalset DNA sünteesi ning säilitada luude, juuste, küünte, naha normaalset seisundit. Tsink täidab osaleb ka rakkude jagunemise protsessis.\nVask aitab säilitada normaalset immuunsüsteemi toimimist, juuste normaalset pigmentatsiooni, normaalset energiavahetust ja närvisüsteemi tööd,\nSeleen aitab säilitada normaalset spermatogeneesi, kilpnäärme tööd, aitab kaitsta rakke oksüdatiivsete kahjustuste eest ning säilitada juuste ja küünte normaalset seisundit.\n2 kapslit sisaldavad: B6-vitamiini 10 mg (714% NRV), foolhapet 400 µg (200% NRV), B12-vitamiini 200 µg (8000% NRV), tsinki 25 mg (250% NRV), vaske 2 mg (200% NRV), seleeni 100 µg (182% NRV), koensüümi Q10 25 mg, lükopeeni 500 µg, nõgese juurt 140 mg, seksturnera lehti 100 mg, kõrvitsaseemneekstrakti 100 mg, tomati vilju 80 mg, brokoli ekstrakti 55 mg, männikoore ekstrakti 30 mg, viinamarjaseemne ekstrakti 10 mg.\nKoostisosad: stabilisaator: hüdroksüpropüülmetüültselluloos;\nTestoBoost - 130tbl


Lehekülgi: 1 2 3 4 5 .. 36\nPealkiri: Audi 100/200/5000/V8 omanikud C2 ja C3 (Vastuseid: 887 | Vaatamisi: 118197)\npostitati 16.01.14 21:50\nVolkaril oli vr6 mootoriga kasutuses 10 poldiga hooratas, ja kuskilt olen kuulnud et keegi paigaldas V8 isendile.\nAga miskit tuli ymber treida, vist oli keskmine auk suuremaks.\npostitati 16.01.14 22:45\nMillise põlvkonna võrrkuus mootoril see on ? Uuemal või vanemal ? Ning ega needki teab kui levinud ole, suht haruldased juba.\npostitati 17.01.14 06:50\nOn selgunud, et eesmise parempoolse käändtelje sarniiri pesa on siiski pees, seega on küsimus millised käändteljed mulle sobivad?\nKas audi 100 oma läheb või on liiga erinev? tähtis on, et laager oleks sama mõõduga ja oleks abs anduriga\_pesaga ning suppordi augu kohad oleks samad.\nKisub selle asja ikka sinnapoole, et tuleb omale doonorauto ära teha\_osta.\npostitati 17.01.14 08:08\nMis mõõduga sul sharniir on kas 18 või 19mm? Siiski eeldan et 18mm, C3 sajal on täpselt sama käändtelg, erinevus võib olla rummu poldi valemis ainult.\npostitati 18.01.14 16:10\nKa siis eilsest taas c3-100 omanik. Sedakorda siis ka Quattro.\nKui kellelgi on pakkuda huvitavaid juppe sellele isendile siis kindlasti pakkuda.\nHetkel siis tarvis: Bensupump,starter ja summuti täies pikkuses.\nHuvitaks veel pikk tagumine tuli,lukuauk tule sees ja Quattro märk iluvõrele.\npostitati 18.01.14 21:24\nSeda teemat pead rohkem uurima, kui kellegil näiteks kodus VR6 laiali ja saaks hooratast oma silmaga kaeda, oleks kindlasti abiks\npostitati 19.01.14 00:03\npostitati 19.01.14 14:45\nKas mitte polnud 91-97 aasta isenditega tegu, ja peangi asja uurima. Minu isendiga selgusid siis sellised lood et, keegi tark on kunagi hooratta ymber treinud ja nd läheb 200 10vt siduri korv. Viimane ei taha kuidagi seda kinni hoida kui vähe rohkem peenestada\nSamas käinud m6te peast läbi- Treida mingist hardoksi taolisest materjalist ja hammasvöö vanalt v6tta ning uuele peale kuumutada.\nSamas kysiksin siis k6igilt PT AHK AEC mootoritega isendite omanikelt, kas teil k6igil liiguvad masinad sujuvalt kui s6itma lähete. Nimelt mul selline jama juba pikka aega olnud- sujuvat s6itu ei saa nautida. Ebayhtlaselt läheb kui vajutada siis on selline tunne et, mingi asi nagu pooks kinni ja siis laseb jälle minna. Ei n6kuta vaid nagu lainetaks.\nSisselaske poolepeal nagu lekkeid ei ole tuvastanud, pump on vahetatud, sisselaske temp andur uus, eest k6ik klemmid ja juhtmed ok! Rihma märgid paistsid paigas olema.\nVaikselt hakkab juba siiber saama, kui suveks korda ei saa- siis diiseldan ära!!\nJa selline juhtum oli veel- Sai korralikult kuuma antud, kolded korralikult punaseks, ja hiljem selgus et lamda juhtmed olid lyhises omavahel. Kas on v6imalik et keeras aju peeti?\npostitati 21.01.14 19:03\nNonii härrased- mina suutsin keerata oma V8 k6verasse!! K6ik jupid saadaval , peale esi stange, radika ja esi tulede.\npostitati 21.01.14 19:43\nMiks sa seda tegid!!? Ise terve?\npostitati 21.01.14 19:51\nKas mingit taastamise/remontimise võimalust ei ole?\npostitati 21.01.14 20:02\nIse ok ja taastamiseks läheb suht suur töö, poolraamid m6lemad ca 20sm k6verad vasakule poole. Mootorist ettepoole k6ik pudi\nKurat kui kahju\npostitati 22.01.14 11:27\nTänu Eints-ile ärkab varsti V8 taas ellu, paraku uues kestas\npostitati 22.01.14 12:57\nSiin on lehe lõpus näidis ka.\npostitati 22.01.14 18:39\nSelle teksti asemele, mis ma praegu kirjutasin mõelge see tikutaku emotikon ise.\npostitati 22.01.14 22:17\nÜhtlasi nüüdsest üle täiskomplektne V8 3.6 PT mootor Sobib häti mõne projektika tarvis. Vajadusel saan pakkuda ka paigaldust\npostitati 30.01.14 18:56\nKuna c3 kerega 100-le varuosi just palju ple saada, siis uurin äkki kellelgi pakkuda päikesesirmi kinnitust?Sellist heledast plastist peeglipoolset ja juhi sirmi oma.Kõrvalistuja omal on juhe taga.See sirmi valguse tarbeks.\npostitati 30.01.14 20:42\nAga meie käisime täna proovi s6itu tegemas Kenasti sujus aga avastuseks ei toimi enam kesklukk, kas see saab kuidagi olla seoses nina laksuga? On kellegil kogemusi?\npostitati 31.01.14 08:15\nKurja ma just hakkasin nimekirja koostama mida vaja\npostitati 31.01.14 18:33\nAlgselt postitas: Mürr\nMina võtsin c4´ja küljest, teist tooni on, aga toimib ja kruvid sama augu vahega!\npostitati 31.01.14 20:09\nkeegi teab milles viga kui spidomeetri valgustus pirnid ei tööta (ostsin uued ning vahetasin ära kuid mitte mingi valemiga ei taha tööle hakata) kuigi teised tuled töötavad...\npostitati 31.01.14 21:06\nNina avariil kesklukuga seost küll ei näe.\nKas ükski näidikuploki taustvalguse pirn ei põle või ainuld osad?\nÜhtlasi sain kätte VR6 hooratta\npostitati 31.01.14 23:40\nPildid selged,kaitse läbi- ja aut salongi valgustus ei töötan'd samuti. praegu asi ok\npostitati 31.01.14 23:42\nMis tulemus on?\npostitati 01.02.14 06:55\nAlgselt postitas: Gregor335\nViska reostaadile pilk peale


Tajumaailm: jaanuar 2010\nMartin Heideggeri „Kunstiteose algupära“ – märkmeid ja tõlgitsusi peatükile „Asi ja teos“\nHeidegger lk 21 (leheküljed viitavad Ülo Matjuse tõlkele (Ilmamaa 2002)): võimaldame asjale justkui vaba välja selleks, et ta oma asisust vahetult näitaks; ja 22: Asi peab ise oma endaslasumise juurde jäetama. Ta tuleb omaks võtta talle omases püsivuses.\nCDL: Laseme asjal, olgu teosel või mistahes muul asjal, olla tema ise.\nH 28: jõupingutus asja asisuse määratlemisel paistab leidvat suurimat vastuseisu … asi tõmbub mõtlemise eest eemale kangekaelseimalt … peaks see pelga asja tagasihoidumine, peaks see endas lasuv eimillekski-sunnitus nimelt asja olemusse kuuluma?\nCDL: Seotud probleemiga kuidas asjadest rääkida, mõelda, neid kirjeldada. Näiteks kuidas rääkida arhitektuurist. ’Tagasihoidumine’ – seotud otseselt ’keeleks pugemise’ ja kontseptualiseerimise raskusega.\nH 29: valime paari talunaisesaapaid\nCDL: Miks ta valis analüüsiks maali, pildi, mitte enda kingad?\nH 29: abinõu teenib … abinõu-tarvitamise protsessis peab abinõulisus meid tegelikult kohtama.\nCDL: Arhitektuuri abinõulisus tuleb ilmsiks seda kasutades.\nH 30: Jalanõude tumedast avausest väljatunginud sisemusest jõllitab töiste astumiste vaev. Jalanõude viltuvajunud raskusse on kuhjunud visadus aeglasest käimisest üle kaugele ulatuvate ning aina samade põllupeenarde, mille kohal hõljub rauge tuul. Nahal on maapinna niiskust ja küllasust. Taldade alt libiseb läbi laskuva õhtu kaugusse väljatee üksindus. Jalanõudes väreleb maa mahavaikitud kutse, ta vaikne annetus küpseva vilja näol ning ta seletamatu loobumus endast talvise põllu lagedal söödil. Läbi selle abinõu tõmbub kaebuseta kartus leivajätku pärast, sõnatu rõõm uue jagusaamise üle puudusest, vabin sünnituse tulemisest ja värin surma ähvardusest. Maa juurde kuulub see abinõu ning talunaise maailmas on ta hoitud. Sellest hoitud juurdekuulumisest tõuseb abinõu ise üles oma endas-olemisse.\nCDL: Kas see ongi reduktsioon? Kas Heidegger sooritas siin reduktsiooni? See on ’olemispoeetiline süvaanalüüs’ ehk ’asja-olemise’ tabamine. Võib-olla on see muu hulgas ka esteetilise kogemuse kirjeldus ja mõttepoeesia (selle ehedaimal kujul).\nH 31: Abinõu abinõulisus seisneb küll ta teenivuses. Aga see ise lasub abinõu olemusliku olemise täiuses … nimetame seda kindluseks ehk kandvuseks ehk usaldusväärsuseks ehk usaldatavuseks (Verlässlichkeit) … abinõu usaldatavuse jõul on ta kindel oma maailmas … alles abinõu usaldatavus annab lihtsale maailmale ta varjatuse ning kindlustab maale ta püsiva pealetungi vabaduse … Abinõu teenivus on usaldatavuse olemuslik tagajärg … abinõuna-olemise tühjumine tähendab usaldatavuse kadumist.\nCDL: ’Tähendusloome’ on garant ehk ’olemis-alus’ ehk ’olemis-tagatis’. Selgemini, ’tähendus-loodumus’ on abinõu ’olemis-tagatis’ ehk ’olemis-alus’ ehk „vundament“. Rakenda arhitektuuri tõlgendamisel.\nH 32-33: Teose läheduses olime järsku mujal, kui tavatseme olla harilikult … teos andis teada, mis see jalanõu tões(ti) on … alles teose läbi ja ainult teoses tuleb pärisomaselt oma paistvusse abinõu abinõuna olemine … Van Goghi maal on selle avamine, mis see abinõu, see paar talunaisesaapaid tões(ti) on. See olev astub siia oma olemise varjamatusse välja … Teoses on teoksil tõe loodumine.\nCDL: Tõde kui oleva varjamatus. Kas tõde loodub ainult teoses või mujal ka? Kui arhitektuur on abinõu, siis kus ta loodub, kus ta avaneb, kus ta tõde loodub? Kui arhitektuur on teos, siis mis tõde, mille või kelle tõde temas loodub? Olemis-tõde?\nH 33: Kaunis kunstis ei ole mitte kunst kaunis, vaid teda nimetatakse nõnda, kuna ta toob esile kauni.\nH 36: Kunstiteos avab oleva olemise omal viisil. Teoses loodub see avanemine, s.t. ilmnemine, s.t. oleva tõde. Kunstiteoses on oleva tõde teosesse seadunud. Kunst on tõe teosesse-seadumine.\nCDL: See on Heideggeri kunstidefinitsioon.\nKas tõde võib mujale ka kui ainult teosesse seaduda?\nKust leida aluspõhja (Grund(e)), kuidas põhjata oma öeldut, öeldavat?\nMinu jaoks on arhitektuur alati (või esmalt ?) abinõu (Zeug). (Pea alati meeles ka asja omaväärtust, seda, mis seotud eetika ja teiste ’võimalike maailmatega’.)\nArhitektuuril (kas tehiskeskkonnal tervikuna?) on (võib-olla) abinõu ja teose kaksik-loodumus või koos ’asisusega’ isegi kolmik-loodumus. Kui kaugel on siit ’Gevierte’, mis oma olemuselt juba nelik-loodumus?\nMulle näib Heideggeri käsitlus kunsti(teose)st üsna traditsiooniline ja staatiline. Himanka rääkis loengus sellest, kuidas pärast Paul Klee kodu külastamist, mis juhtus aastaid pärast „Kunstiteose algupära“ kirjutamist, olevat Heidegger tunnistanud, et ta peaks täiesti uue raamatu kirjutama. Ehk mul on tunne, et Heideggeri „Kunstiteose algupära“ aegne kunstikäsitlus ei sobitu modernistliku, rääkimata sellest uuema, traditsioonilisest kunstist palju avaramates tõmmetes looduva kunsti analüüsimiseks. Kuidas oleks Heidegger Duchamp’ teoseid analüüsinud? Kuidas oleks Heidegger saanud hakkama ’tingimatu vastastikkususe’ diskursuse väljal?\nPostitaja: Carl-Dag Lige kell 20:18 3 kommentaari:\nMartin Heideggeri „Kunstiteose algupära“ – märkmei...


Vareselõks – Ann Cleeves скачать fb2, txt, rtf, epub, читать онлайн\nThe Rover Boys Down East: or, The Struggle for the… Скачать книгу «The Rover Boys Down East: or, The Struggle for the Stanhope Fortune»: //litres.ru/23145699/?lfrom=236201804 //litres.ru/23145699/?lfrom=236201804 //litres.ru/23145699/?lfrom=236201804 //litres.ru/23145699/?lfrom=236201804 Читать книгу «The Rover Boys Down East: or, The Struggle for the Stanhope Fortune»: //www.litres.ru/pages/quickread/?art=23145699&lfrom=236201804 Купить книгу\nLäbi räga – Jüri Grauberg Jaanus Bierbrauer pole veel Mallangi külakooli lõpetada jõudnud kui temast saab oma kodutalu noorperemees, sest vanemad vennad ei pea maaelust midagi. Haige ema ja loomad tahavad ju hooldamist ja piimaringid tegemist, mis sellest, et jõudu veel napib… Nii algabki ühe talust sirgunud noore mehe lugu, mis jõuab trioloogia jooksul tänapäevasündmusteni…\nKeelatud vilja tänav – Louise Doughty Yvonne Carmichaelil on suurepärane karjäär, ilus kodu ja hea abielu. Aga kohtumine võhivõõraga toob kaasa kirgliku kõrvalhüppe. Kahe elu lahus hoidmine näib esmapilgul lihtne. Kuid siis leiab ta end süüpingist. Ja kohtusaalis sõltub kõik ühest õhtust pimedal tupiktänaval. … see hetk ongi käes. Hetk, mil kõik variseb kokku ja ma…\nMinu Afganistan. Jumalale lähemal – Janek Somelar Ma läksin Afganistani Eesti kaitseväe vormis ja ära tulin eraturvafirma kuues, aga riiete vahetus ei olnud ainuke muutus, mille seal läbi tegin. Afganistani kohta räägitakse karme sõnu. See olevat raske kliimaga, ligipääsmatu nii pinnamoe kui kultuuri poolest. Väga suletud paik, mille külalislahkusest kuuleb väga vähe, vaenulikkusest ja vägivaldsusest palju. Aga…\nRändaja. 1. raamat – Diana Gabaldon Diana Gabaldoni „Võõramaalase” sarja kangelane Claire valmistub taas ajareisiks. „Võõramaalase” sarja peategelaste Claire’i ja Jamesi viimasest kohtumisest on möödunud kakskümmend aastat ja aeg on edasi läinud nii 20. kui ka 18. sajandis. Viimane asi, mida Claire Jameist teadis, oli see, kuidas too Cullodeni all langes. Koltunud paberite uurimine toob välja…\nLaps, kelle aeg unustas – Siobhan Dowd Tollikaugusel pruunist turbaseinast ta kangestus. „Siin on midagi. Maa sees. Käsi.“ Onu Tallyga mägedes turvast lõigates leiab Fergus midagi, mis sunnib ta südant lööki vahele jätma. Sügaval rabaturba sees paistab lapse surnukeha. Ja näib, et see laps on langenud mõrva ohvriks. Sedamööda, kuidas Fergus püüab leida oma teed teda ümbritsevas…


Eduseisu taastanud United mängis selle viimasel sekundil uuesti maha, Arsenali probleemidel ei näi lõppu tulevat – Jalgpall24\nAvaldatud 07.02.2021; 01:00\nAutor Jalgpall24.ee 07.02.2021; 01:00\nInglismaa kõrgliiga laupäeval toimunud kohtumistes teenisid võidu Newcastle United ja Aston Villa. Kolm matši lõppesid viigilise tulemusega, mille seas ka valusalt võidust ilma jäänud Manchester United.\nUnited haaras koduplatsil Evertoni vastu 24. minutil eduseisu Edinson Cavani tabamusest ning Bruno Fernandese kaunist kauglöögist lõppes poolaeg 2:0. 49. minutil oli Evertonil aga Abdoulaye Doucoure abiga vastus olemas ning kolme minuti möödudes viigistas seisu James Rodriguez. Kaotusseisu United siiski ei jäänud, kui 70. minutil suunas karistuslöögist tulnud palli Scott McTominay võrku. Pikalt hoidis United kolmest võidupunktist kinni, aga viiendal üleminutil oli Dominic Calver-Lewin värava lähistel õiges kohas ja Everton võttis dramaatilise viigipunkti ikkagi ära.\nArsenal saabus võõrsilmängule Aston Villaga vägagi õnnetu tulemuse pealt, kui jäädi 1:2 alla Wolverhamtpon Wanderersile ning mäng lõpetati üheksa mehega. Kaks viimast mängu oli meeskond olnud võiduta (lisaks Wolverhamptoni mängule tehti 0:0 viik Manchester Unitediga – toim.) ja nüüd loodeti igal juhul võidulainele tagasi pääseda. Kulus aga vähem kui kaks minutit, mil Arsenali mehed tegid ohtlikus tsoonis söödueksimuse, vastased toimetasid palli värava alla ning Ollie Watkins pani võrgu sahisema. Arsenal ei suutnudki sellele ülejäänud ajaga vastata ja leppida tuli hooaja kümnenda kaotusega.\nNewcastle United sai magusa võidu koduplatsil Southamptoni üle. Viimane oli hiljuti koguni 0:9 Manchester Unitedile kaotanud ja nüüdki algas matš kohutavalt, kui Newcastle haaras Joseph Willocki 16. ning Miguel Almironi 24. minuti tabamustest 2:0 eduseisu. Southamptoni eest skooris 30. minutil Liverpoolist laenule toodud Takumi Minamino vägeva löögiga lati alla, aga poolaja lõpetuseks sai Almiron oma teisegi värava kirja. Teise poolaja alguses vähendas James Ward-Prowse taas vahet ja Newcastle andis külalistele kõik trumbid ka kätte, kui 50. minutil teenis oma teise kollase kaardi Jeff Hendrick. Väljakul enamuses olles Southampton viigini ikkagi enam ei jõudnud ja viies järjestikune kaotus Premier League’is sai tõsiasjaks.\nBurnley – Brighton & Hove Albion 1:1\nNewcastle United – Southampton 3:2\nFulham – West Ham United 0:0\nManchester United – Everton 3:3\nPrevious Post Ferdinand pärast Tottenhami järjekordset kaotust: neil pole Harry Kane’ita mingit isiksust\nNext PostCity hävitas teise poolajaga Alissoni eksimustest tulvil Liverpooli, Londoni tipud võidukad


Väljakuulutamise kuupäev: 22.12.2017\nVõistlustööde esitamise tähtaeg: 28.02.2018 10:00\nIdeekonkursi eesmärgiks on valida välja parim Tabivere Põhikooli juurdeehituse ideekavand.\nTabivere Põhikool asub Tabivere alevikus, aadressil Hariduse 1, Tabivere vald, Jõgevamaa (KÜ 77301:002:0089). Tegemist on mitmes etapis rajatud hoonete kompleksiga (sh 2 õppekompleksi/-tiiba, võimla ja spordikompleks), kus kõik hoone osad on omavahel ühendatud ning sisemine liikumine hoone-osade vahel on tagatud. Olemasolev õppehoone on osaliselt aga väga amortiseerunud ning pinnakasutus ei ole optimaalne/mõistlik. Palju on üldpinda koos koridoride ja keldriga. Esmane kasutuselevõtu aasta on 1974. Ehitusregistri kood 120673795 ning kogu kompleksi netopind 5 426,5 m². Hoone on 2-korruseline koos täiskeldriga.\n2017/2018 õppeaastal õpib koolis 133 õpilast ja neid õpetab 19 õpetajat. Lisaks tegutsevad koolis muusika ja huvikool. Olemas on täismõõtmetega võimla ja suur staadion, lisaks on spordihoones raskejõustikusaal.\nIdeekonkursi lahenduse tulemusel on eesmärgiks rajada kaasaegne, nõuetekohane ja optimaalse pinnakasutusega õpikeskkond (juurdeehituse osa) kuni 180 õppekohaga.\nTegevusi viiakse ellu Haridus- ja Teadusministeeriumi „Perioodi 2014-2020 põhikooli õppehoonete investeeringute kava“ alusel kaasrahastatavast projektist. Projekti omafinantseeringu katab Tabivere Vallavalitsus.\nVõistlus algas 22.12.17\nTööde esitamise tähtaeg 28.02.2018 kell 10:00\nIdeekonkursil 1.-3. koha saavutanud pakkujatele maksab hankija auhinnaraha. Auhinnad on järgnevas väärtuses: I KOHT – 10 000 EUR; II KOHT – 5 000 EUR; III KOHT – 3 000 EUR.\nPiret Siivelt, Tabivere Põhikool, direktor\nTarmo Raudsepp, Tabivere Vallavalitsus, vallavanem\nLiia Koorts, Tabivere Huvikool, direktor\nKatrin Koov, Eesti Arhitektide Liit, president, volitatud arhitekt, tase 7\nTiit Sild, Eesti Arhitektide Liit, volitatud arhitekt, tase 7\nJiri Tintera, volitatud arhitekt, tase 7, Tallinna Tehnikaülikool, Ehitise projekteerimise lektor; Valga linnaarhitekt\nMikk Pärdi, volitatud arhitekt, tase 7, NEED arhitektid OÜ juhatuse liige; Ateljee Null OÜ, OÜ ARTES TERRAE vastutav spetsialist\nVõistluseeskiri on kooskõlastatud EALiga.\nVõistluse materjalid riigihangete registris: https://riigihanked.riik.ee/register/hange/193610


Wordwall lubab tasuta kasutada pildilolevat 18 ülesande malli ja tasuta konto all luua 250 interaktiivset ülesannet. Osadel tasuta mallidel (st 13-nel) on võimalik loodud interaktiivne tööleht muuta ka prinditavaks tööleheks.\nHea lisavõimalus on juba olemasoleva sisuga ülesandel malli vahetuse võimalus. Näiteks luues ülesande tüübi “Unjuble”, saab selle sisu ühe näpuliigutusega muuta anagrammi ülesandeks, loosirattaks vmt.\nRegistreerida ja sisselogida saab mudagavalt Google konto abil.\nharjutuse tüübi Match up ehk paaride ühendamise juhendi leiab lingilt juhend\nPost Tags:\t#harjutused#mängud#testid


Kuningatega pidutsenud Mart Helme ise kuningaks ei kipu\nKuningatega pidutsenud Mart Helme ise kuningaks ei kipu (18)\nGerly Mägi, 31. juuli 2017 16:51\nMart Helme EKRE suvepäevadel koos kuningakostüümis erakonnakaaslastegaFoto: EKRE\nEesti Konservatiivse Rahvaerakond pidas suvepäevi sel korral koos kuningatega. Erakonna juhi Mart Helme sõnul ekrelased kuningriigist ei unista. Vastupidi, presidendivalimiste maratoni läbinud Helmet ajab mõte kuningarollist hoopis naerma.\nLäinud laupäeval suvepäevi pidanud ekrelaste peol liikusid ringi kaks härrat, kaelas silt "kuningas".\nPildilt kostümeeritud kuningaid vaadates liikus mõte nii kunagistele riigikogulastele kuningriiklasele ehk Eesti Rojalistlikule Parteile, aga ka kroonimata kuningale Lembitule. Viimasest on raamatu kirjutanud EKRE esimees Mart Helme, mistap tundus paslik mehelt uurida, keda suvepäevadele kaasati.\n"Need olid meie Paide osakonna inimesed ja ütlesid, et nemad on kaks neljast Paide kuningast," selgitab Helme, lükates ümber Lembitu ja kuningriiklaste ideed.\nKuningad EKRE suvepäevadel Foto: EKRE\nKuningate ja kuningriigi teemal pisut edasi unistades meenutab Helme esmalt minevikku. "Eesti ei ole kunagi olnud kuningriik. Eesti on küll olnud kuningriikide osa ja keisririigi osa," juhatab ta sisse mõtte luua Eesti vabariigist hoopis kuningriik.\n"Meil tekiks üks põhimõtteline küsimus: kas me otsustame kutsuda endale kellegi, kes on kuninglikust perekonnast – mõni suurvürst, ertshertsog või muu kuningliku perekonna liige, kes nõustuks hakkama Eesti kuningaks – või me otsustame, et leiame kuninga oma rahva hulgast?" arutleb Helme.\nViimasel juhul tuleks Helme sõnul saada ajaloolisi printsiipe järgides õnnistus paavstilt või mõnelt teiselt tähtsalt kirikutegelaselt. "Kuningate puhul on alati olnud see uskumus, et kuningakroon on Jumala poolt antud," selgitab ta.\nHelme sõnul tooks kuningriigiks saamise otsus kaasa Eestis paraja kaose, eriti poliitmaastikul. "Silmapilk tekiks eri parteid, kes ütleksid, et neil peab olema oma kuningas. Teised jälle ütlevad, et meie kuningal pole tuhandeaastast sugupuud, peame kutsuma ikka kuskilt kellegi, kes on kuningliku traditsiooniga seotud."\nKuigi valikuid on kaks, arvab Helme, et komistuskiviks saaks kuningriikluse traditsiooni puudumine. "Mul on teatud rojalistlikud sümpaatiad, aga Eesti puhul olen ma väga kriitiliselt meelestatud," jääb ta võimaluse suhtes skeptiliseks.\nMöödunud aastal presidendiks pürginud Helme kuningaks ei kipu. "Kui keegi ütleb mulle, et hakka nüüd Eesti kuningaks…" Naerupahvak ilmestab idee utoopilisust ja katkestab Helme lause.\n"Kuidas ma nüüd ütlen – see, mis on olnud ajaloos, see on ajaloos. Ei ole mõtet ka päris naeruväärsustega tegelema hakata. Ma arvan, et meil on suhteliselt hästi toimiv poliitiline süsteem Eestis," ütleb Helme.\nKuningriik koos lätlastega\nSiiski nõustub Helme teoreetiliselt kuningriigi ideed arutama, hüpoteetiliselt ja ajaloolisest traditsioonist lähtudes.\n"Kui nüüd teatud koefitsiendiga võtta, siis meil võiks olla Eestimaa hertsogiriik ja Kuramaa hertsogiriik ja miks mitte ka Liivimaast teha hertsogiriik," arutleb ta. "Nende valitsejaks oleks kahte rahvust ja ka teisi Eestis ja Lätis elavaid inimesi ühendav sümboolne võimufiguur nimega kuningas. Võib-olla me võime sellise mõttega mängida."\nHelme rõhutab, et tegelikult on see siiski hüpoteetiline ning kaasaegne demokraatlik vabariik on Eestile siiski kohasem.


Ranno Väljaots läheb Austraaliasse: veebruar 2013\nPisike autosõit läbi 4 osariigi ja 1 territooriumi, 33ptk\nOli täitsa tavaline pühapäev kui me Triinuga asjad pakkisime ja auto täis laadisime ja mareeba farmist cairnsi poole ajama panime. Peatusime mõneks päevaks cairnsis, vanas heas tuttavas hostelis, sest ma ootasin ühte kirja sinna auto kindlustuse kohta. Ühes neis ootamispäevades broneerisime reisi väikesele saarele, 45 minutit praamisõitu, Fitzroy island. Kus meile lubati rahulik päev oma asju seal toimetada ja matkata ja rannas vedeleda ja paketi sees oli tunniajane sõit klaaspõhjaga paadis, et koralle kuiva jalaga jälgida. Varahommikul 7 panime praamiga cairnsi terminalist jugama ja varsti pandi meid saarepeal maha, ülejäänud kaader läks paadiga kaugele suurele korallrahule sukelduma, kuna see oli sukeldujate paat ja meile tehti lihtsalt trantsporti. Kohale jõudes ja staabist klaaspõhjaga paati küsides vaadati meile kui alaarenenutele otsa, et mis klaaspõhjaga paadist te räägite, meie oma läks juba ammu põhja. Paadi asemele anti meile tunniks ajaks kanuu, millega ma siis sadamas ringi solberdasime mõnda aega. Käisime ka saare jalutamas ja rannas passimas aga suurt midagi teha ei olnud. Saare keskel oli suur mägi ja teises otsas oli majakas ja rajad läksid sinnasuunas minema. Plaanisime ka minna aga alguses juba selgus, et suurte, vett täis seljakottidega kaugele ei lähe ja siis Triin jäi randa maha kotte valvama ja peput peesitama kui mina jalutama läksin. Kohe järgmises käänakus sain aru, et vb ei jõua ilma seljakotitagi seda rada läbi teha, kuna tõusud olid niii meeletud ja rada mingi 4-5-6km pikk. Toppisin lõõtsutava keele tagasi suhu ja lisasin sammu. Kunagi jõudsin siis välja vana majaka juurde mäe servas ja sealt võtsin sammud mäe keskele tipu suunas. Huvitavalt muutus loodus, kuna all oli vihmamets ja laialehelised taimed, siis kusagil poolel teel läks jälle kuivikuks ja kõrbeks ära. Varsti olin all staabis tagasi ja ootasime väsinuna Triinuga praami mis meid tagasi koju viiks.\nKauaoodatud kiri oli ka hostelisse saabunud ja tegin järgmise 270dollarise makse, et auto ära "kindlustatud" saaks ja number kehtiks ja oleks minu nimel järgmised pool aastat.\nRahaline seis jäi mareebas farmi lõpetades selliseks nagu ma Darwinist reisima hakkasin aga selle lühikese poole nädala- nädalaga Cairnsis läks juba 1000 dollarit igast naljakate asjade peale ära nagu auto kindlustus ja läpaka laadija ja igast arusaamatut jama mida korraga vaja oli.\nLõpuks saime ka Cairnsist minema ja ilm oli kogu selle reisi jooksul arusaamatu, igapäev sadas, siis oli nii kuum ja siis sadas jälle ja üldse oli sitt. Koguaeg kui jõudsime mingisse kuulsasse paradiisikohta siis sadas ja midagi näha polnud ja sõitsime kohe kiiresti edasi nii, et sellega läks sitasti.\nEsimese päevaga jõudsime Cairnsist sellisesse kohta nagu Ayr. Teepeal peatusime ka linnades, seeaga palju ei läbinud, kusagil 430km. Ayr'is veetsime öö mingis nadises hostelis ja hommikul kimasime edasi.\nTeise päeva õhtuks jõudsime Rockhamptoni, 630km ja ööbisime hostelis seal. Enne Rockhamptonid jäi meeletu kuurortlinn Airlie Beach, kust me ka läbi käisime aga sadas ja siis tibutas ja nii sitt ilm oli et lasime sealt kohe varvast.\nKolmanda päeval käisime läbi Sunshine Coastist ja õhtuks jõudsime Brisbane, kuhu oli 650km. Teepeal käisime läbi väikeses linnas Gympie, mis on ajalooline kullalinn, kus ma infost sain teda, et neil on avalik kullaotsijate reservaat, millest ma kuidagi niisama mööda sõita ei saanud. Õnneks oli koht seal samas paari km ulatuses ja võtsin detektori ja läksin alla jõeäärde kammima. Kulda nagu ei leidnud sest kiire oli ka ja aega pühenduda polnud, see eest oleks peaaegu perse ees kos detektoriga jõkke kukkunud, kuna sealne savipinnas osutus arvatavast libedamaks. Mingi hetk jõeääres läks detektor hulluks ühe suure halli kivi peale ja järele ka ei jätnud, võtsin vöövahelt haamri ja peksin kivi tükkideks. Ühe tüki servas oleks nagu kullaliiv või tolmu laadsed osakesed, mida ma veel ei ole aega saanud lähemalt analüüsida. See eest on nüüd kogu mu söögikarp kive täis ja nuudleid enam teha ei saa. Kunagi aega saan siis uurin seda tolmu lähemalt. Brisbane jõudsime õhtupimedas ja vihma sadas ja tegemist oli suurlinna ja kiirteede ja arusaamatu värgiga siis see vihm tegi asja ikka päris nõmedaks, õnneks oli Triinul telefonis pooltöötav GPS ja selle alusel leidsime neti kaudu mingi hosteli kuhu me läbi pimeda ja vihmase kesklinna kimasime. Kohale jõudes, oli hosteli leidmisega raskusi, kuna traditsioonilise hosteli asemel oli kellegi tavaline elumaja ja millest siis hostel oli tehtud. Selgus kohe ju et kohta pole ja terves linnas vist neti andmetel kohta pole ja kesklinna autoga ukeradama minna ka ei taha, sest parkida pole seal nagunii kusagil. Siis tuli majaomanikul hea mõte, et tal kaks kutti kes lähevad üheks ööks minema, et äkki saab nende voodid välja rentida niikauaks ja kadus ära asja arutama. Tagasitulles oli tal rõõmus nägu ees ja ütles, et tehtud ja linadki vahetatud. Maksime majutuse ära ja läksime "tuba" vaatama. Selgus, et see oli hoopis mingi kelder, mis oli kiiruga rulliga valgeks värvitud, koos kõigega mis seal sees ennem värvimist oli olnud ja juhtmed rippusid igalpool ja oli ikka korralik koht. Saime öö ilusti ära veeta ja väga hubane oli seal köögid ja muud asjad, erinevalt meie keldrist. Osad tüübid elasid garaazis puntras ja väljas nurgataga katusealuse all oli veel mingi voodi, kus siis selgus, et majaomanik ise magab, kui maja liiga täis on. Kodune ja väga mõnus õhkkond.\nJärgmine päev oli laupäev või pühapäev, ehk siis linnas vaikne ja rahulik ja uhasime autoga kesklinna. Parkisime kusagile ära, kogu tee luges Triin mulle uhkelt kaarti ette. Parkisime ära ja läksime linna jalutama. Paar tundi kõmpisime Brisbanes ringi. Suur linn. Populatsioonilt 3s austraalia linn Lõunaks oli juba siiber ja võtsime auto ja tossasime edasi linnast välja lõunapoole.\nMõneks ajaks olime siinses kohalikus Miamis ehk siis Gold Coast. Seal on suured superrannad järjest, rannaääres tohutud pilvelõhujad ja väga väga ilus koht. Turistide ja kõikide kohalike unistustekoht kus elada.\nSeal peatusime tunniks kaheks ja sibasime edasi lõunapoole ja jõudsime õhtuks Coffs Harbouri 400km Brisbanest, mis on ka väike uhke linnake ookeaniääres. Ööbisime seal kenasti ära ja kimasime edasi. Pärast Gold Coasti olime ületanud osariigipiiri ja Queenslandist sai nüüd New South Wales.\nCoffs harbourist oli jäänud Sydneysse 530km ja Sydneysse jõudsime kenasti valges ja seal osariigis oldi veel kella ka keeratud kusalegi poole, et meil oli siis valget aega veel rohkem. Juba sealt Brisbane kandist hakkasid suured uhked mitmerealised kiirteed ja samuti enne Sydney tulid suured betoonist kanalid kus sees autod uhasid. Lõhatud oli kaljusid ja värke, et teid rajada. Sõit viis läbi 50-70m kõrge kalju, millesse olid teed sisse lõhatud ja üldse oli kena. Ainult andsid minna sest vastu kedagi tulla ei saanud. pidid vaid vaatama maha ja pealekeerajaid. Samasugused kiirteed jooksevad igas suurlinnas, mida ma siin näinud on. Kiiresti saad linnast 100ga läbi sõita mööda neid teid. Mahakeeramise ja peale keeramisega pead vaid täpne olema.\nVahepealana peab mainima, et idaranniku liiklus on oluliselt tihedam ja sitem sõita kui seda on läänerannikul ja keskkõrbes. Sellist rahulikku silma looja laskmise hetke pole. Koguaeg autod ees ja taga, kuigi siin on palju mitmerealisi kiirteid mida läänes pole, kuna sealne ainuke suurlinn on Perth. Idas tulevad suurlinnad kõik üksteisejärgi ülevalt alla.\nKusagil 30 km enne Sydneyt, kiirteel, viskas roolisambast valge suitsujoa taeva poole, nagu oleks just uus paavst valitud. Kartus, et auto põleb kohe maha sai nagu ka kohe otsa, kuna suits ei haisenud nagu oleks isolatsiooni või juhtmepõlemisega tegemist. Ära kadus püsikiiruse + nupp, mis jukerdas juba läänekaldal kunagi aga muud nagu ei pannudki sel hetkel tähele. Sydneyäärelinnadest keerasime ära kohe Palm Beachi peale, kus on kurikuulus Summer Bay ja sealsed Kodus ja võõrsil filimimise rannakohad. Tegemist uhke rikkurite poolsaarega kus sõitsime natuke ringi ja parkisime "summer baysse" ära. Käisime rannas seal ja surfiklubi nägime. Tagasi autosse minnes märkasin, et esirehv pool lödi. Sõitsime vaikselt 5km tanklasse ja pumpasin täis ja jäime autosse istuma seal, kuna pidime öömaja leidma. Triin otsis netis ja ma passisin niisama ja nagu kogu selle tripi käigus on igapäevane teema olnud, siis on kõik öömajad kinni ja lõpuks triin broneeris midagi kusagile ära. Vaatasin uuesti rehvi ja oli jälle pehme. selge. vaja vahetada. lasin tagant varuratta alla ja enne kui triin perse äärekivile maha sai oli mul juba ratas vahetatud ja sõit läks edasi Bondi Beachi nimelisse linnarajaooni, kus meie hostel peaks olema. Jõudsime nüüd juba pimedas sinna läbi häda. Sest sõit läks läbi Sydney kesklinna, kus on ainult kõrged, poolde pilvelõhkujasse ulatuvad kiirteed. Kõik teed ja tunnelid ja sillad on kuidagipidi tollitud, et pead maksma sõidu eest kas enne või pärast. Kohalikel on mingi andurijunn esiklaasil, mis automaatselt nende pangakontolt raha võtab sõidu eest. meil seda polnud, siis meid saatsid ilusti kaamerate sähvatused tollipunktides. Oleksin võinud ennast vähemalt enne pilte ilusaks teha. Pimedaks läks ka juba ja siis otsustasid suunatuled keset linna töölepingut muuta ja vilkumise asemel hakkasid niisama põlema või vilkusid nii loiult. Ei jäänudki midagi muud üle kui kõrvaga Triinu kaardilugemist kuulata, silmadega pimedast aknast linna vahtida ja ühe käega ise suunatulede immiteerimist teha. Keerates logistasin siis suunakangi üles alla, et tuled vilguks. Kuidagi saime oma hostelisse ära ja selgus, et neil kohad täis aga nad saadavad meid järgmisse kohta, millega neil mingi partnerlusleping on. järgine koht asus paralleeltänaval ja oli venelaste urgas. registratsioonis oli juba paks vene vanamees, kes eesti passi nähes lülitas oma vigase inglise keele vene keele peale üle ja ütles, et tallinnas oli 30 aasat tagasi päris äge olla. Ütlesin Davai ja sain võtmed kätte. Jäime kaheks ööks. Vahepeal olin üritanud kontakti saada ühe eesti poisiga, kes sydneys on, keda ma kohtasin perthis paar korda täiesti suvaliselt samades hostelites erinevatel aegadal aga mul polnud numbrit ja kätte teda ei saanud. See eest osutus järgmine päev maailm liiga väikeseks jääda minu jaoks, sest kesest 4.6miljoni inimesega täidetud sydeneys pidin ma talle rongijaamas otsa jooksma, mispeale ta ütles, et lendab homme melbourne. ja ma vastasin et ma sõidan homme melbourne. vot sellised lood.\nMagasime öö ära ja läksime bussi ja rongiga linna. sest olime mingi 7 km kesklinanst väljas. Autot nagu eelnevaltki kõikides suurlinnades parkida polnud, siis jätsin kusagile hosteli kõrvaltänavale öösel ja hommikul ajasin elumajade rajooni, sest seal tasuta päeval. Rabasime bussi ja sõitsime kusagile järgmisse osakonda, sealt istusime metroopeale ja sõitsime kesklinna. Metroo oli äge, sest peatused maaa all aga vahepeal sõidab rong maa alt välja ka maa peale ja siis sealt sõidab üles kusagile taeva alla ja üldse oli muhe. Linna jalutasime eraldi läbi. igaüks eri suunas. Mina võtsin kaardi järgi vaatamisväärsused ja panin seda rada pidi. mis triin tegi, ei tea.\nKäisin suurel raudsillal millest me öösel üle sõidsime. sealt nägi sydney lahte või jõge või kurat teab mis veeallikat, millel oli sydney ooperimaja. Jalutasin niipalju kilomeetreid et ei saanud ise ka aru, kummas otsas jalad või käed on. Õhtul võtsin rongi ja sõitsin tagasi sinna vahejaama, kust siis viimase päikese järgi vaatasin kus ida või lääs on ja panin jalgsi idasuunas ajama ja jõudsin kenasti hostelisse välja. parkisin auto jälle osteli taha ära ja olime öö seal. Vahepeal, ülekeskmiselt nupuka inimesena võtsin ma rooli alt kaitsmebloki kaane maha ja siis sõidu ajal kui suunda näitasin ja suunad ei töötanud, koputasin ühe käega näpuotsaga releepihta, et see siis jälle tulesid vilgutama hakkaks. Nõnda see sõit siis läks, käed jalad tööd täis Canberra poole.\nTeepeal keerasime Blue mountainsi rahvuspargi peale, kus on suured kaljud ja kanjonid. Sealt võtsime suuna Canberra peale.420 km oli Sydneyst Canberrasse. Valisime sealt Blue mountainist mingi kõige lühema tee, mis oli äärmiselt käänuline ja keerutas üle mägede ja läbi orgude ja oli tohutult ilus maastik. Suutsin unustada, et olen Austraalias, Kõik oli roheline ja hästi mägine, eeldan, et Alpides oleks samasugune olukord. Ja siis nägid minu silmad asja milleks ma ei olnud valmis - palgimets. Kuusemännilaadne paks mets ja metsaveo autod. Tohutud lageraided ja uued istandused kohe peal. Keerutasime seal mägedes pikalt kuni õhtuks jõudsime Canberrasse. Canberra on eraldi territoorium ACT. Australian Capital Territory. Seal saime ööseks kõige kallima hosteli milles ma olen elus olnud, see eest oli jube ilus ja puhas ja väga korralik. Hommikul jalutasime natuke ringi seal ja sõitsime edasi tagasi. Käisime ära Royal Australian Mint'is. ehk siis riigi münditehases. Seal oli pood kus sai münte osta. erinevaid juubeli ja mis iganes münte. näha filmi müntide tegemisest. ja kogu seda ajalugu ja sai ülevalt akendest vaadata tsehhi sisse kus mündid liikusid liinipeal ja kuidas robotid vehkisid valuutad mähkida. See oli tõeliselt äge koht. Ostsin endale ühe uue mündialbumi, 20sendiste oma. ja väikese pudeli, kus sees on kullaleht rulli keeratud, mingis vedelikus. Kuidagi oli tunne et oleks vaja. Suunatulede tööreziim oli nüüdseks juba räigelt rikutud ja paugutasime tanklasse et veits paakida ja seal oli mingi autoteeninduse moodi koht ka kust ma küsisin kas Fordi esindust pole lähedal. Tuli välja, et 5km kaugusel ongi selline institutsioon olemas. Mõni hetk kiirteel ja olime tööstusrajoonis pargitud fordi esinduse ees. Rabasin relee pihku ja tõttasin uksest sisse ja viskasin lauale, et ford falcon AU 2000a suunatulereleed on sul või. Selgus, et on isegi mõned isendid laos olemas. Välja tuli ka tõsiasi, et 45 dollarit tükk. Küsisin selle peale, et kas see on parim mis sa suudad teha? Vastuseks oli siis ebavlev 34.60 mis ma olin ka kohe rõõmsalt nõus maksma. Ajasin veel vanaga leti taga veits löra ja mõne minuti pärast oli uus relee paigas ja kõik suunad töötasid nii nagu oleks tehasest välja sõitnud sellega äsja. Jugasime fordist minema ja kohe nurgapeal oli rehvitöökoda, kuhu oma puuduva varurattaga otsustasin sisse keerata. Läksin jälle jutuga, et mul rehv on korras aga mul oleks sisekummi vaja, et varuratta jaoks. Kohe oli jälle hala lahti et ebaseaduslik jne jne et osta uus rehv jne. Ma ka alla ei andnud kuni lõpuks vana lõi käega, et saad sisekummi ja mustalt ja sulas, et mine räägi rehvitehnikuga. Viskasin ratta teenindusse ja juba enne kui aru sain veeretati nurgast heas korras kasutatud rehv välja ja väänati ilma sisekummita peale ja kogu see pull läks kokku maksma ainult 20 dollarit. See oli see sama rehv, millel oli auk küljepeal kui ma auto ostsin ja mida parandada ei saanud. seega sain aasta tagasi sinna sisekummi sisse aga nüüdsesks sõi see rehv selle sisekummi ära ilmselt oleks ta ka järgmise ära söönud, nii et läks hästi et sain sisekummi asemel korraliku rehvi alla.\nCanberrast, pärast tohutut autotaastamisremonti saime välja alles 2 päeval ja ees oli 600+ km. Nii ma siis istusin vaikides roolitaga, uhkelt vilgutamas suunatulesid isegi siis kui polnud vaja kuni me jõudsime Melbournini välja. Vahepeal oli osariik muutunud Victoriaks. Triin skännis netist hosteleid ja leidis ST Kilda rajoonis Oslo nimelise hosteli, kus hind kõrgem aga pole kesklinn ja auto saab kusagile tänavale ikka ära sokutada. Bronnisime 2 ööd ja pimedas jõudsime kohale. Viskasime asjad tuppa ja kolisime Triinu oma tohutu pagasiga autost välja ja jätsime auto kõrvaltänavasse seisma ööks.\nHostel on ilmselt mingisuguse esimese Victoria aegne ja remont on jäänud ka sinna samasse ehitus-sajandisse ja kallim on ka kui kesklinn aga midagi pole teha, autoinimese mured suurlinnas. Rand on lähedal. elu keeb. kesklinna saab trammiga. busse pole, trammimajandus. Liiklus oli ka päris normaalne kui me õhtul sisse jõudsime, trammirajad olid loomulikult uus asi, sest sydneys neid polnud.\nPaar päeva olen lihtsalt maganud, sest ei jõua enam olla, väsimus nii meeletu. Kuna Melbournes on ainut 2.1 miljonit inimest, sis ma helistasin oma eesti kodukandi naabriplikale, Signele, kellega ma siis siin meie rannas kokku sain. Ja üle üldse võiks mainida, et Melbourne on üle rahvastatud Torma valla inimestega, sest signe oli mul lasteaia kaaslane, plus üks Kersti on siin samas, kes oli mu lasteaias jne... elu on täielik auster.\nKui ma ennast korra jõudsin välja magada, siis läksin trammiga linna ka kus tuikusin mõned tunnid ja tulin koju tagasi. Triin on nüüdseks kadunud tundmatus suunas ja olen jäänud jälle rõõmsalt üksinda, nii nagu kõige parem on.\nÄra suutsin maksta ja broneerida oma homse praami, mis mind Tasmaaniasse viib. ees on ootamas 10h praamisõit 4ndasse osariiki, Tasmaania.\nAvalik kullaotsijate koht Gympies\nFitzroy saare üks ja ainuke sõidutee\nMeie Fitzroy praam\nMida sa irvitad!\nMiski uputus olnud\nvesi on natuke tõusnud\npraegu ei sooviks\nKurikuulus Surfers paradise gold coastil\nkajaksajad ei kajaksand enam\nsummer bay rand teistpidi\nSummer bay rand\nBrisbane tänavatüdruk jõhvi gümnaasiumist\nBrisi känguruu siduritest-pidurtest\nArvo hakkab sydneysse jõudma\nKodus ja võõrsil hetk\nMeie rand Sydneys, Bondi beach\nSydneyst canberrasse maalilisel maastikul\nSuhkruroog neile kes pole varem näinud\nteedeehitus sydney moodi\nteed sydney all\nkah ilmselt kusagil\nsõit sydney all\nsydney kõige kesklinn\nsydney mingi sild\nMelbourne minu hostel\nMelbourne hostel. b bloki kongid\nMelbourne hosteli rõdu :D\nMelbourne hosteli tuba\nPostitaja: Onu Ranni kell 11:59 1 kommentaar:


Juuksekasvuseerum, väärisõlide ja tšilliga.\nKastoorõli sisaldab umbes 90 % ritsinoolhappeid, mistõttu kastoorõli on üks parimaid looduslikke juuksekasvu ergutavaid vahendeid. Juuksed näevad välja paksemad ja tervemad. Vahend vähendab juuste hõrenemist, tugevdab neid, taastab juuste elastsuse ja sära.\nArgaaniaõli muudab juuksed säravaks, elujõuliseks, lopsakaks ja vastupandamatult pehmeks.\nJojoobiõli toidab ja niisutab sügavalt peanahka, vähendab kõõma, tugevdab juukseid, piirab juuste hõrenemist ja taastab nende läike.\nTšilliseemneõli stimuleerib jõuliselt juuksekasvu ja takistab juuste hõrenemist. Sel on kergelt kõrvetav mõju, mis soojendab peanahka ja suurendab verevarustust folliikulitesse. Paranenud verevarustus elustab juukseid, muutes need nähtavalt paksemaks, pikemaks ja säravaks. See stimuleerib uute juuksekarvade suuremas mahus kasvamist.\nPiserda veidi seerumit peopesadele ja masseeri see hoolikalt peanahale ja juustesse. Jäta pähe umbes 20 minutiks, pese šampooniga ja loputa põhjalikult. Võiks kasutada 1-2 korda nädalas. Intensiivsemaks hoolduseks kasuta seerumit kuni 3 korda esimesel nädalal, siis jätka regulaarse hooldusega.\nMitte kasutada allergiate korral. Hoida laste eest. Vältida silmasattumist!


Seeria jätkub: järjekordne USA koondise mängija ei saa MMil koondist esindada - Korvpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nSeeria jätkub: järjekordne USA koondise mängija ei saa MMil koondist esindada\nKyle Kuzma. FOTO: Harry How / AFP\nUSA koondise jõuline ääremängija Kyle Kuzma peab hüppeliigese vigastuse tõttu septembris toimuva korvpalli MMi vahele jätma.\nKuzma jäeti USA koondise viimasest sõprusmängust Austraaliaga vigastuse tõttu välja. Kuigi alguses ei paistnud asi väga tõsine, selgus hiljem tehtud uuringutest, et meest MMiks mängukorda viia ei suudeta.\nSellega on nüüd ka selgunud USA koondise lõplik koosseis. Ameeriklastel oli hetkel koondise juures 13 mängijat, kuid MMile saab kaasa võtta 12, mis tähendab, et üks peab välja jääma. Kuzma vigastus säästis koondise peatreenerit Gregg Popovichi otsusest.\nUSA koondis korvpalli MMil: Joe Harris, Donovan Mitchell, Marcus Smart, Kemba Walker, Derrick White, Harrison Barnes, Jaylen Brown, Khris Middleton, Jayson Tatum, Brook Lopez, Mason Plumlee, Myles Turner.


Massiivid üldiselt - Wikiversity\nÜhe kaupa väärtuste muutujatesse salvestamine on suuremate andmehulkade puhul praktiliselt võimatu. Eriti tülikas, et mitte öelda võimatu, on aga nende järgnev töötlemine. Kui suuremat kogust andmeid on vaja korraga meeles pidada, sobivad selleks nn struktuursed andmetüübid. Palju väärtuseid ühendatakse ühtsesse struktuuri, millel on üks nimi ja kindel süsteem, kuidas kõigile väärtustele ligi pääseb. Lisaks võib andmete paiknemisjärjekord struktuuris anda edasi täiendavat infot (nt nimed tähestiku järjekorras, palgad suuruse järjekorras vms).\nVanim struktuurne andmetüüp on massiiv (array), kus hoitakse ühte tüüpi väärtuseid (näiteks ainult täisarve). Massiivi tüüpi muutujale antakse nimi ja iga andmeüksust, mis massiivis kirjas, kutsutakse massiivi elemendiks. Massiivi elemendid on nummerdatud ja massiivi nime ning vastava numbri ehk indeksi järgi saab väärtust omistada või küsida. Erinevad programmeerimiskeeled käsitlevad indekseerimist erinevalt. Kõige esimesel tasemel võib indeksist mõelda kui elemendi kaugusest massiivi algusest nn offset. See tähendab, et indeksid algavad 0-st ja kui massiivis on N elementi, on viimase elemendi indeks N-1. Indekseerimise reeglid võivad ka vabamad olla - näiteks lubada kirjeldada suvalisi indeksite vahemikke, kasutada indeksitena lisaks täisarvudele märke vms. Kuna massiivi kasutamise reeglid võivad erineda, siis tuleb uuele keelele üleminekul end kindlasti uue keele reeglitega kurssii viia.\nKui massiivile eraldatakse mälu staatiliselt, tähendab see, et kõik vajaminev mälu püütakse võtta jadamisi ja see tagab programmi töö vältel ka kõige kiirema ligipääsu suvalisele massiivi elemendile. Tema mälupesa aadress on lihtsalt massiivi algusaadressi, indeksi ja massiivielemendi andmetüübi suuruse järgi väljaarvutatav.\nLoogilises plaanis tuleks samuti massiivis hoida ühte tüüpi väärtuseid, näiteks ainult üliõpilaste pikkuseid. Selline kord ja süsteem on vajalik selleks, et andmete töötlemine massiivis oleks võimalikult lihtne. Teine klassikaline, kuid massiivist palju noorem struktuurne andmetüüp on kirje (record), mis on ettenähtud erinevat tüüpi andmete koos hoidmiseks. Kirje abil tuleks seostada sellised andmed, mis reaalsuses kuidagi omavahel seotud on, näiteks ühe objekti juurde kuuluvad (inimese nimi, sünniaasta, pikkus, kinga number jms).\narvud = 2000\nMassiivi arvud 12-le elemendile omistatakse väärtus 2000 ja massiivi a 3 rea 6nda elemendei väärtus trükitakse ekraanile.\nRetrieved from "https://beta.wikiversity.org/w/index.php?title=Massiivid_üldiselt&oldid=198681"\nThis page was last edited on 29 March 2017, at 11:01.