iive - teema viimased uudised - Postimees\nTagasi mobiilivaatesse | Pärnu Postimees | Sakala | Virumaa Teataja | Järva Teataja | Valgamaalane | Kanal2 | Reporter | Kultuurikava | Kuku | Uuno | Elmar | KavaKolmapäev 20. august 2014 | Tee avaleheks | Postimees+ | На русском | In English | Saada vihjePostimeesArvamusMajandus24VälisSportIlmNaine24Elu24Tarbija24SisukordSisukordKõikEestiTallinnTartuMeeldib60PlussTeadusKultuurKoomiksSudokuKalenderKaartReklaamVärskendamiseks tõmbaPostimees > Teemad | Teavita veastiiveInfoIive on teatud piirkonna (riigi, maakonna, valla vms) rahvaarvu muutumine kindla ajavahemiku (tavaliselt aasta) jooksul. Iibe arvutamiseks tuleb liita omavahel loomulik iive ja rändeiive. Vastava haldusüksuse rahvaarvu arvutamiseks iibest tuleb vaadeldava aasta rahvaarvule liita vaadeldava aasta iive. Sõltuvalt loomulikust iibest ja rändeiibest võib iive olla kas positiivne (rahvaarv kasvab) või negatiivne (rahvaarv kahaneb). Allikas: Wikipedia.org "Iive" Seotud isikud Margus Tsahkna allan puur Jevgeni Ossinovski fred kirss Hanno Pevkur Ene-Margit Tiit Seotud kohad Eesti Tartu Pärnumaa Tallinn Harjumaa Soomeiive - viimased uudisedSakSündimuse mullune kriis hakkab üle minemaViljandimaal on tänavu esimese kuue kuu jooksul ilmale tulnud 231 last. Seda on 30 võrra rohkem kui eelmisel aastal, mis kujunes maakonnale sündide poolest viimase saja aasta kõige kehvemaks.09.07.2014, Kristiina BaumSakVanasti oli maal rahvast jalaga segadaSuurema osa oma elust Suure-Jaani vallas Kobruvere külas elanud Ilona Alliksaar meenutab 40 aasta taguseid aegu, mil kõikides Eesti maapiirkondades oli tema sõnul rahvast jalaga segada.09.07.2014, SakalaPMHeljo Pikhof: naist sunniga sünnitama ei pane (2)\nEuroopa järsult muutunud oludes ei kahtle meist keegi vajaduses tõhustada riigikaitset. Ent mitte vähem tähtis julgeolekuküsimus Eesti riigi jaoks on lapsed. Täpsemalt vähene sündimus – eriti äkiliselt on see kahanenud viimasel kolmel aastal – ja potentsiaalsete lastevanemate väljaränne.\n18.06.2014, Heljo Pikhof, riigikogu sotsiaalkomisjoni esimees (SDE)PM+Heljo Pikhof: naist sunniga sünnitama ei pane\n18.06.2014, Heljo PikhofPMAprillis registreeriti Eestis 1102 sündi\nSiseministeeriumi rahvastiku toimingute osakonna andmeil registreeriti aprillis Eesti perekonnaseisuasutustes kokku 1102 sündi, neist 573 poisslast ja 529 tütarlast. Suri 1330 inimest, seega oli iive aprillis negatiivne.\n15.05.2014, Andres EinmannPMEestlaste iive pöördus pärast viieaastast tõusu langusele\nEesti rahvusest inimeste loomulik iive oli mullu esmakordselt pärast 2007. aastat negatiivne, 2013. aastal suri 384 eestlast rohkem kui sündis.\n14.05.2014, Andres EinmannPMKaia Kapsta: Eesti riik ei väärtusta perekonda (41)\nEesti mehe jaoks ei ole peresuhted ja paarisuhtekvaliteet olulised, kuna ka Eesti riik ei pea tähtsaks nendele vajalikul määral tähelepanu pöörata, leiab Kaia Kapsta.\n13.05.2014, Kaia KapstaPM+Kaia Kapsta: Eesti riik ei väärtusta perekonda\n13.05.2014, Kaia KapstaPMEestisse tagasipöördujad pidurdasid rahvaarvu vähenemist\n05.05.2014, Marian MänniPMSirje Niitra: no millal siis?\nSellise küsimusega survestavad vanemad, sõbrad ja tuttavad alatasa noori naisi. Eriti kui vanust on juba üle kahekümne viie. Vahel heidetakse seejuures ka uuriv pilk naise keskkohale, mis endiselt sale püsib. Paljude meelest on selline survestamine koormav ja piinlikkust tekitav. Halvimal juhul tekitab see trotsi: «Mis mõttes, mis see teie asi on, millal last tahan!»\n06.04.2014, Sirje NiitraN24Lapsed sünnivad turvatundest\nElanikkonna taastootmiseks on vaja 2,1 last naise kohta, meil on see näitaja aga kõigest 1,6. Pole mõeldav, et kõik Eesti naised hakkaksid sünnitama neli-viis last, aga üks-kaks on kindlasti vähe, leidsid konverentsil osalejad üksmeelselt.\n05.04.2014, Sirje NiitraPM+Sirje Niitra: no millal siis?\n05.04.2014, Sirje NiitraPM+Lapsed sünnivad turvatundest\n05.04.2014, Sirje NiitraPMStatistikaamet: aastaks 2040 väheneb Eesti elanike arv 125 000 võrra (3)\nStatistikaameti uue rahvastikuprognoosi kohaselt väheneb seniste trendide jätkumisel Eesti rahvaarv järgmise ligi 30 aasta jooksul negatiivse loomuliku iibe ja välisrände saldo tõttu 125 000 inimese võrra ning 2040. aastal elab Eestis 1 195 000 inimest.\n26.02.2014, Merike TederPMTiit Kärner: Eesti ühiskond lapsekesksemaks (23)\nTartu Ülikooli Füüsika Instituudi vanemteadur Tiit Kärner kirjutab Postimehe arvamusportaalis probleemide kompleksist, millesse kuuluvad iive, lastega perede vaesus, sooline lõhe palgatasemes ning poliitilises esindatuses.\n26.02.2014, Tiit KärnerPMEesti iive oli mullu 1643 inimesega miinuses\nStatistikaameti andmetel sündis mullu Eestis 13 831 last ja suri 15 474 inimest, seega oli loomulik iive 1643 inimesega miinuspoolel.\n17.01.2014, Andres EinmannPM10 000-eurone toetus tõi Soome linna «beebibuumi»\nLestijärvi linna Soomes tabas tänavu nende mõistes tõeline «beebibuum» – kui tavaliselt sünnib seal aastaga kuus last, siis tänavu nägi samas asulas ilmavalgust 14 väikest inimest. Arvatakse, et põhjuseks võib olla 10 000-eurone toetus, mida linnavalitsus seal lapse saavatele inimestele maksab.\n31.12.2013, YLE/PMPMIvo Känd: hääl lapse eest\nLapsed tõestavad, kes panustab tulevikku. Mida rohkem on inimestel lapsi, seda kindlam on, et need inimesed mõtlevad tulevikule. Nad loodavad oma elutööna maailma, Eestit sealhulgas, muuta paremaks paigaks ning järelikult teevad vastavad valikud.\n12.12.2013, Ivo KändPM+Nils Niitra: läbikukkumine\nKui kirjanik Andrei Hvostov käib välja idee anda lapsevanematele lisahääled laste eest, siis võib keegi isegi nimetada seda ideed intellektuaalselt huvitavaks, ent me ju teame, et ellu sellist mõtet viima ei hakata. Ma ei ole kuulnud Hvostovi plaanile ühtki väga sisulist vastuargumenti. See lihtsalt ei sobi, see on kuidagi ... imelik.\n16.11.2013, Nils NiitraE24Hiinamaa tuleb täita lastega\nHiina kompartei kolmanda pleenumi künnisel kõlas muuhulgas sõnumeid otsustavatest sammudest iganenud «ühe lapse poliitika» hülgamise suunas.\n13.11.2013, Urho MeisterPM+Maailmas on puudu 200 miljonit naist\n09.10.2013, Evelyn KaldojaJTJärvamaal sündis augustis 24 uut ilmakodanikku\nRegionaalministri valitsemisala rahvastiku toimingute osakonna andmeil registreeriti augustis Eesti perekonnaseisuasutustes kokku 1242 sündi ja 1113 surma, seega oli Eesti loomulik iive augustis positiivne.\n18.09.2013, Merit MänniPPSünnid ületasid suurelt surma\nAugust osutus Pärnumaal perekonnaseisutoimingute kohalt igati positiivseks: maakonnas registreeriti kokku 76 sündi, surmajuhtumeid pandi samal ajal kirja 62.\n07.09.2013, PPPPSünnid ületasid suurelt surma\nAugustis osutus Pärnumaal perekonnaseisutoimingute kohalt igati positiivseks, kui maakonnas registreeriti kokku 76 sündi, surmajuhtumeid pandi samal ajal kirja 62.\n06.09.2013, Andris TammelaVmIive oli Eestis taas positiivne Selle aasta juulis registreeriti regionaalministri valitsemisala rahvastiku toimingute osakonna andmeil Eesti perekonnaseisuasutustes kokku 1300 sündi, vastsündinutest 683 olid poiss- ja 617 tütarlapsed. Kaksikuid registreeriti 14, neist viis paari poisse, viis paari tüdrukuid ja neli segapaari.\n23.08.2013, ValgamaalanePPMaikuus oli iive Pärnumaal negatiivne\nKuigi sündimus Pärnumaal juba pikemalt languse tendentsi näitab, siis mai oli taaskord kuu, kus see arv seitsmekümne piirimaile jõudis.\n05.06.2013, PPPMSven Mikser: kuidas Tallinnast saaks tõesti eeskuju\n04.06.2013, Sven MikserPPMaikuus registreeriti Pärnumaal 70 sündi ja 86 surma\nKuigi sündimus Pärnumaal juba pikemat langustendentsi näitab, oli mai taas kord kuu, kus see arv seitsmekümne piirimaile jõudis.\n04.06.2013, Eno-Gerrit LinkPM+Sven Mikser: kuidas Tallinnast saaks tõesti eeskuju\n15.05.2013, Oliver KundPMEesti kogurahvastiku iive oli mullu negatiivne, eestlaste oma positiivne\nStatistikaamet avaldas täna 2012. aasta rahvastikuandmed, millest selgub, et kuigi kogu Eesti rahvastiku iive oli mullu negatiivne, sündis eestlasi rohkem kui suri.\n14.05.2013, Teelemari LoonetPM+Jan Trei: mõelgem ka taadile\n06.05.2013, Jan TreiTCIive positiivne: vaata, millised lastenimed on Tallinnas populaarseimad\nHomme, 25. aprillil antakse Raekojas kell 12.30 üle järjekordsed nimetunnistused 48-le lapsele, kellest enamik on sündinud märtsis 2013.\n24.04.2013, Rivo VeskiTCTallinnas registreeriti märtsis 378 sündi\nTallinna perekonnaseisuametis registreeriti märtsis 378 sündi, see on veebruariga võrreldes 14 sündi rohkem.\n02.04.2013, Uwe GnadenteichPM+Jüri Ratas: rohkem lapsi!\nMeie rahvaarvu vähendavad üheaegselt negatiivne loomulik iive ja üha suurenev väljaränne, mis ületas eelmisel aastal juba kriitilise 10 000 inimese piiri.\n11.03.2013, Jüri RatasPPVeebruar üllatas sündide arvuga\nVeebruar oli Pärnumaal sündiderohke, teatas Pärnu maavalitsuse rahvastiku toimingute talitus.\n08.03.2013, PPPMIvar Kostabi: elu linna piiri taga\n07.03.2013, Ivar KostabiPMEne-Liis Semper: eesti keelt saab kaotada vaid eestlane ise\nVälja suremas ei ole ainult eestlased – kellelgi vanadest Euroopa rahvastest (peale poolakate) ei sünni piisavalt lapsi, arutles teatrikunstnik Ene-Liis Semper eile Postimehe arvamusliidrite lõunal.\n07.03.2013, Ene-Liis SemperPM+Ivar Kostabi: elu linna piiri taga\n18.02.2013, PMPM+Tallinn kasvas Ida-Virumaa arvelt Ootuspäraselt olid aasta alguse uued pealinlased peamiselt pärit Harjumaalt, kuid panuse elanike arvu kasvu andsid ka kaugemad piirkonnad.\n12.02.2013, Kristi LeppikPP+2012. aasta tõi maaperedesse rohkem lapsi kui linna\nAasta 2012 kirjutab end perekonnasündmuste ajalukku maagilise detsembripäevaga, mis muutis jõulukuu abiellujate seas tavatult populaarseks, ja sellegagi, et üle aastate sündis lapsi Pärnusse vähem kui ülejäänud maakonda.\n22.01.2013, Anu VillmannEluVideo: miks Eesti noored ei taha abielluda?\nSeitsme aastaga on Eestist lahkunud rohkem naisi kui mehi. Suurim väljaränne on olnud vanuse-grupis 25-34. 19.01.2013, Elu24.eePMVähem sünnitavaid naisi viib Eesti iibe miinuspoolele\nSiseministeerium avalikustas täna detsembrikuise sündide arvu – 1008, mis on 2011. aasta sama ajaga võrreldes 98 võrra väiksem. Kokku sündis eelmisel aastal 14 054 last, mis on 625 võrra vähem kui 2011. aastal.\n16.01.2013, Berit-Helena LampPM+Iive kukkus päris suurde miinusesse\nTõenäoliselt sünnib lapsi ka tulevatel aastatel Eestis aina vähem, usub Tallinna Ülikooli Eesti demograafia instituudi juhtivteadur Allan Puur.\n16.01.2013, Berit-Helena LampVTLääne-Virumaal sündis mullu kõige rohkem Rasmuseid ja Mirteleid\nLääne-Virumaal 2012. aastal pandi poistele kõige rohkem nimeks Rasmus (seitsmel korral), Kristjan, Markus, Romet ja Oliver (kuuel korral).\n10.01.2013, Virumaa TeatajaPP+Kümne aastaga kadunud 60 hiidkooli jagu lapsi\nHaridus- ja teadusministeeriumis tehtud viimaste kokkuvõtete põhjal on õpilaste arv omavalitsustele kuuluvates koolides aastaga märgatavalt vähenenud. Pärnumaa on oma 354 “kadunud” koolinoorega selles edetabelis taga vaid Viljandimaast, kus aastaga jäi vähemaks koguni 768 õpilast, mis oleks just paslik ühe suure kooli õpilaste arv.\n10.01.2013, Urmas HännilePMTartumaal oli sünde ja surmasid vähem kui mullu\nTartu maavalitsuses kokku pandud 2012. aasta rahvastikutoimingute ülevaate põhjal on nii sündide kui ka surmade hulk maakonnas varasemaga võrreldes väiksem.\n09.01.2013, TPMPM+Sünde ja surmasid oli vähem kui mullu\n08.01.2013, TPMPMMarti Aavik: pruudipõud\n02.01.2013, Mikk SaluPMMark Soosaar: pruutide lahkumise neli põhjust\n22.12.2012, Mark SoosaarPMRein Taagepera: pruudipõud vanapoisistab Eesti?\nEesti aga riskib vanapoisistuda terve rahvana, kui noori naisi lahkub maalt märksa rohkem kui noori mehi, kirjutab politoloog Rein Taagepera Postimehe arvamusportaalis.\n22.12.2012, Rein TaageperaPMMare Ainsaar: naiste lahkumine on märk headest aegadest\nKõige rohkem kolitakse uude kohta elama perekondlikel põhjustel ehk näiteks atraktiivse elupartneri pärast, mitte aga töö tõttu, kirjutab ühiskonnateadlane Mare Ainsaar Postimehe arvamusportaalis.\n20.12.2012, Mare AinsaarPMMarina Lohk: paljukiidetud välismaa mees\nVälismaa meeste põhitrump pole välimus või rahakott, vaid enesekindlus, enesega rahulolu ja avatus suhtlemisel, kirjutab kolumnist Marina Lohk Postimehe arvamusportaalis, kommenteerides mitmel pool Eestimaal valitsevat pruudipõuda.\n20.12.2012, Marina LohkPMLaine Randjärv: murelapse asemel rõõmulaps\nViis aastat pärast finantskriisi algust on hakatud mõistma, et täna ellu astuv põlvkond peab läbi ajama kasinamalt kui nende vanemad, kellel krediitkaardilimiiti toetasid pankade lootused lõputule majanduskasvule, kirjutab Postimehe arvamusportaalis riigikogu aseesimees Laine Randjärv.\n19.12.2012, Laine RandjärvPMGarri Raagmaa: miks peaks naine eelistama kontorile lauta?\nNaistele ei jagu maal uuel ajal enam tööd ning kas nad tahaksidki kõrgharitutena laudas rügada, aruteleb inimgeograaf Garri Raagmaa Postimehe arvamusportaalis. Sarnane pruudipõud on aga ka Põhjamaades – miks muidu käiakse sealt Eestis ja kaugemalgi naisi toomas?\n19.12.2012, Garri RaagmaaPMContra: enne linna, siis pruudiga maale tagasi\n19.12.2012, Margus KonnulaPPNovembris sündis Pärnumaal 66 last\nNovembris olid Pärnumaal peresündmuste statistika kohaselt jätkuvalt ülekaalus elu kurvema poole sündmused.\n10.12.2012, Raido KeskkülaPMJuhtkiri: kui pööraks selle ratta vastupäeva?\n24.10.2012, Garri RaagmaaPMAndrus Saar: prooviks õige perepoliitikat uutmoodi ajada?\nKuna IRLi välja käidud perevalimiste idee on lombakas, aga lapsed ja pered vajavad väärtustamist, võiks korraldada sel teemal parem referendumi, kirjutab sotsioloog Andrus Saar Postimehe arvamusportaalis.\n18.10.2012, Andrus SaarPMKaspar Kelder: Tsahkna alusetud oletused ja alternatiivitu Ossinovski\n17.10.2012, Kaspar KelderPMJevgeni Ossinovski: perevalimiste idee on väga küüniline\nPerevalimiste idee on väga küüniline, sest selle aluseks on ühelt poolt tõdemus, et pensionärid mõtlevad ainult enda mätta otsast, ning teiselt poolt arusaam, et Eesti ei ole nö päris-demokraatiaks valmis ning poliitikud hakkavad liigutama ainult siis, kui mängus on valijate hääled, leiab Jevgeni Ossinovski (SDE) online-väitluse omapoolses lõppsõnas.\n17.10.2012, Jevgeni OssinovskiPMMargus Tsahkna: perevalimistega demograafilise vetsupoti vastu\nPerevalimised ei ole järjekordne metafoor, nagu oli «demograafiline vetsupott», vaid reaalne katse Eestit päästa, leiab Margus Tsahkna (IRL) tänase online-väitluse lõppsõnas.\n17.10.2012, Margus TsahknaPMVäitluse 2. osa: Tsahkna versus Ossinovski\nVäidet, et vanemad peaks saama iga alaealise lapse eest lisahääle, kaitsev Margus Tsahkna IRList peab tänase online-väitluse teises osas vastama kiirelt ja konkreetselt oponendi teravatele küsimustele. Samasuguse risttule all on ka teine osapool ehk Jevgeni Ossinovski Sotsiaaldemokraatlikust Erakonnast.\nRistküsitluse lõpus küsime mõlemalt poolelt ka paar paremat lugejate küsimust. Sellele järgnevas väitluse 3. etapis esitavad mõlemad osapooled kokkuvõtvad lõppsõnad. Kogu duelli võtab kokku professionaalse väitluskohtuniku kommentaar. Küsitlus on interaktiivne ehk artikkel täieneb ligi pooleteise tunni jooksul iga paari minuti tagant!\n17.10.2012, Alo RaunPMOnline-väitlus: vanem peab saama lapse eest lisahääle\nIRLi kuuluv Margus Tsahkna kaitseb täna Postimehe arvamusportaali online-väitluses seisukohta, et vanem peab saama valimistel anda iga oma alaealise võsukese eest lisahääle. Talle oponeerib sotsiaaldemokraat Jevgeni Ossinovski.\n17.10.2012, Alo RaunPMViljar Arakas: kui kaua püsib püsti tühjenev kott? Kui ühelt poolt toimub inimeste vaba väljavool ning teisalt piiratakse sisserännet, peaksime enda käest küsima, kui kaua tühjenev kott püsti seisab, kirjutab Teenusmajanduse Koja esimees Viljar Arakas. Ta leiab, et spetsialistide sisserännet tuleks lihtsamaks teha. 16.10.2012, Viljar ArakasPM+Viljar Arakas: kui kaua püsib püsti tühjenev kott? Kui ühelt poolt toimub inimeste vaba väljavool ning teisalt piiratakse sisserännet, peaksime enda käest küsima, kui kaua tühjenev kott püsti seisab, kirjutab Teenusmajanduse Koja esimees Viljar Arakas. Ta leiab, et spetsialistide sisserännet tuleks lihtsamaks teha. 16.10.2012, Viljar ArakasPMJuhan Kivirähk: kas lisahääl ka naisele, töötule, maakale?\nIdee anda lapsevanemale tema alaealise võsukese eest lisahääl on osav katse ajada poliitikute tegematajätmised valijate kaela, kirjutab sotsioloog Juhan Kivirähk Postimehe arvamusportaalis.\n15.10.2012, Juhan KivirähkPMMartin Pau: köhige pappi, siis sigitan!\n15.10.2012, Martin PauPM+Martin Pau: köhige pappi, siis sigitan!\n15.10.2012, Martin PauPMMargus Tsahkna: Eesti riik põeb surmatõbe\nRiigikogu sotsiaalkomisjoni pealik Margus Tsahkna (IRL) leiab, et kui Eestis sündide arvu suuremaks ei saa, sureme me üldse välja.\n11.10.2012, Margus TsahknaPMAadu Must: Eestist on saamas väljarändajate maa\n11.10.2012, Aadu MustPMRein Aidma: Eesti sõuab iivet suurendades vastuvoolu\nEesti püüd iivet suurendada ja noortele peredele mõelda on maailma suurte tendentside ja vastusolude taustal vastuvoolu ujumine, meenutas reformierakondlane Rein Aidma täna riigikogus iibearutelul. Ta märkis, et meil ei ole muud valikut, kui me peame leidma optimaalsed lahendused, selleks et meid oleks ja me kestaks.\n11.10.2012, Rein AidmaPMJuhtkiri: sündimus tuleb muuta otsustajatele oluliseks\nPikalt kestnud arutelu teemal, milliseid üldisemaid muutusi vajaks Eesti perepoliitika, et 2008. aastast pidevalt vähenenud sündimus tõusma hakkaks, tuleks poliitilisteks otsusteks vormida. Ei saa jääda lootma, et see laheneb üksikute väiksemate, näiteks toetusi puudutavate otsuste kaudu.\n11.10.2012, PMPMAndrei Hvostov: iive - kuidas aidata poliitikuid viljakuse teele\n11.10.2012, Andrei HvostovPM+Juhtkiri: sündimus tuleb muuta otsustajatele oluliseks\n11.10.2012, PMPM+Omavalitsuste võimekust mõjutab suurus ja asukoht\n09.10.2012, Mikk SaluPMAndres Salumets: kas asendusemadus on keharent?\nIndias ja Gruusias lastetusraviga tegelev professor Andres Salumets selgitab, et asendusemad väärivad tunnustust ning teema ühepoolne eetiliste kitsaskohtade arutelu Eestis takistab abivajajatele mõistliku lahenduse leidmist. Ta väidab samas, et Eestiga seotud kliinikud ei ole kunagi tegelenud Gruusias või Indias surrogaatemade värbamisega.\n04.10.2012, Andres SalumetsPP+Sünnid Pärnumaal\nSeptembris registreeriti Pärnumaal 64 väikese ilmakodaniku sünd. Vastsündinutest 31 olid poisid, sealhugas ühed kaksikud, ja 33 tüdrukud.\n04.10.2012, PPPM+Inimgeograafid: kui palju töötavad eestlased Soomes? Tartu Ülikooli inimgeograafia professor Rein Ahas ja teadur Siiri Silm näitavad mobiilpositsioneerimise andmete põhjal, et masu mõjuna on Soomes töötajate hulgas rohkem Eesti väikelinnade ja maapiirkondade elanikke, Tallinna ja Tartu elanikel on rohkem võimalusi kodu lähedal tööd leida.\n02.10.2012, Rein AhasEluTaani lasteaiad pakuvad iibe tõstmise eesmärgil tasuta lastehoidu\nTaanis pakub grupp lasteaedu võimalust tasuta lastehoiuks, et vanemad saaksid pingevabalt seksida ning veel järglasi saada.\n17.09.2012, Inna-Katrin HeinPP+Pärnumaal sündis augustis 75 last\n08.09.2012, PPPPPärnumaal sai augustis kirja 75 sündi\n07.09.2012, Veste RoosaarPMHardo Pajula: rüblikute ristiretk\nÜhel 1212. aasta maikuu päeval ilmus lapseohtu prantsuse karjapoiss Étienne Prantsuse kuninga ette ja näitas talle Jeesuselt saadud kirja, milles viimane palus poisil astuda uskumatute vastu peetava ristisõja etteotsa. Kuningas käskis tal koju minna. Tarmukas rüblik kuulutas end seepeale hoopis uueks Mooseseks ja lubas mõningatel andmetel kuni 30 000 temaga liitunud eakaaslast kuiva jalaga Marseille’st pühale maale viia. Et meri keeldus Étienne’i armee ees kahte lehte laiali minemast, lubasid kohalikud laevnikud nad ise kohale viia. Kohale nad viidigi, ainult et Jeruusalemma asemel lõppes sõit Põhja-Aafrika orjaturul.\n05.09.2012, Hardo PajulaPM+Hardo Pajula: rüblikute ristiretk\n04.09.2012, Hardo PajulaPMJuulis registreeriti 1351 sündi\nSelle aasta juulis registreeriti regionaalministri valitsemisala rahvastiku toimingute osakonna andmeil Eesti perekonnaseisuasutustes kokku 1351 sündi, neist 707 poisslast ja 644 tütarlast.\n16.08.2012, Oliver KundPPJuulis registreeriti 80 väikese pärnumaalase sünd\nPärnumaal oli iive eelmisel kuul miinuses, registreeriti 80 sündi ja 87 surma.\n09.08.2012, Eno-Gerrit LinkPPToomas Kivimägi: Pärnu Postimees ei talu häid linnauudiseid\nTutvudes tagantjärele juulikuu Pärnu Postimehes kirjutatuga, jääb küll mulje, et see linn, millest kirjutavad Teet Roosaar ja mõni anonüümne juhtkirja kirjutaja, ei ole mitte Pärnu, vaid mingi teine linn.\n08.08.2012, Toomas KivimägiPP+Pärnu Postimees ei talu häid linnauudiseid\n07.08.2012, Toomas KivimägiSak+Statistika näitas positiivset iivet\nJuulis oli Viljandimaal sündide ja surmade vahe viimaste aastate suurim: registreeriti 54 lapse sünd ning 39 inimese surm.\n04.08.2012, Henrik UrbelPPPärnu linn ja statistikaamet ajavad eri joont\n“Erinevalt eelmistest kuudest Pärnu linna elanikkond juulikuus ei vähenenud,” teatas eile Pärnu linnavalitsus. Linna andmeil registreeriti juulis Pärnus 33 sündi ning sama arv surmasid. Ka teistest linnadest-valdadest ja välismaalt saabujate-lahkujate arv oli võrdne – 87 inimest.\n03.08.2012, PPPP+Pärnu linn ja statistikaamet ajavad eri joont\n03.08.2012, PPPMJuunis oli iive positiivne\nJuunis registreeriti Eesti perekonnaseisuasutustes 1186 sündi, sama aja jooksul suri 1119 inimest, loomulik iive oli seega 69 inimesega plussis.\n16.07.2012, Urmas NeemePMJuhtkiri: küla tahab üht, vald teist\n11.07.2012, PMPPJaanikuu rõõmustas mitmike sündidega\nJuunis registreeriti Pärnu maavalitsuses ja maakonna omavalitsustes kokku 75 ilmakodaniku sünd.\n10.07.2012, Anu VillmannPPJaanikuu rõõmustas mitmike sündidega\n07.07.2012, Anu VillmannPP+Jaanikuu rõõmustas mitmike sündidega\n07.07.2012, Anu VillmannPMRein Veidemann: minu inimesed\n19.06.2012, Rein VeidemannPMTsahkna: lisahääl lapse eest muudaks erakondade kivistunud prioriteete\nRiigikogu liige Margus Tsahkna (IRL) ütles täna riigikogus peetud ümarlaual, et rahvastiku kasvu nimel tuleb erakondade programmidesse tuua rohkem noortele peredele suunatud lubadusi.\n08.06.2012, Oliver KundPMKirsman: rahanappus sunnib pensioni teenimist laste saamisele eelistama\nEesti Lastevanemate Liidu juhatuse esimees Enn Kirsman ütles täna riigikogus peetud ümarlaual, et teise, kolmanda või neljanda lapse saamist sunnivad ära jätma rahalised kaalutlused.\n08.06.2012, Oliver KundPMJesse: meeste varajane suremus seab kogu ühiskonna löögi alla\nTervise Arengu Instituudi direktori Maris Jesse sõnul seisneb Eesti olulisim rahvastikualane väljakutse selles, kuidas õnnestuks päästa alkoholi liigtarbimise ja tervistkahjustavate eluviiside tõttu enneaegselt surevate meeste elusid.\n08.06.2012, Oliver KundPMEne-Margit Tiit: kõikuv perepoliitika takistab iibe kasvu\nRahva- ja eluruumide loenduse metoodikajuht professor Ene-Margit Tiit ütles täna riigikogus korraldatud ümarlaual, et poliitikutel tasuks mõelda Eesti äärealade tühjenemise põhjustele ja sellele, kuidas mittejärjepidev perepoliitika on takistuseks laste saamisele.\n08.06.2012, Oliver KundPMMõis: Eestisse tuleks tuua välismaalasi ja luua inglisekeelne kogukond «Kõige suuremad ressursid Eesti rahvaarvu kasvuks on peidus selles, et tuleb kutsuda inimesi Eestisse elama. See on loomulik, et osa inimesi läheb siit ära ja teine osa hoopis tahaksid siia tulla,» soovitas ettevõtja Jüri Mõis täna riigikogus peetud ümarlaual.\n08.06.2012, Oliver KundPMJuhtkiri: kus leib, seal kodu. Kus kodu, seal leib\n30.05.2012, Mikk SaluPM+Tallinn võitis, Tartu kaotas\n29.05.2012, PMPMJüri Kõre: rahvaloendusest on õppida\n15.05.2012, Jüri KõrePM+Jüri Kõre: rahvaloendusest on õppida\n15.05.2012, Jüri KõrePMTsahkna: kõik otsused peavad arvestama rahva demograafilist seisu\nRiigikogu sotsiaalkomisjoni esimees Margus Tsahkna (IRL) hinnangul nõuab stabiilne iibe tõus poliitilise suhtumise täielikku muutmist ning kõik otsused peavad arvestama rahva demograafilist seisu.\n13.05.2012, Hanneli RudiPPAprillis sündis vähem lapsi kui märtsis\nKui tänavune märts rõõmustas maakonda 86 uue ilmakodanikuga, siis aprillis registreeriti Pärnumaal vähem sünde – 69.\n09.05.2012, Anu VillmannPP+Aprillis sündis vähem lapsi kui märtsis\n09.05.2012, Anu VillmannPMMärt Meesak: regionaalpoliitika teeb jätkuvalt vähikäiku\n08.05.2012, Märt MeesakPMTürgi peaminister soovitas soome peredele kolme last\n19.04.2012, Evelyn KaldojaPMEdgar Savisaar: kohalik võim peab kuuluma kohalikele\n10.04.2012, Edgar SavisaarPPPärnumaa sündimus on tõusuteel\nPärnu maavalitsuse rahvastikutoimingute talituse juhataja Liis Rausk (pildil) tõdes käesoleva aasta esimese kvartali statistikat vaadates, et sündimus maakonnas on jälle tõusuteel.\n07.04.2012, Anu VillmannPP+Pärnumaa sündimus on tõusuteel\n07.04.2012, Anu VillmannPMArved Breidaks: riigi saab maapiirkondadesse tagasi tuua vaid jõuga\n03.04.2012, Nils NiitraNils Niitra: «analüüs» võtab haldusreformi isu\n03.04.2012, Nils NiitraPM+Rahvaloendus andis väärt õppetunde\nKahe loendusmeetodi sümbioos tekitas olukorra, kus ligi 70 000 aadressi või leibkonda tuli erinevatel põhjustel uuesti üle kontrollida.\n03.04.2012, Oliver KundPM+Arved Breidaks: riigi saab maapiirkondadesse tagasi tuua vaid jõuga\n02.04.2012, PMPM+Reaalne rahvaarv tüürib arvestusliku arvu suunas\nViis päeva enne rahvaloenduse lõppu näitavad kõik märgid seda, et suuri üllatusi loendus tõenäoliselt kaasa ei too – tegelik rahvaarv tuleb sarnane arvestusliku rahvaarvuga, mis tänavu 1. jaanuaril oli 1 318 005 inimest.\n27.03.2012, Oliver KundPM+Sünnitusmajad kihavad kevadises hoos\nKevadine titebuum on hoos – märts-aprill on sünnitusmajades ikka olnud aasta kiireim periood, mil jaanipäeva aegu eostatud lapsukesed ilmavalgust näevad. Jutt, et kõigile sünnitajatele ei pruugi seetõttu eraldi palatit jätkudagi, on aga sünnitusmajade personali kinnitusel linnalegend.\n26.03.2012, Merike TederPMÜlo Veldre: otsus tehtud – aeg hakata ümber otsustama!\n23.03.2012, Ülo VeldrePPPärnumaalasi suri rohkem, kui sündis\nVastlakuu iive oli Pärnumaal negatiivne: maakonnas registreeriti veebruaris 60 uut ilmakodanikku, surmajuhtumeid pandi kirja 124.\n14.03.2012, Anu VillmannPP+Pärnumaalasi suri rohkem, kui sündis\n14.03.2012, Anu VillmannPM+Loendajad otsivad kõrvalehoidjaid naabrite kaudu Osa eestimaalasi väldib rahvaloendajaid sedavõrd järjekindlalt, et loendajad on elanike leidmiseks appi palunud naabrid ja kinnisvaramaaklerid. Kadrioru elanik Sven rääkis Postimehele, et hätta jäänud rahvaloendajad on tema ukse taga sagedased külalised.\n14.03.2012, Oliver KundTCTallinnas registreeriti veebruaris 384 sündi Tallinna perekonnaseisuamet registreeris veebruaris 384 sündi ja 358 surma, seega oli loomulik iive taas positiivne.\n05.03.2012, Hanneli RudiPM+Elanikul tuli rahvaloendajat koju meelitada Kristiine elanikul tuli juhuslikult kohatud rahvaloendajal peaaegu et hõlmast kinni võtta ja koju end üles kirjutama meelitada, sest loendaja andmetel oli tema aadress juba loendatud.\n29.02.2012, Merike TederPM+Mitme näoga linn pealinna sees\nTallinnas Lasnamäel ei ole rahvaloendaja alati oodatud külaline, ja vahel jäävadki uksed tema ees suletuks.\n29.02.2012, Tuuli KochPMTaavi Aas: maavalitsused on muutunud kasutuks\n28.02.2012, Taavi AasT24Eesti ületab Balti riike kõrgema oodatava eluea ja positiivse iibega\nVõrreldes teiste Balti tiikidega paistis Eesti 2010. aasta tervisestatistikas silma oodatava eluea pikkuse ja positiivse loomuliku iibega.\n27.02.2012, Eger NinnPM+Eakad jutustavad loendajale oma eluloo\nLahked maainimesed ootavad rahvaloendajat pikisilmi. Isegi koduvalvur Muki eelistas loendaja asemel hammustada ajakirjanikku.\n27.02.2012, Nils NiitraPMRahvaloendajad tulevad külla\nAlates esmaspäevast külastavad rahvaloendajad neid inimesi, kes mingil põhjusel ei osalenud e-loendusel või kelle ankeedid vajavad parandamist või täiendamist.\n22.02.2012, Jaan OlmaruPMNeeme Korv: viimane kustutab tule\n22.02.2012, Neeme KorvPMJüri Kõre: vara veel hingekella lüüa\nJaanuaris avalikustatud 2011. aasta sünniarvudest räägitakse ettevaatlikult kui alles esialgsetest. Justkui pehmendades tõsiasja, et tõusuteel olnud sündimus kisub langusesse (14 713 sündi 2011. aastal 15 842 sünni vastu 2010. aastal).\n21.02.2012, Jüri KõrePM+Päeva karikatuur\n21.02.2012, PMPM+Jüri Kõre: vara veel hingekella lüüa\n21.02.2012, Jüri KõrePM+Rahvaloendajad tulevad külla\nAlates eilsest külastavad rahvaloendajad neid inimesi, kes mingil põhjusel ei osalenud e-loendusel või kelle ankeedid vajavad parandamist või täiendamist.\n21.02.2012, Jaan OlmaruPMJuhtkiri: haldushirm\n20.02.2012, PMPMAnneli Ammas: arvutiaju trikk\nKlõbistad kodus arvutiklahve ja saadad oma elu ja olu kusagile avarustesse teele. Seal kusagil on ajud, arvutiajud, mis laadivad, kopeerivad, analüüsivad, leiavad vead ja ebakõlad. Nii saamegi kokku loetud ning meie andmed on töötlemiseks valmis, et siis poole aasta pärast võiks arvuti meile öelda, kui palju meid kusagil vallas elab.\n15.02.2012, Anneli AmmasPM+Rekord lükkas loenduse alguse edasi\n15.02.2012, Anneli AmmasPM+Anneli Ammas: arvutiaju trikk\n15.02.2012, Anneli AmmasPM+Päeva karikatuur\n15.02.2012, PMT24Laura Mallene: välismaa-kurbus\nSee on naljakas kurbus, mis peale tuleb, kui elad veidi pikemalt Eestist eemal.\n13.02.2012, Laura MallenePM+Laura Mallene: välismaa-kurbus\n13.02.2012, Laura MallenePPNäärikuu oli Pärnumaal titerohke\nKui eelmise aasta lõpukuudel sündis Pärnumaal järjest vähem väikesi ilmakodanikke, siis alanud aasta esimene kuu oli mulluse näärikuuga võrreldes päris titerohke.\n09.02.2012, Anu VillmannPP+Näärikuu oli Pärnumaal titerohke\n09.02.2012, Anu VillmannPMKeskerakondlane: Eestile piisaks 21 omavalitsusest\n07.02.2012, Henri KaseloPM1897. aasta rahvaloendus andis ülevaate ka lõbutüdrukutest\nMaailma vanimat ametit pidas Tartus üle saja tüdruku ning Tartus oli mitmeid avalikke maju. Prostituudi tunnust polnud 1897. aasta loenduslehel kirjas ja see lisati eraldi juurde. Sellisena oli see üks suurimaid juurdekirjutatud tunnuste rühmi. Kuna selle tunnuse alamärkimine on tavaline, siis on ka Tartus põhjust kahtlustada oluliselt suuremat lõbutüdrukute hulka.\n07.02.2012, TPMPMTartus õpib loendajaks 266 inimest\n«Me teeme selle koos ära!» kuulutas eile oma videopöördumise lõpetuseks statistikaameti peadirektor Priit Potisepp ja soovis Dorpati konverentsikeskusse kogunenud Tartu piirkonna rahvaloendajatele jõudu.\n07.02.2012, Jaan OlmaruPMRahvaloenduse metoodikajuht: Tartu on naiselik linn\nTartu Ülikooli matemaatika- ja informaatikateaduskonna emeriitprofessor ning statistikaameti vanemmetoodik Ene-Margit Tiit räägib esimestest rahvaloendustest ning prognoosib, et Tartu rahvaarv jääb ka aastate pärast senisele tasemele.\n07.02.2012, Jaan OlmaruPM+Henri Kaselo: Eestile piisaks 21 omavalitsusest\n07.02.2012, Henri KaseloPM+Loendaja saab salli siis, kui test tehtud\nKui 800 000 inimest sai ilma koolituseta end loendatud, siis miks ei peaks käsiloendajad viie päevaga loendamist selgeks saama?\n07.02.2012, Anneli AmmasPM+1897. aasta rahvaloendus andis ülevaate ka lõbutüdrukutest\n07.02.2012, TPMPM+Rahvaloenduse metoodikajuht: Tartu on naiselik linn\n07.02.2012, Jaan OlmaruPMLoendaja saab salli siis, kui test tehtud\n07.02.2012, Anneli AmmasPM+Tartus õpib loendajaks 266 inimest\n07.02.2012, Jaan OlmaruTCTallinnas oli jaanuaris loomulik iive negatiivne\nTallinna perekonnaseisuamet registreeris jaanuaris 387 sündi ja 421 surma, seega oli pealinnas loomulik iive negatiivne.\n02.02.2012, Urmas ToomingPMPäeva karikatuur: haldusreform juba tehtud?\n31.01.2012, Urmas NemvaltsPMSulev Valner: kedagi ei jäeta maha\n31.01.2012, Sulev ValnerPM+Päeva karikatuur\n31.01.2012, PMPM+Kui palju meid siis ikkagi on?\nVõiks arvata, et elektroonilise registri ajastul teab Eesti riik oma rahvaarvu mõne inimese täpsusega. Eeldades, et mingi hulk inimesi on registrist välja jäänud, oleks arusaadav, kui registriarv oleks tegelikust rahvaarvust väiksem, kirjutab Sulev Valner.\n30.01.2012, Stepan KarjaPMAija Brasliņa: rahvaloendus on riigi jaoks tõehetk\n25.01.2012, Aija BrasliņaPM+Aija Brasliņa: rahvaloendus on riigi jaoks tõehetk\n25.01.2012, Aija BrasliņaPMNeeme Korv: asi on rahas\n24.01.2012, PMPMEesti rahvaarv vähenes mullu 4400 inimese võrra\nArvestuslik rahvaarv vähenes mullu 4400 inimese võrra ning seda mõjutas nii sündide vähenemine kui ka väljarände suurenemine.\n20.01.2012, Hanneli RudiPMMuinasjutt suurest sündimusest sai läbi\nNapilt positiivse iibega aasta 2010 jääbki vist erandlikuks. Hõisked positiivsest pöördest sündimuses, mida eelkõige seostati vanemahüvitisega, osutusid siiski enneaegseks. Võrreldes kahe eelneva aastaga jäi Eestis mullu sündimata enam kui tuhat last, kirjutab Sulev Valner.\n20.01.2012, Sulev ValnerPM+Muinasjutt suurest sündimusest sai läbi\n20.01.2012, Sulev ValnerPMTartu Postimehe karikatuur\n17.01.2012, TPMPP+Sünnib aina vähem lapsi\nEelmisel aastal sündis Pärnumaal 877 last.\n12.01.2012, PPPMKalev Petti: maalt linna, pisarateta\n11.01.2012, Jüri KõrePMRiigil pole vanemapensioniks raha\n10.01.2012, Mikk SaluPM+Lugeja kiri\n10.01.2012, PMSündimata jäi kuu jagu lapsi\nLõuna-Eesti sündide arvu mullust vähenemist võib kujundlikult võrrelda sellega, kui Tartu Ülikooli naistekliiniku sünnitusosakond oleks terveks kuuks uksed sulgenud.\n09.01.2012, Martin PauPMSünde jäi vähemaks, kuid abielluti rohkem\n2011. aastal liikus mitu olulist rahvastikutoimingutega seotud arvu 2010. aastaga võrreldes negatiivses suunas: vähenes sündinud laste ning kasvas surmade arv.\n09.01.2012, Elina RandojaPM+Sünde jäi vähemaks, kuid abielluti rohkem\n09.01.2012, Elina RandojaPM+Sündimata jäi kuu jagu lapsi\n09.01.2012, Martin PauVTLäinud aastal jäi loomulik iive negatiivseks kõigis omavalitsustes\nLääne-Viru maavalitsuse andmeil sündis 2011. aastal maakonnas 608 last, mis on 59 last vähem kui aasta varem. Samas suri mullu 801 inimest, mis on 17 kodanikku enam, kui 2010. aastal.\n07.01.2012, Kristi EhrlichPMKsenia Repson: kas teil on pere või leibkond?\nOn mõnedki põhjused, mis räägivad äsja alanud rahvaloendusel osalemise kasuks. Esiteks ei taha ju saada karistust mitteosalemise eest, teiseks saad tunnikese-kaks tunda, millest täpselt riik sinu puhul huvitub, ja kolmandaks avaneb võimalus visata nalja küsimuste üle või siis vähemalt mõnel juhul üllatusest suuri silmi teha.\n04.01.2012, Ksenia RepsonPM+Ksenia Repson: kas teil on pere või leibkond?\n04.01.2012, Ksenia RepsonPM+Päeva karikatuur\n04.01.2012, PMPMArgo Ideon: pikk ooteaeg Kümned tuhanded inimesed on rahvaloenduse ankeedi juba interneti kaudu ära täitnud. Kindlasti on kõik osalejad huvitatud ka loenduse tulemustest.\n03.01.2012, Argo IdeonTCTallinnas sündis mullu vähem lapsi kui 2010. aastal\nTallinna Perekonnaseisuamet registreeris eelmise aasta jooksul 5218 sündi ja 4377 surma, seega on loomulik iive pealinnas jätkuvalt positiivne. Samas sündis ja suri 2010. aastal pealinnas vähem inimesi kui mullu.\n03.01.2012, Hanneli RudiJTJärvamaal sündis lapsi varasemast vähem Järvamaa sündis 2011. aastal 328 last, mis on viimaste aastate kõige väiksem arv. Iive oli jätkuvalt negatiivne, surmasid registreeriti 357. Surmade hulk on võrreldes 2010. aastaga oluliselt vähenenud: neid registreeriti 97 vähem.\n03.01.2012, Tiit ReinbergPMLoendusaktiivsus püsib Tartus suur\nAasta viimasel päeval alanud rahva- ja eluruumide loendusel oli eile pärastlõunaks interneti kaudu end üle lugenud juba kuus protsenti Tartu ja Tartumaa elanikest ehk 9165 inimest. Tallinna, Harju- ja Järvamaa kõrval oli Tartu üks aktiivseimaid.\n03.01.2012, Jaan OlmaruPM+E-loenduseks uuri kodu ja pere ajalugu\nRahvaloenduse e-süsteemi katsetamisest omal nahal ilmnes, et protsess võtab vähe aega ega söö närve juhul, kui süsteem pole parajasti koormatud ja loendatav leibkond ise minimaalse suurusega.\n03.01.2012, Argo IdeonPM+Tõehetk Eestis räägitavate murrete jaoks\nEsimest korda pärast sõda saavad rahvaloendusel kirja ka Võru, Setu, Kihnu, Mulgi jt meie kohalike keelte murde oskajad.\n03.01.2012, Sulev ValnerPM+Argo Ideon: pikk ooteaeg Kümned tuhanded inimesed on rahvaloenduse ankeedi juba interneti kaudu ära täitnud. Kindlasti on kõik osalejad huvitatud ka loenduse tulemustest.\n03.01.2012, Argo IdeonPM+Loendusaktiivsus püsib Tartus suur\n03.01.2012, Jaan OlmaruPMErakliiniku sündide hulk kajastab kriisi\nTartus Veeriku linnaosas tegutsevas erakliinikus Elite on tänavu vastu võetud 78 sünnitust. Kliinikut juhtiva naistearsti Andrei Sõritsa sõnade kohaselt peegeldub majanduse stabiliseerumine neil otseselt: langus on peatunud ning pöördumas tasapisi tõusuks.\n31.12.2011, Martin PauPM+KOMMENTAAR\nOlin natuke üllatunud, kui selle aasta väikest sünniarvu nägin – umbes 800 last vähem kui eelmisel aastal. Inimesed elasid hoopis raskemad 2009.–2010. aasta üle ja lapsi sündis ikka sama palju, kui olime viimastel aastatel harjunud. Eks paljudel oli 2009. aastal kaval strateegia sünnitada raskel aastal uus laps, aga kui keeruline olukord kaua kestab, siis see efekt kaob.\n31.12.2011, Mare AinsaarPMLapsed sünnivad Tartus üha rutem\nTartu naistekliiniku sünnitusosakonna juhataja Fred Kirsi töölaual lebab äsja laekunud jõulukaart: «Ilusat jõuluaega ja kõige paremat uuel aastal! Teie fänniklubi eesotsas väikese Frediga!»\n30.12.2011, Martin PauPM+Erakliiniku sündide hulk kajastab kriisi\n30.12.2011, Martin PauPM+Lapsed sünnivad Tartus üha rutem\n30.12.2011, Martin PauPMJuhtkiri: beebid plakatil toovad hääli\nEesti iive on langemas 2006. aasta tasemele. Lausa traagikaks ei ole põhjust. Demograafide hinnangul ei saa nii lühikese ajavahemiku põhjal mingeid järeldusi teha. Eesti võib olla mõnevõrra omapärase «sündide kuhjumise» olukorras: need, kes pere juurdekasvu aastaid edasi olid lükanud, ei saanud seda enam teha vanuse tõttu või tundus masu mõistliku võimalusena jääda lapsepuhkusele, selle asemel et oodata koondamisteadet.\n17.12.2011, PMPM+Sünde on tänavu järsult vähemaks jäänud\nSünde jääb tänavu Eestis ilmselt alla 15 000, mis on mullusega võrreldes ligi tuhande võrra vähem ja tähendab 2006. aasta tasemele langemist.\n17.12.2011, Merike TederPM+Juhtkiri: beebid plakatil toovad hääli\n17.12.2011, PMPMEne-Margit Tiit: ülelugemine on meie kõigi huvides\nEsimene kristlikus maailmas hästi tuntud rahvaloendus toimus juba Kristuse sünniaastal, kui Joosep läks oma sünnilinna, et ennast ja oma mõrsjat üles kirjutada. Arenenud maades on loendusi korraldatud perioodiliselt juba mitu sajandit, Eestis alates 19. sajandi lõpust. Seda, et rahvaloendusi tuleb korraldada kogu maailmas regulaarselt, enam-vähem samaaegselt ja ühtse programmi järgi, mõistsid teadlased juba 20. sajandi algul, kui selgus, et maailma rahvastik kasvab ootamatult kiiresti.\n07.12.2011, Ene-Margit Tiit OtsiTelli Postimees endale kojuKuuluta Postimehe paberlehesViimased uudised09:33Naine sai tagurdavalt trollilt löögi 09:27Õuekallas liitub Järvamaa võrkpalliklubiga 09:26Eesti tootjad venekeelsete siltidega tooteid siiski poelettidele ei too (3)09:21Islamiriik avaldas video USA ajakirjaniku hukkamisest 09:14Politsei tabas ööpäevaga 13 joobes juhti 09:03Madridi Real ja Atletico mängisid kohtumise viiki 08:25Napoli ja Athletic Bilbao leppisid viigiga 08:19Tallinna-Tartu maanteel hukkus sõidukite kokkupõrkes naine (37)07:59Arsenal ja Besiktas mängisid kohtumise viiki 07:39Isemajandava Venemaa tabamatu ime (54)07:27Ametlik: Rojo liitus ManU-ga 00:47Sven Sakkov: NATO kohaloleku tugevdamiseks on mitu võimalust (64)00:21Täna heisatakse Eesti lipud (25)23:59Ukraina keelas sõjapropaganda pärast 14 Venemaa telekanalit (81)23:38Video: Vin Diesel esitas jäävee-väljakutse Vladimir Putinile (16)23:37Austrias ja Saksamaal kahtlustatakse kolme Ebola juhtumit (10)23:36Noorem vend kurvastas vanemat: Flora kaotas Tartus taas punkte (2)23:15Viis põhjust, miks kartulid pole halba mainet ära teeninud (12)22:54Paide jättis lõpusekunditel Kalju võiduta (1)22:53Tehnikapoed jätavad ostjad hätta (30)Kõik viimased uudisedLugemissoovitus\nSpetsialist: traagilistel rongiõnnetustel on tihti lihtne põhjus(252)\nÜleskutse: jaga oma mälestusi Balti ketist!(12)\nRauno Märks naaseb raadioeetrisse(34)\nKiirnuudlid kujutavad ränka ohtu tervisele(87)\nPresidendipaar võttis ministrid Ärmal vastu koduselt paljajalu(52)\nVin Diesel esitas jäävee-väljakutse Putinile!(16)\nUus Inim-Barbie väidab, et ta pole kunagi iluopil käinud(12)\nVaata, millised näevad Bieber, DiCaprio ja Jolie välja 80-aastasena!(6)\nElu2419. aug Video: Vin Diesel esitas jäävee-väljakutse Vladimir Putinile (16)19. aug Bikiinipildid: rindu vähendanud Heidi Montag näeb peaaegu enda moodi välja! 19. aug Uus Inim-Barbie väidab, et ta pole kunagi iluopil käinud (12)19. aug Vaata, millised näevad Bieber, DiCaprio ja Jolie välja 80-aastasena! (6)Majandus24Estonian Air uuendas ellujäämiskava(14)Euroopa Komisjonile esitati uued variandid LNG-terminali asjus (3)Vene boikott läheb Hollandile maksma 300 miljonit eurot(25)09:26Eesti tootjad venekeelsete siltidega tooteid siiski poelettidele ei too (3)07:39Isemajandava Venemaa tabamatu ime (55)19. aug Viktor Trasberg: Eesti vajab astmelist tulumaksu (89)19. aug Estonian Airi teise kvartali tulemused jäid ettevõtte ootustele alla (15)SportVideo: Chelsea kapten kallas end jääkülma veega üle(8)Video: Hollandi väravavaht lõi uskumatu värava(8)Video: Beckham võttis «jäänõu väljakutse» vastu(2)09:27Õuekallas liitub Järvamaa võrkpalliklubiga 09:03Madridi Real ja Atletico mängisid kohtumise viiki 08:25Napoli ja Athletic Bilbao leppisid viigiga 07:59Arsenal ja Besiktas mängisid kohtumise viiki TallinnCityKas tõesti saatis reisilaeva Tallinnast Helsingisse Vene allveelaev?(77)Juku-Kalle Raid pöördus Savisaare käitumise tõttu õiguskantsleri poole(106)Lugeja küsib: millal taastub Tallinna trammiliiklus?(16)09:33Naine sai tagurdavalt trollilt löögi 19. aug Nõmme linnaosa vanem kutsus põlenud haiglahoone omaniku vaibale (14)19. aug Fotod ja video: Saue vallas põles põhuküün lahtise leegiga 19. aug Videointervjuu: uus trammitee valmib plaanitust varem (22)NaineMida peavad seljavaluga inimesed magamisel silmas pidama?(2)Küsimused, mida endalt küsida, kui plaanid asju ära visataNippe, kuidas varjata värvitud juuste väljakasvu19. aug Lugeja küsib: kas valutorked selili olles on raseduse alguses normaalsed? 19. aug Kummaline nipp, mis aitab kiiremini uinuda ja paremini magada (1)19. aug Kaheksa lauset, mida mehele ei tohiks kunagi öelda (1)19. aug Ohjeldamatu isu saab alistada trenniga (2)Kopituse lõhnKuidas kopituse lõhnast lahti saada?Panni ostmineTahan osta panni, mis peaks kauem vastu kui aasta.PEREFOORUM"Kui lööb, siis löö vastu!"Mida arvate sellisest kasvatuspõhimõttest?Memmekad mehedSuhtlesin mehega, kellega pidin suve koos veetma. Selle asemel on ta olnud vaid oma ema juures.48h populaarsemad teemadarvamusarvamusfestivalBarack ObamaBarcelonaEestiEuroopaEuroopa LiitGerd KanterIraakJalgpallkergejõustikkergejõustiku emKorvpallLiiklusõnnetusNATOPolitseiRasmus MägiSaksamaaSanktsioonidSoometulekahjuUkrainaUkraina kriisAmeerika ÜhendriigidVenemaaVladimir PutinVälisuudisedUkraina keelas sõjapropaganda pärast 14 Venemaa telekanalit(81)Islamiriik avaldas video USA ajakirjaniku hukkamisestAustrias ja Saksamaal kahtlustatakse kolme Ebola juhtumit(10)19. aug Venemaa hakkab laevastikku ümber relvastama (162)19. aug Piltuudis: Itaaliat räsis kaks tornaadot (5)19. aug Itaalias põrkas kokku kaks hävitajat (20)19. aug Karm kaader Donetski oblastist pärast õhurünnakut (106)Tarbija24Hüpnoos aitas naisel kaotada üle 60 kilo (5)Viis müüti kardiotreeningu kohta (12)Nutiseadmeid saab hakata laadima higiga(8)19. aug Viis põhjust, miks kartulid pole halba mainet ära teeninud (12)19. aug Tehnikapoed jätavad ostjad hätta (30)19. aug Hot.ee saatus selgub aasta lõpus (58)19. aug Kurb uudis Nutella-sõpradele (22)ArvamusAllar Jõks: «ENSV kriminaalkoodeksi alusel Eesti Vabariigi nimel»(4)Juhtkiri: milliselt eelarverealt rahastada optimismi?Argo Ideon: raha saab otsa(3)19. aug Bronek Alpius: pätikultuuri võidukäik (5)19. aug Video Arvamusfestivalilt: 16. augusti Eesti pressi ülevaade 19. aug Video arvamusfestivalilt: venelaste uus põlvkond Venemaa ja lääne vahel 19. aug Video Arvamusfestivalilt: kas tagasi külma sõtta? (1)VIIMASED GALERIIDHeidi KlumCleveroni tootmishoone avamineГалерея: в ресторане Francesco Sibio прошел необычный модный вечерBalti kett 25 näitus Maarjamäe lossisSaue vallas põles küünVaata kõiki galeriisidPostimees +Postimehe paberleht: 19.08.2014Uus teatrimaja avab uksedLiinibusside juhtide kainuse tagavad alkolukud19. aug Kummaline EM: kel jää püksis, kel piss, kes särgi ja seejärel kullata 19. aug Mägi, ajaloo Eesti parim jooksja 19. aug Karjäär jätkub Türgis: treener võttis Toobali endaga uude klubisse kaasa 19. aug Korvpallis käib vaikne töö SOOV.EEAutode müükKinnisvaraKodukaubadSisesta oma kuulutus siitJuhtimineHanno Tomberg sai EASi juhtkonna kokku(12)Ametid, mida robotite ülevõtt ei ohusta(37)Kindlustusmaaklerite liidu tegevjuhiks sai Kaido Tropp(7)ElukeskkondViljandi toetab siseministeeriumi abiga ettevõtlusalade väljaarendamistPärnu Kesklinna, Ülejõe ja Rääma linnaosade elanikud saavad tänapäevase ühisveevärgi ja kanalisatsiooni(2)Aastaid tühjana seisnud Kose endine teeninduskool renoveeriti multifunktsionaalseks kultuuri- ja hariduskeskuseks13. märtsKoigi lapsed õpivad mõisaajastu-hõngulistes, kuid samas tänapäevastes tingimustes SünnipäevadPalju õnne!41Erki KorpmunitsipaalpoliitikSulev Uus, 79ajakirjanduspedagoogMare Mikof, 73skulptorMart Ummelas, 61Tallinna Televisiooni juhatuse liigeKai Kaljo, 55videokunstnikToomas Pae (Törlep), 48muusikKaido Seil, 39korvpallurHoroskoopJäärSõnnKaksikudVähkLõviNeitsiKaaludSkorpionAmburKaljukitsVeevalajaKaladTartu PostimeesMaaülikool käivitab pereülikooli kõrval ka lasteülikooli(2)Taasiseseisvumispäeva meenutatakse Kalevipoja ausamba juures Politsei leidis Elvas kontrollitud juhtide juurest ka narkootikume(13)19. aug Kohus saatis netikelmi vangi (9)19. aug Galerii: hollandlased surusid eestlannad pallinguga nurka 19. aug Galerii: võrkpallineiud kaotasid avamängu Serbiale 19. aug Tartu kaubamaja plaanib lisakorrust (59)PärnuLõkkesse sattunud lõhkekeha plahvatuses sai inimene vigaLugeja pildid: Pärnus sadas rahetSanktsioonid võivad kalalaevastiku seisataViljandiVäikekasvatajad pole suutnud katkuvastaseid nõudeid täitaAlkohoolik saab odava odekolonni kätte iga kell(3)Majaustele kinnitatud teated tekitavad umbusku(1)RakvereVIDEO: siseminister suitsusukeldus Väike-Maarjas(1)Tabamus: ähvardavad vihmapilved on kohalAnimatsiooni töötoad ootavad registreerumaPaideSuusahüppajat tõmbab mootorite ja adrenaliini juurdeArvamusfestivali külastas tuhandeid inimesiVaata, kes tulevad reedel ja laupäeval Paidesse arvamust avaldama ValgaKaido maja sai valmisTaasiseseisvumispäeva puhul saab teoks ka näidislahingMahavok toob Valka rokki ja tuttavaid meloodiaidTop loodTallinna-Tartu maanteel hukkus sõidukite kokkupõrkes naine(34)Isemajandava Venemaa tabamatu ime(54)Kurb uudis Nutella-sõpradele(22)Tehnikapoed jätavad ostjad hätta(29)Hot.ee saatus selgub aasta lõpus(58)Top kommentaaridSpetsialist: traagilistel rongiõnnetustel on tihti lihtne põhjus(252)Merkel Riias: NATO ei paiguta Venemaa-suhte pärast Ida-Euroopasse väeüksusi(239)Forbes: tühi abikonvoi naeruvääristas Putinit(223)Ajakirjanik: Lavrov lahkus Berliini kohtumiselt sõnagi lausumata(221)Soome president edastas Putinilt Porošenkole salastatud sõnumi(204)ArhiivPilt.postimees.ee viimati lisatudloojang 17.08.2014kasutaja raul1972 galeriistValuutakursidUSD0,749 EURGBP1,246 EURLTL0,29 EURSEK0,109 EURRUB0,021 EUREURUSDGBPLTLSEKRUB=EURUSDGBPLTLSEKRUBKursid seisuga: 19.08.2014Kõik valuutad\nKasulikud lingidVälismeediaThe New York TimesThe Washington PostThe GuardianBBCCNNDer SpiegelLäti TV NetLäti IRLeedu 15minHelsingin SanomatSvenska DagbladetAftenpostenInterfaxKommersantEesti meediaE24ÕhtulehtEPLReporterElu24Naine24Tarbija24Kanal2ERRTV3DelfiÄripäevKohalikud uudisedTallinnCityTartu PostimeesPärnu PostimeesViljandi SakalaVirumaa TeatajaJärva TeatajaValgamaalanePõhjarannikLääne EluSaarte HäälMeie MaaInternetIlmajaamSoovGoogleNetiFacebookYoutubeTwitterGoogle+SkypeWikipediaLinkedinMySpaceHotHotmailRateFinantsettevõttedPangadSEBSwedbankDanske BankNordeaKindlustusIIZI KindlustusmaaklerIF KindlustusErgo KindlustusSeesam KindlustusEttevõttedSideEMTElisaElionStarmanTele2EttevõttedEesti PostEesti EnergiaEesti GaasRagn-SellsVeoliaTallinna KüteTallinna VesiKasulik infoAktsiahinnadValuutakursidStatistikaamete-maksuametMaksuvõlglasedE-krediidiinfoPensionikeskusEesti PankFinantsinspektsioonLHV foorumTarkinvestor.ee foorumPere eelarveEesti.eePäevatoimetajaNimi:Andres EinmannTelefon:666 2072E-mail:andres.einmann(at)postimees.eeKontaktVihje:vihje@postimees.ee507 3066Lehe tellimine:666 2525Toimetuse sekretär:sekretar@postimees.ee666 2202MobiilirakendusJälgi PostimeestFacebookYouTubeRSSTwitterReklaamReklaami tellimine:reklaam@postimees.eePrintreklaam:666 2322Onlinereklaam:666 2230Kuulutused:666 2171©1995-2014 PostimeesKasutustingimused | AS Postimees äriinfo | Töötajad | Arhiiv | Reklaam | Kuulutused ajalehte | Telli ajaleht | Leia meid Google+


Eesti Maastikuarhitektide Liit (EMAL) > Uudised 2008\nEMAL suvepäevade 2008 kroonika\nPostitas: Sirle | Kuupäev: 25/08/2008\nEMALi selleaastased suvepäevad toimusid 16.-17. augustil Võrumaal Tilga talus, Nele maakodus. Suurepärane koht suvepäevade pidamiseks. Ja muidu ka kaunis ja hubane.\nKohe alguses tuleb ära mainida, et tegemist oli tõeliste suvepäevadega, sest olenemata kahtlasele ilmaennustusele meid vihmaga kimbutada, tulid siiski päris soojad ja päikeserohked päevad.\nSuvepäevade kontseptsiooni kohaselt oli peamiseks eesmärgiks lõõgastuda. Kuna õnneks peavad maastikuarhitektid lugu aktiivsest puhkusest, siis tuleb tunnistada, et aega logelemiseks polnudki. Üsna tihe programm tingis ka lõppkokkuvõttes paraku selle, et kõike päris ei jõudnudki teha. Seega võib loota, et millalgi peatselt uus üritus tulemas on.\nAlustuseks koguneti tuppa ning kuulati ära kolme ülikooli - TTÜ, EMÜ ja EKA (rääkisid vastavalt Mart Hiob, Peeter Vassiljev, Katrin Koov) esitlused õpetatava eriala kohta, peale mida toimus värskes õhus ka edasine diskussioon koolide erinevuste ja õpetamise vajalikkuse üle.\nVestlus kujunes päris meeleolukaks ja asjalikus õhkkonnas, mistõttu õhtuoote ajal lubatud mälumäng tuli lükata edasi. Peale võileibade vitsutamist ning herilastega võitlemist tuli taas tuppa suunduda, kus jutujärje võtsid üle külla kutsutud loodusfotograafid Sven Zacek ning Jaak Põder.\nOma esitluse jooskul, mis oli väga põnev ja õpetlik, viidi kurssi ning värskendati meie mälu hulga tehniliste nippide ja huvitavate nüanssidega, mis puudutab maastiku fotografeerimist. Muuhulgas saime ka teada, kuidas talvel oleks lumi ikka valge ning kuidas ja milliste filtritega õigeid tulemusi saavutada. Kokkuvõtteks võib öelda, et oli mõnus. Kohalolnud nõustuvad sellega, ma loodan.\nFotoseminari lõppedes hakkas juba hämarduma ning oligi aeg oma sammud suitsusauna poole seda (mis muide oli nii hea, et võttis jalad nõrgaks), kus toimus ka meeleolukas grillimine.\nKuivõrd meid oli premeeritud hea ilmaga, siis vahetult enne null-null kümmet kogunesime kõik sauna taha ja jälgisime kuuvarjutusest ilmaimet. Kahju, Karin, me ei suutnud olla vait, kuid loodan, et leidsid ka mõned vaikusehetked.\nÕhtu või suisa öö lõpetas I päeva programmi viimane punkt - Maastikuarhitekti öö mälumäng. Selgus, et nii mõningi erialane teadmine vajas värskendamist, kuid võib hea meelega nentida, et tase oli hea. Tasavägises võitluses tuli tunnistada mälumängurist kapteni Mardi võistkonna võitu. Kõik osalejad said premeeritud ka auhindadega. Peale kella nelja kustus ka viimaste aktivistide eluvaim ning öörahu võis saabuda.\nHommikul avastasime, et pannkoogi taigna komponentidest on puudu üks põhilisem - jahu. Kuivõrd maastikuarhitekt ei löö kartma mingisuguste raskuste ees, saadeti üks meeskond jahujahile. Samal ajal, kui Valdeko küpsetas ära tohutu hunniku maitsvaid kooke (ma pole veel varem näinud, et kooke võib isegi üle jääda), toimus taaskord toas järgmine ettekanne - ülevaade IFLA aastakonverentsist Hollandis Apeldoornis. Üks peamine sõnum: soovitan kindlasti osa võtta seesugustest rahvusvahelistest üritustest, sest nii suurel hulgal erialainimesi kohata on lausa lust. Teadmiseks, et järgmise aasta septembris toimub järjekordne rahvusvahelise maastikuarhitektide liidu aastakonverents Brasiilias Rio de Janeiros. Mina plaanin minna...\nSuvepäevade viimase ametliku osana korraldas Tom (dots Põld) ergutusrekreatsiooniprogrammi "Kutsetunnistuse peaproov" alapealkirjaga Tilga talu maastikumäng, mis oli väga kaasahaarav, mälutreeniv ning sportlik. Jällegi toimus suhteliselt tasavägine võistlus, kus auhinnalise esimese koha pälvis võistkond 'Rohelised' koosseisus Karl, Karin, Mare ja Sirle.\nKella neljaks oli enamus osavõtjaid viisakalt lahkunud. Kohalejääjate rõõmuks jäi kraamimine ja ülejäänud toidu tarbimine. Kahju, et ajanappuse ning koduigatsuse tõttu jäi seekord ära loodus- ja kultuuriretk Tammetsõõri juurde ning Kütioru Maakunsti rajale. Ehk jõuame teinekord!\nKokkuvõtteks tuleb öelda, et EMALi suvepäevad 2008 läksid igati korda!\nJärgmisi toredaid kokkusaamisi ootama jäädes,\nPS Tänud kõikidele abimeestele ja kohaletulijatele!\n[piltide autorid: Sirle ja Ebu]\nKui augustis panna hambahari täiskuu ajal lauale,\nsiis tapab Ebu sellega hommikul herilasi


Meremaja Archives - Page 2 of 3 - Elukunst\n/ Kõlakoda ja kuurorditoolid kommenteerimine on välja lülitatud\nParki rajati kõlakoda 1884. aastal. Kuressaare kuurordielu teiseks suureks nähtuseks kujunesid kuurorditoolid. Leidsin kodus fotokarbis sorides vana foto Kuressaare pargi kõlakojast. Näha on, et orkester mängib, kuid pole teada, kes on see alaealine muusikanautleja, kes kõlakoja eest läbi sammub. Pargi merepoolsest osast saigi linna kuurordielu keskus. Kõlakoda ja selle vastas asuv kuursaal pakkusid suvitajale mitmekülgset meelelahutust. Kõlakojas mängis orkester ja toimusid vabaõhuetendused. Kõlakoja esine plats oli aga täis pikitud kuurorditoole, mida Saaremaa nobekäed hakkasid valmistama Inglismaal käinud Saaremaa laevakaptenite poolt nähtud ja meelde jäetud Windsori-toolide eeskujul. Saaremaalt levisid kuurorditoolid teistesse Eesti kuurortlinnadesse, Pärnusse, Haapsallu, Narva-Jõesuusse.\nMinu lemmiktuba oli nn tuba, mida kutsuti vanatädi Kiira toaks ning mis asus otse veranda kõrval. Kiiral oli toas palju huvitavaid esemeid. Näiteks oli tal riiulitäis raamatuid ning nende vahel kaks Ameerika kodusisustusraamatut 1950ndatest. Neid oli huvitav sirvida, sest veel 80ndatel ei olnud üheski nõukaaja kodus nii mitmekülgset, värviderohket sisustust kui 1950ndatel Ameerikas juba oli. Siis oli Kiira toas vanavanaisa kirjutuslaud, mille sahtlites oli ajaviiteks huvitav sorida. Kirjutuslaual aga seisis puravikukujuline savist rahakassa. See on kõige nunnum rahakassa, mida ma kunagi näinud olen. Ega ma selle rahakassa päritolu kohta midagi ei tea. Omal ajal ei olnud taipu ka küsida. Mäletan seda, kuidas keerutasin puravik-rahakassat käes ja ei suutnud kuidagi aru…\nKunagisest aiailust pole ammu enam midagi alles. Endiste kauniste lillepeenarde asemel vahivad vastu naadivarred, mille pealetungile on pidanud alla vanduma isegi sellised aiapidaja nuhtlused nagu kassitapp ja mädarõigas. Vana mädanenud aialaud toob meelde helgemad päevad, mil sai õunapuu all ema valmistatud praelesta söödud või niisama raamatut loetud. Nii põhi- kui ka keskkooli lõpueksamiteks õppisin ka ilmselt just selle laua taga, sest soojad kevadilmad meelitasid õue. Aga nüüd, seisad aias, vaatad maja ja mõtled, et huvitav. Pea 70 aastat on selles majas elanud minu lähedased, muretsenud muresid, tundnud rõõme, võõrustanud külalisi, aga mis seal salata – sai ka palju riieldud, aga nüüd on vaikus. Kõik on kusagile läinud ja ehkki tühjas…\nFotol on vanavanaema seljataga puhvetkapp, mis mahutas serviisid, söögiriistad, arstimid ja tööriistad-naelad-kruvid. Puhvetkapp oli üllatusi täis, eriti lapsele, kes ülemiste riiuliteni kuidagi ei pääsenud või ei ulatanud kappide sisu sorteerima. Kõige ülemisel riiulil hoiti erinevaid viinapitse, mida oli palju, aga kasutati harva. Ükskord leidsin pitside tagant värvilise ent kivikõvaks kuivanud martsipani. Leht, mille peal lepatriinu ronis, oli ikka veel roheline ning punase lepatriinu täpidki olid mustad, aga esiteks polnud ma kunagi varem martsipani näinud ning teiseks ei julgenud ma seda süüa, sest nii kõva maius ei tundunud isegi magusadefitsiidi (1980ndatel ei ostetud ja söödud komme nagu leiba) all kannatavale lapsele kuigi usaldusväärne. See martsipan oli sinna kappi pandud ilmselt enne…\n/ Gaasipliit ja kedri kinnilöömine kommenteerimine on välja lülitatud\nSellel fotol seisab vanavanema köögi ja söögitoa vahel. Köök oli majas üsna minimalistlik, ühes nurgas puudega köetav pliit, teises aga gaasipliit. Minimalistliku sisustuse põhjuseks oli köögis olevad neli ust, üks aken ja pirakas korstnajalg. Kuhu sa seal midagi sätid või paned. Gaasipliidi tulekust majja annab tunnistust fotol paistev balloon, mis tühjaks saades tuli ära anda ning ballooniauto tõi uue vastu. Gaasipliit, mille vanatädid ostsid, oli praak. Küpsetusahi ei töötanud nagunii ning kokku neljast august, mis olid mõeldud keetmiseks-praadimiseks, töötasid heal juhul kaks, viimaks üldse üks. Pliit saadeti ilma suuremate kahetsustunneteta prügimäele millalgi 1990ndate algul. Enne gaasipliidi ostmist käisid “targad” mehed nõu andmas nagu see selle maja juures tavaks oli saanud.…\nMarienroosidega seoses tuleb alati meelde üks lugu, mis juhtus Tori linnaosas minu emaga. Nimelt elas peaaegu kõrvaltänavas üks ema tuttav proua oma keskealise tütrega, mõlemad olid usinad taimetoitlased. Mitte veganid, aga eelistades taimset, sõid nad rohelist suht valimatult, alustades lilledest, lõpetades umbrohuga. Hommikuse kohvi kõrvale tegid nad võileiva niimoodi, et kastsid leiva võise poole mungalille õitest ja lehtedest hekseldatud pudi sisse. Kui ema prouadel külas käis, oli peaaegu alati laual mõni taimne “üllatus”. Nende road võisid olla üsna ekstreemselt taimsed. Kord serveerisid nad enda valmistatud torti, millele kaunistuseks olid peale sätitud oma aia marienroosid. Viimased võivad olla väärt toiduks ehk hobustele, aga pole kuulda, et inimestel neid süüa tasuks. Prouad…


Kui tahad partnerit erutada, ära puuduta tema... - DELFI Naistekas\nKui tahad partnerit erutada, ära puuduta tema...\n... jalgu! Kas teadsid, et jalad on inimese kõige ebaseksuaalsem kehaosa? Tõsi, oleme kuulnud jalafetišist, aga hiljutise uurimuse kohaselt on just jalad see osa inimese kehast, mille puudutamine teda linade vahel kõige külmemaks jätab.\nBangori ja Witwaterstrandi ülikoolis läbi viidud uuringus, kus võeti lähemalt ette tervelt 41 kehaosa, selgus, et just jalgadele omistatakse kõige vähem seksuaalset atraktiivsust, vahendab Daily Mail. Nendega sarnased tulemused said ka näiteks põlved.\nPõnev on ka asjaolu, et mehel on erogeenseid kehaosi peaaegu sama palju kui naistel, nii et ei tasu uskuda, et nad meid vaid ühe teatud kehaosa juurde suunata tahavad. Julgelt võib puudutada ka näiteks huuli, kaela, nibusid, alaselga ja palju muudki…\nMis on siis need kõige-kõige erootilisemad kehaosad meestel ja naistel... kui ilmselge välja jätta, loomulikult?\n1. Suu ja huuled\n3. Rinnad ja nibud\n2. Reite siseküljed\nKallis lugeja, nüüd on sinu kord! Kust sulle kõige rohkem meeldib, kui sind puudutatakse? On see kehaosa ka siin nimekirjas välja toodud või on see sootuks midagi erilisemat? Kas nõustud, et jalad pole eriti seksikas kehaosa või oled just sina see üks inimene kümnest, keda varbad üles kütavad?\nSeksiküsitlus: mis erutab Naisteka lugejaid meeste juures kõige rohkem?\nSeksiküsitlus: kas Naisteka lugejate seksipartnerid on tasemel?\nSeksiküsitlus: kuidas suhtuvad Naisteka lugejad üheöösuhetesse?\nSeksiküsitlus: mitu voodipartnerit Naisteka lugejatel olnud on?\nSeksiküsitlus: milline eelmäng kütab Naisteka lugejad kõige kiiremini kuumaks?\nSeksiküsitlus: millised on Naisteka lugejate seksifantaasiad?\nNaisteka suur seksiküsitlus: mida arvavad lugejad sooloseksist?


admin – Optimal\nadmin Lahendatud, Liiklus, Vaidlus hinna üle\nÕiglane hinnang sõidukile\nSeptembris pöördus meie poole klient, kellele tundus, et tema sõidukile tehtud hinnang on liiga madal. Kliendil oli juhtunud avarii, milles ta ise süüdi ei olnud ja peale kalkulatsioone, oli nõus selts sõiduki ära ostma, kuid kahjuks ei ühtinud kliendi ja seltsi arvamus sõiduki hinna kohta.\nadmin Kasko, Lepitus, Vähendamine\nLahendatud liikluskindlustus juhtumi lepitusmenetlus\nDetsembris 2012 pöördus meie poole klient, kellel oli juhtunud veokiga kindlustusjuhtum. Veok oli pimedal teel sõitnud vastu teel lebanud eset ja peale seda, samal ajal kui juht otsis peatumiskohta, jooksis sõiduki mootor kokku. Hiljem tuli välja, et maas lebanud ese oli löönud karteri põhja suure augu ning mootorist välja jooksnud õli tõttu jooksis mootor kokku. Juhil ükski märguanne armatuuris põlema ei hakanud. Poliis ei olnud meie kaudu sõlmitud.\nadmin Lahendatud, Liiklus\nLiikluskahju pikale vaninud vaidlus sai lahenduse kahe päevaga\nAprillis 2012 pöördus meie poole klient, kelle liikluskahju oli venima jäänud. Kliendil oli mure, et selts ei ole kahjukäsitlusprotsessis talle ühtegi väljamakset teinud. Juhtum ise oli väidetavalt järgmine. Kliendi ema oli ületanud ülekäigurajal sõiduteed, kui rollerijuht ta alla ajas. Inimene sai kannatada ja vajas haiglaravi, lisaks määrati talle puudeaste.


Sõtnik: Keskerakond näitas nõrkust\nOlga Sõtnik • 25. aprill 2014 kell 7:48\nKeskerakonna otsus lükata edasi arutelu lepingu jätkamise või lõpetamise üle Ühtse Venemaaga näitab partei nõrkust ja suleb talle tee Eesti valitsusse, leiab keskerakondlane Olga Sõtnik.\nAnnan endale aru, et oma avaliku kirjaga Keskerakonna juhatusele üleskutsega lõpetada koostöö Ühtse Venemaaga panin erakonna ebamugavasse olukorda. Aga olen veendunud, et tänases keerulises geopoliitilises olukorras tuleb saata ühemõttelised signaalid nii eesti kui ka vene keelt konelevatele eestimaalastele ja teha kõikidele puust ja punaselt selgeks, nii riigi sees kui ka väljas, et Eesti iseseisvus ja julgeolek on kõige tähtsamad. Ja selle nimel võib ja peab tegema mõne inimese silmis ebapopulaarseid otsuseid, ka selliseid esmapilgul sümboolseid, nt koostöö lõpetamine Ühtse Venemaa parteiga.\nSuurele osale Keskerakonna elektoraadist on leping meeltmööda. Sellest loobumine võib ära viia valimistel päris suure arvu hääli, aga võib ka päris palju hääli juurde tuua. Raske on ette näha, kas häälte saldo kujuneb pluss- või miinusmärgiga, sellepärast tõenäoliselt sündiski otsus lükata arutelu määramata ajaks edasi. Loodetakse, et ühele grupile annab see eelduse arvata, et ehk kunagi lõpetataksegi koostöö ära, ja teisele, et jääb kehtima status quo. Samuti võib see löögi alla seada erakonna esimehe head suhted Venemaa juhtpoliitikutega, millest ta tõenäoliselt ei taha loobuda.\nKoostööprotokolli olemasolu paneb keerulisse olukorda ka tulevasi Keskerakonna EP saadikuid. Märtsi alguses taunis ALDE (Euroopa Liberaalide ja Demokraatide Allians kuhu kuuluvad Eestist ka Keskerakond ja Reformierakond - toim.) president Guy Verhofstadt Venemaa agressiooni Ukraina vastu ja pakkus välja palju pikema nimekirja Vene poliitikuid, ametnikke ja ärimehi, kellele tuleks laiendada ELi viisakeeldu. Nimekirjas on kõik föderatsiooninõukogu liikmed, mitmed Ühtse Venemaa fraktsiooni saadikud riigiduumas - Narõkin, Jarovaja, Valjujev, Puškov jne; tippametnikud Rogozin, Šuvalov, Volodin, Ivanov; pankurid ja ärimehed Miller, Timtšenko, Kostin. Ka Edgar Savisaare tuttav ja toetaja Vladimir Jakunin.\nMa ei kujuta ette, kuidas Kadri Simson või Jüri Ratas hakkavad ALDE fraktsiooni kolleegidele seletama, kuidas nende partei teeb koostööd inimestega, keda ei taheta Euroopasse sissegi lasta ja kelle tegevusi üheselt taunitakse.\nSee, et erakonna juhatus otsustas lükata määramata ajaks arutelu selle üle, kas peaks tühistama koostööleppe Ühtse Venemaaga või mitte, näitab minu erakonna nõrkust, sulgeb võimaluse osaleda lähiajal valitsuse moodustamisel ning muudab seda üha rohkem munitsipaalparteiks. Ja kahjuks annab avalikkusele signaali, et isiklikud huvid ja kartus kaotada mandaat kaaluvad rohkem kui Eesti huvid ja aated.


Aed: Millal Taastatakse Pärast Rid Mossi Kasutamist - 2019 | Et.Interior-Designy.com\nPõhiline > Aed > Millal Taastatakse Pärast Rid Mossi Kasutamist\nMõned aednikud kasvatavad kaunist sambast (musci klassi) siseruumides ja väljas, kuid need väikesed taimed ei tõsta sama väärtust, kui need ilmuvad muru alla kutsumata. Uimastid kasvavad ameerika ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimevalgustuse tsoonides 1 kuni 13. Nulife rid moss on mõeldud tappa sambla kiiresti ja lahkuma...\nKuidas Rid Moss töötab\nKuidas rohi reageerib\nMiks Moss tuleb tagasi\nMis hoiab Mossi ära\nSammud on elastsed, primitiivsed taimed.\nMõned aednikud kasvatavad kaunist sambast (Musci klassi) siseruumides ja väljas, kuid need väikesed taimed ei tõsta sama väärtust, kui need ilmuvad muru alla kutsumata. Uimastid kasvavad Ameerika Ühendriikide põllumajandusministeeriumi taimede tugevusvahemikus 1 kuni 13. NuLife Rid Moss on mõeldud tappa sambla kohe ja jätma oma muru ette terve rohu kasvatamiseks. Kui pärast Rid Mossi kasutuselevõttu uuesti kuvatakse, saadab surnukeha sulle aja, mille jooksul ta uuesti pääseb.\nNuLife Rid Mossi aktiivaine on ferrous sulfate monohüdraat, tuntud ka kui raud sulfaat. Toode töötab kuivatusainena, et kuivatada mädanikku ja põhjustada selle suremist. Kui varajane kevadel või hilisemal sügisel niiske sambale rakendub aktiivselt kasvav sammal, põhjustab kiiretoimeline toode sambast mustanemist ja sureb mõne päeva jooksul. Las surnud sammal laguneb või puhastab töödeldud ala. Võite minema niipea, kui samb on surnud. Rid Rossi Mossist pleegib betooni, kivist ja tellistest, seega hoidke toodet nendest pindadest eemal\nRid Moss mõjutab rohtu nagu kasvu stimuleeriv, 7-0-0 väetis. Lisaks 14-protsendilisele rauale sisaldab toode 12 protsenti väävlit ja 7 protsenti lämmastikku. Kui te ravite suuri alasid ja teie pinnas on happeline, proovige oma mulla pH enne pealekandmist. Kõrge lämmastikväetiste väetised aeglustavad pH-d ning väävel vähendab ka pH-d. Enamik muru heintaimed kasvavad kõige paremini, kui pH on vahemikus 5,8 kuni 6,5. Teie mullaparatuur võib soovitada lupjamist, kui pH langeb alla eelistatud rohu ulatuses. Madal pH vähendab ka lämmastiku ja raua kättesaadavust rohule, kuid Rid Mossi valemi lisatud elemendid aitavad säilitada rohu tervist.\nMoss luuakse piirkondades, kus rohi ei õitsene. See ei tõkesta muru välja, kuid see kasutab võimalust liikuda piirkondadesse, kus muru raskendab ja ei suuda konkureerida. Sammud õitsevad tingimustes rohumaid vihkamise. Madalalt kuivendatud või püsivalt niiske pinnas, madala mullapinna pH, tihendatud pinnas, niisutav saba ja keskpikkus tihe varjundiga on kõik ideaalseks võimaluseks oportunistlikule sambale. Kui teie ümberpööratud alal olevad tingimused muutuvad täiendavalt, võite leida end Rid Mossi kasutades ning uuesti ja uuesti asetades ala.\nKui soovite, et Rid Moss oma tööd lõpetaks, eemaldage see sambast, alustades oma mullatesti tulemustega. Happeliste pinnasetingimuste kõrvaldamine eelistab sammalde. Õige drenaaž ja vaadake alumistes piirkondades, kus niiskus koguneb. Moss ei ela, kui see on pidevalt kuiv. Lähedal asuvate puude või põõsaste kuplid on õrnad, et lasta rohkem kergemini mälesõbralikke alasid. Taimede konkurentsivõimelised varjundiga taluvad rohttaimed, kui olete taastunud. Aera tihendatud pinnas ja hoidke oma niiduki kõrgust vähemalt 2 tolli; 4 tolli on isegi parem. Tehke oma muru külalislahkuseks rohttaimede jaoks ja sammal leiab uue kodu.


Geoloogiline ajaarvamine - Geograafia - 9. klass | TaskuTark\nMaa geoloogiline ajalugu on jaotatud etappideks sarnaselt inimkonna ajalooga. Maakoore kivimikihtide tekkimise järjekorra ja vanuse kindlaks määramine on geoloogiline ajaarvamine. Ajalises järjestuses olnud perioodid moodustavad geoloogilise ajaskaala (Geokronoloogiline skaala ) ehk geokronoloogilise skaala (Geokronoloogiline skaala ). Täpne on see skaala viimase 600 miljoni aasta kohta, sest kivimitest on leitud elu järgi, fossiile. Kogu skaala on 4,6 miljardit aastat pikk. Eelnenud aja kohta on oletused ja teooriad. Geoloogiline skaala jaguneb üksusteks: kõige pikemad on eoonid, need jagunevad aegkondadeks ja viimased omakorda ajastuteks. Perioode eristatakse toimunud protsesside järgi.


Keenia - Odavad lennupiletid | Tickets.ee - "V"\nOdavad lennud alates Keenia - "V"\nLennupiletid / Keenia\nLennupiletid riiki Keenia\nVõrrelge soodsate lennupiletite hindu ning broneerige piletid riiki Keenia otse veebilehelt Tickets.ee. Teil tuleb vaid sisestada lennu suund, kuupäev ja täiskasvanud reisijate ning laste arv. Seejärel pakub süsteem välja kõik võimalikud lennupiletite variandid riiki Keenia.\nMeie ettevõtte kodulehel on alati saadaval lennugraafik riiki Keenia riigist Keenia nii otsereisidele kui ümberistumisega reisidele. Käige ajaga kaasas, kasutades uusi tehnoloogiaid – osta lennupileteid riiki Keenia internetist on lihtne!\nKui palju maksab lennupilet riiki Keenia\nLennupiletite hind riiki Keenia sõltub:\nMillised linnad on populaarsed riigis Keenia?\nKõige populaarsemad linnad riigis Keenia: Nairobi.\nKasutajasessiooni unikaalne identifikaator klienditoe poole pöördumisel: 0807446841


Miks ettevõttena Loomust toetada? - Loomus\nMiks ettevõttena Loomust toetada?\nAastate jooksul on Loomusele toeks olnud mitmed ettevõtted, kes on meid aidanud kas teenuste, toodete või tööjõu pakkumisega või teinud Loomusele rahalisi annetusi. Toome välja kolm põhjust, miks võiks ettevõte Loomust toetada.\nLOOMADE ELU PARENEB\nTänu teie toetusele saame loomade heaks rohkem ära teha ning muuta nii Eesti kui ka maailma üldisemalt loomasõbralikumaks. Iga väiksemgi abi on meie jaoks väga väärtulslik ning aitab meil jõuda lähemale maailmani, kus on ühtviisi hea elada nii loomadel kui inimestel.\nTeie kliendid ja partnerid hindavad teie panust parema maailma loomisesse. Heategevus näitab teie auditooriumile, et tegu on hooliva ja vastutundliku ettevõttega, mis peab oluliseks ka nõrgemate eest seismist. Lisaks saate oma turunudstegevuses viidata koostööle Loomusega ning näidata oma panust loomade eestkoste valdkonnas.\nPositiivne maine on oluline ka teie praeguste ja tulevaste töötajate jaoks, kellele annab Loomuse toetamine kindlust, et tööandja väärtustab hoolivat suhtumist loomadesse. Lisaks annab see kogu kollektiivile põhjust ettevõtte üle uhke olla.\nHOIAME TEID MEELES\nOleme iga koostöö ees ülimalt tänulikud ning anname ka oma jälgijatele teie panusest teada. Lisaks on meil kodulehel eraldi rubriik “Toetajad“, kus tõstame esile oma sõbrad, et ka teised näeksid, kui vahvad koosööpartnerid meil on.\nTekkis huvi Loomuse tegevust toetada? Vormista püsiannetus SIIN või võta meiega ühendust meili teel (annaliisa@loomus.ee) või sotsiaalmeedias.


Suurest viinamarjasortide hulgast püüab iga aednik valida oma vajadustele kõige sobivama. Sageli on see amatöörloomade sort või hübriidvorm. Nende hulka kuuluvad Vanyusha viinamarjad, sortide kirjeldus ja fotod, mis on esitatud allpool.\nÕrn nimega Vanyusha lauaviinamarjad - riikliku aretaja Krainova V. N. loomine See on hübriidvorm, mille marjade värvus on kerge, mis on tingitud kahe ajaliselt testitud sordi Talismani ja Kišmišis kiirguse ristamisest. Viinamarjad valmivad varakult, Venemaa lõunapoolsetes piirkondades on esimene saagikoristus augustikuu esimesel kümnendil, saagikoristust on võimalik 2-3 kuu jooksul massiliselt koristada. Lähis tsoonis valmivad selle klastrid hiljem, seega peetakse nendes piirkondades keskmist ja keskmist.\nVanyusha ja tema foto viinamarjasordi kirjeldus:\npõõsas paistab silma võimas ja kiire kasv;\nsuured lehed, nikerdatud, intensiivne roheline värv koos kergemate veenidega;\nlilled biseksuaalsed, viinamarjad õitsevad juunikuu 1-2 aasta jooksul;\nklastrid on suured, piklikud, shirokokonicheskie, iga kaal on 0, 9-1, 5 kg (maksimaalselt 2 kg);\nkeskmise paksusega või kergelt rabe harja;\nsuured marjad, ovaalsed, kaaluga 12-18 g;\nnahk on keskmise tihedusega, selle värvus on õrn kollakasroheline, marjade täielik küpsemine - sama merevaigukollane ja roosakas varjund;\nsamal hulk marju võib erineda suuruse ja maitse poolest;\ntselluloos on keskmise tihedusega, mahlane ja lihav, millel on meeldiv magus maitse ja kergelt hapukas;\nmaitse ja aroom - kerge muskaatpähkel.\nVinyusha viinamarjasordi marjad kogunevad suhkrut hästi, ei mäda, ei pragune ega küpseta päikese all. Klastrid võivad pikalt (kuni 1 kuu) riputada viinapuude peale, kui nad on täielikult küpsenud. Pärast seda ei muutu nende maitse halvemaks, vaid paraneb, muskaatpähklite märkused muutuvad heledamaks. Vanausha viinamarjade transportimiseks on üsna paks nahk võimalik transportida pika vahemaa tagant. Seda saab kasutada värskena ja valmistada sellest magustoidud.\nVanyusha viinamarjad on viinamarjakasvatajate hinnangute kohaselt võimelised tootma igal aastal rohkelt saagikogemusi ja hoolitsust. Põõru koormus peaks olema keskmiselt 30-35 silmast. On vaja seda järk-järgult suurendada alates 2-3 aastast ja veenduge, et bush ei koormaks. Kui seda ei tehta, on marjad väikesed ja nende maitse väheneb. Esimesel kahel aastal on lubatud jätta ainult 1-3 harja. Samuti on vaja kasvatada kasvavaid võrseid aegsasti. Selle sordi võrsed küpsevad sügise pügamise ajaks 2/3 pikkusest.\nVanyusha viinamarjade hübriidset vormi iseloomustab pistikute suurepärane juurdumine (peaaegu 100%), hea küpsemine ja püsimajäämine. Sellega seoses, probleemid, mis tekivad pärast siirdamist, ning tema vähem kui teiste sortide reprodutseerimine.\nVanyusha viinamarjade külmakindlus vastavalt sordi kirjeldusele, - kuni - 20-23 ° C. See viitab sellele, et põõsaste külmades piirkondades tuleb talve katta. Lõunas, saate seda teha ilma selle töömahukata sündmuse.\nPõld kannab pidevalt vilja ning selle saaki peetakse kõrgeks - noortest põõsast saab koristada 6 kg marju ja täiskasvanutelt võib koguda kuni 14 kg head esitlust ja viinamarjade kvaliteeti, vastavalt põllumajandustehnoloogia ja kujundamise reeglitele.\nKülma vihmase ilmaga on viinamarjade lilled õrnalt tolmeldatud, nii et tulevikus võib olla munasarjade ja herneste levik: randmel ilmuvad väikesed seemneteta marjad.\nTähelepanu! Selle probleemi vältimiseks ja munasarjade arendamise parandamiseks soovitab aednikud põõsaste ravimist pärast gibberelliini õitsemist. See suurendab marjade eduka moodustumise võimalusi ja muudab need homogeenseks ja suureks.\nSordi teine puudus on see, et kui viinamarju ei võeta kätte õigeaegselt, küpseb ja küpseb see, mis mõjutab põllukultuuri kogust.\nVanyusha viinamarjade vastupanuvõime viinamarja-, oidium- ja hallvormide peamistele haigustele on keskmine või keskmisest kõrgem (2, 5–3 punkti). Pukside kaitsmiseks nende eest on kohustuslikud järgmised ennetusmeetmed:\nViinamarjade korrapärane lõikamine sügisel või kevadel. Selle sordi puhul on soovitatav 9–10 silmaga pügamine. On vaja eemaldada kõik nõrgad, kahjustatud, kuivad võrsed.\nEriti roheliste võrsete hõrenemine põõsa normaalseks ventilatsiooniks.\nViinapuude õigeaegne mitmekordne ravi tavalistest haigustest ja kahjuritest fungitsiidid, insektitsiidid ja akaritsiidid.\nPõõsaste ülemine kaste mineraal- või orgaaniliste väetistega.\nTaimestiku jääkide puhastamine ja hävitamine - lehed, lõigatud oksad ja murenenud marjad. Neid saab põletada või komposti kuhja lisada.\nMulla kaevamine põõsa ümber, mis toimub hästi külmutamiseks talvel.\nSelliste põllumajandustavade rakendamist tuleks käsitleda vastutustundlikult, sest põõsa tervis sõltub sellest, kuidas aednik oma kohustustele reageerib.\nLihtsaim viis on Vanyusha viinamarjad, mida paljundatakse pistikute abil. Nad juurduvad peaaegu kõik nagu sügisel ja kevadisel istutamisel. Seemnele tuleb valida särav, hästi valgustatud koht, hästi ventileeritud, kuid ilma jalgsi ja tuuleta. Varjutatud alal istutamine vähendab põõsa vastupanuvõimet haigustele. Viinamarjade põhjavee lähedal asuvad madalikualad ei sobi. Pinnas peab olema viljakas, kerge, õhu ja niiskuse läbilaskev. See sobib kõige paremini sellele kultiveeritud liivsavi ja liivsöögile.\nVõimalik on taimede istutamine nii avatud aladel, kui on ehitanud sellele klassikalise võre, kui ka hoonete läheduses, näiteks selles fotos.\nVanyusha viinamarjade istutamise järjekord:\nKaevake 0, 7-0, 8 m pikkune auk, laius ja sügavus.\nPane alumine kiht kuivendamaterjalist - purustatud telliskivi, väikesed kiltkivi tükid, väikesed veeris.\nTop koos aiaga, komposti, liiva ja tuhaga.\nVee pinnas ja oodake, kuni vesi settib.\nIstuta seemik pitesse, puista see maa peale ja pitseerige see põhjalikult.\nZamulchirovat muld õlgedega, vana heina, mis ei ole eelmise aasta lehel mädanenud, saepuru või selle sulgemine filmiga (agrofiib).\nKui istutamine toimub sügisel, enne jahutamist tuleks seemik talveks katta tiheda kattematerjaliga või puistata maa peal.\nToiduala põõsa kohta peaks olema vähemalt 4-6 ruutmeetrit. m, nii et järgmine seemik tuleb paigutada, arvestades seda.\nVeeta seemik, kuni see juurdub, vajate iga 2 nädala tagant, valades selle alla 2-3 ämbrit. Esimese 1-2 aasta jooksul toitu ei vaja noored põõsad. Sügisel on vaja seda katta, isegi kui talv ei ole külm.\nHoolitse täiskasvanud põõsast\nMoodustatud viinamarjasordid Vanyusha vajavad kasvuperioodil 3-5 korda vett:\nPärast veidi lumist talve - isegi enne pungade õitsemist. Kui mulla niiskus on piisav, siis saab selle kastmise vahele jätta.\nPaar nädalat enne õitsemist.\nPärast munasarjade moodustumist.\n3 nädalat enne marjade valmimist.\nKuiva sooja sügisel - kohe pärast lehtede kukkumist. Vihmane vesi ei saa niisutada.\nNiisutamise määr - vähemalt 50-70 liitrit põõsa kohta. Vee valamine ei ole eelistatult juure all, vaid kaugel sellest. Pärast järgmist jootmist või vihma möödumist tuleb taime all olev maa maa läbida.\nVanyuse viljastamine Vanyusha vajab mineraalväetistega 3-4 korda aastas. Tehke enne õitsemist esimene kaste, kasutage lämmastikväetisi, järgnevat fosfori ja kaaliumi sidumist - 1 kuu pärast. Orgaanilisi väetisi (kompost, tuhk ja huumus) tuleb kasutada 2 hooaega annuses 10-15 kg põõsa kohta. Mikroelemendid on samuti kasulikud: magneesium, tsink, boor.\nViinamarja moodustamiseks võib Vanyusha olla vastavalt foto skeemile.\nPeamine lõikamine peaks toimuma sügisel (täiskasvanud põõsastel) või kevadel (noortel põõsastel) suvel - ekstra roheliste võrsete eemaldamiseks, jättes 22-24 tükki. Selle tugeva kasvava viinamarjade viljakad nooled on soovitatav lõigata 8-10 auguga. Veenusha viinamarjad vajavad lisaks pügamisele ja hõrenemisele ka puuviljakasvanud oksi sidumist, kuna neil on rasked ja suured harjad.\nSaagikoristusega saate alustada, kui käes olevad marjad jõudsid tehnilisse küpsuseni. Sellised viinamarjad on juba magusad ja mahlakad, kuid siiski tihedad, mitte murenevad, seda võib transportida müügiks või ladustada jahedas pimedas kohas. Kiireks kasutamiseks võite viinamarjad põllul valmida. Viinamarjade bioloogilises küpsuses on Vanyusha marjad kõige maitsvamad. Samas on saagikoristuse ajal parem mitte viivitada, sest marjade eiramisel tihti helbed, kuigi viinamarjade esitusviis säilib pikka aega. Lõika kobarad vajavad prunereid, klapides need väikestes partiides korvidesse. Edasine kasutamine ettenähtud viisil.\nTähelepanu! Venemaa lõunaosas ja Ukrainas ei ole täiskasvanud viinamarjade põõsad talvel vajalikud, külmema kliimaga piirkondades on see menetlus vajalik.\nLarisa Aleksandrovna, 39-aastane, Astrakhani piirkond Minu viinamarjaistanduses, teiste sortide hulgas, kasvab Vanyusha Vineusha Krainova V.N. viinamarjad ja ma pean teda minu lemmikuks. Ma võin talle oma erilist hoiatust seletada asjaoluga, et ta on varakult küps, suurvili, viljakas ja uskumatult maitsev. Igaüks, keda ma annan nende viinamarjade proovimiseks, räägib alati positiivselt. Ma soovitan teil istutada seda kõigile. Bogdan, 23 aastat vana, Kupyansk, Vanyusha viinamarjad kasvavad minu vanaisa riigis. Ta on temaga väga rahul, ta ütleb, et pole midagi paremat otsida. Põõsad kasvavad võimas, viljakad ja klastrid on suured ja tihedad. Tundub väga kena viinamarjad ja selle maitse ei ole kiitustunne.\nVanyusha viinamarjade hübriidvorm - edukas küpsuse, saagikuse ja suurepärase kauba ja maitse kombinatsioon. Nende eest hoolitsemine on standardne ja lihtne ning saagikoristus on tagatud. Istuta see oma kruntidele, et lauale oleks alati maitsvad ja ilusad valge viinamarjad.\nViinamarjad Vanyusha © 2017 - Veebruar 2021


Mahekasvatatud Colombia San Fermin 250g - Kaffi\nMahekasvatatud Colombia San Fermin 250g\n€9.10 €7.10 (sis. KM)\nMahekasvatatud Colombia San Fermin kohvioad 250g\nSan Fermin on oma maitselt kompleksne ja mahe kohv, mis esindab Tolimat oma parimal moel. Me oleme väga uhked selle üle, et saame pakkuda seda mahekasvatatud Columbia kohvi oma sortimendis. Järelmaitses on mandlit, ploomi ja kergelt suhkrustatud tsitrust.\nKategooriad: Kohvioad, Kolumbia, Mahekasvatatud, Pakkumised, Parimad müügiartiklid, Päritolumaa kohv, Washed, Johan & Nyström Sildid: colombia, johan & nyström, käsitöökohv, kohvioad, mahekasvatatud, päritolumaa kohv, san fermin, washed\nMahekasvatatud Colombia San Fermin 250g. Columbias, Planada piirkonnas on umbes 30 kohvitootjat San Fermin nime all, otsides kvaliteeti 7päeva nädalas, 365päeva aastas, need tootjad on teinud palju tööd selle nimel, et toota järjepidevalt kvaliteetset ja mahekasvatatud kohvi. Selleks kasutavad nad erinevaid viise: kohvipuude parem hooldamine, selektiivne korje, parem kuivatamis tehnika, raha tagasi investeerimine istanudse infrastruktuuri.\nFarmid asuvad 1600-2000m kõrgusel. Kõrgmäestik koos rikkaliku pinnasega loob suurepärased tingimused farmeritele kasvatamaks Caturra sorti. Peamine korje toimub Planadas, Tolima toimub mai-august ja kuna asukoht on ekvaatori läheduses, siis on võimalus veel üheks korjeks oktoober-detsember ja seda väiksemat korjet teatakse, kui Mitaca.\nOle esimene, kes hindab toodet “Mahekasvatatud Colombia San Fermin 250g” Tühista vastus\nT-te sidrunaloisia ja piparmündiga mahekasvatatud 125g\n€12.90 €7.90 (sis. KM)\nEspresso Bella 500g


Liigne puhtus võib põhjustada I tüübi diabeeti - Meditsiiniuudised\nLiigne puhtus võib põhjustada I tüübi diabeeti\nViimaste kümnendite jooksul on arenenud maades haigestumine I tüübi diabeeti suurenenud. See annab alust arvata, et muutused keskkonnas, eriti inimese mikroobses keskkonnas, võivad mõjutada haiguse patogeneesi.\nUSA mikrobioloogid panid hiired elama bakterivabasse keskkonda, kirjutab ajakiri Nature. 80% sellises keskkonnas elanud hiirtest haigestus I tüübi diabeeti. Samal ajal jäid terveks bakteriterikast joogivett tarbinud hiired.


Postitaja: World Challenge september 30, 2015\nJesaja 25 ptk kirjeldab imelist nägemust. Prohvet Jesaja kantakse selles nägemuses tulevikku, lõpuaegadesse. Piibli kommentaatorid on kõik ühel meelel, et tegu on ühe selgeima pildiga kogu Piiblis, mis puudutab lõpuaegu. Jesaja näitab meile väga täpselt, mis on Jumala igatsus rahvaste ja Tema koguduse suhtes enne lõpu saabumist. Ja muide, me elame just praegu sel tunnil, mida Jesaja selles peatükis kirjeldab.\nEsimeses viies salmis toob Jesaja esile selle, mis Jumalal on varuks kõigi rahvaste jaoks. Jumal lööb Saatana impeeriumi vaid hetkega kildudeks, nii et rahvad, kes on olnud vangis deemonliku türannia all, saavad korraga vabaks. Jesaja juubeldab sellest vaatepildist: „Issand, sina oled mu Jumal, ma tahan sind ülistada, su nime kiita, sest sa oled teinud imet, su otsused muistsest ajast on õiged ja kindlad.“ (Jesaja 25:1). Ta ütleb: „Issand, sind ei taba ükski asi üllatusena. Sa oled saatnud korda võrratuid imesid juba minevikus ja nüüd on Sul plaan ka selle aja jaoks. Oled näinud selle ette juba aegade algusest.“ Jesaja hing on elevil, kui ta näeb Jumala plaani lahti rullumas. Ta kuulutab kõigile järgnevatele põlvedele: „Jumal saab purustama ja põrmustama neil viimseil päevil Saatana väe. Kummaliste deemonlike olendite paleed langevad varemeisse ja Saatana linnast ei jää midagi enamat järgi, kui vaid tolmu hunnik.“\nInimmassid saavad vabaks ahelaist, mis on neid sidunud. Nad saavad vabaks saatanlikest hirmu –ja patu vanglatest. Jesaja kutsub neid „tugevateks inimesteks“ ehk kunagi patu poolt paadunud inimesteks. Ja ta ütleb, et need samad inimesed saavad kord austama Jumalat. Nad olid aastaid hirmul oma rõhuja, Saatana ees, kuid nüüd kardavad vaid Issandat, kes on nad vabaks teinud. Sel tunnil saab täituma ka 4.salm, nii et kogu maailm näeb seda: „Sest sa oled kindluseks viletsale ja pelgupaigaks vaesele ta kitsikuses, ulualuseks raju eest, varjuks palavuse eest; on ju julmade viha otsekui raju, mis raputab müüri.“ (Jesaja 25:4).\nNäen seda juba sündimas miljonite inimeste eludes üle maailma. Vaimust vaesed saavad tugevaks. Need, kel erinevad vajadused, päästetakse ja murelikud leiavad tõelise rahu. Kristusest on saanud nende kaitsja ja varjupaik. Ja kui mõni tuline kiusatus peakski neid tabama, tabab see hoopis neid ümbritsevat püha müüri ja kaotab oma mõju. Saatana tulised rünnakud kukuvad kolinal kokku.


riigikogu - Page 3 of 3 - Uued Uudised\nEKRE ja Keskerakonna saadikud tahavad kaitseministrilt teada, kes on välisluureameti avastatud Kremli mõjuagendid\nKolmapäevasel Riigikogu erakorralisel istungjärgul võttis parlamendi esimees Eiki Nestor vastu arupärimisi ning seitse saadikut EKRE-st ja Keskerakonnast soovisid edaspidi\nOptimistlikud inimesed meeldivad rahvale, hullumeelsed... mitte nii väga. (veel …)\nMargus Tsahkna viis ettepanekut Riigikogu töö muutmiseks — ahjaa, valimised on ju tulekul!\nValimiste lähenedes hakkab populism välja lööma ka nendes, kes selles teisi süüdistavad. (veel …)\n12. juunil 2018 oli kaitseväeteenistuse seaduse ja teiste seaduste muutmise seaduse eelnõu teine lugemine Riigikogu saalis. Kaks päeva hiljem\nMis toimus korruptsioonivastases erikomisjonis ehk vangerdused kartellipoliitikute moodi\nKolmapäeval valis Riigikogu korruptsioonivastane erikomisjon uut juhti valimine, mis tõi paraku kaasa kartellierakondade alatud vangerdused ja EKRE süüdistamise.\nRiigikogu sai neljapäeval kuulda üht tõsiselt vihast, nördinud ja tulist kõnet, mille pidas maha EKRE fraktsiooni esimees Martin Helme. Parlamendile\nEKRE korruptsioonivastase toimkonna juhataja, jurist Kert Kingo saatis Riigikogu korruptsioonivastasele erikomisjonile valduse saadik Andres Metsoja (IRL) asjas seisukoha võtuks ja hinnangu\nMinister Janek Mäggi: Eesti oli okupeeritud kuni aastani 1940! Oli see apsakas või teemaarendus?\nKolmapäeval grillisid Riigikogu saadikud vastset riigihalduse ministrit Janek Mäggit nii põhjalikult, et lõpuks Peep Arule kogu arutelu järelmite kohta\n63 riigikogulast avasid uue sisserändeukse ja vilgutasid lubavat tuld inimkaubandusele\nKolmapäeval kiitis Riigikogu 63 poolt- ja 13 vastuhäälega heaks välismaalaste seaduse muutmise seaduse eelnõu, milles vastu hääletanud EKRE saadikud\nRiigikogu otsustas toetada ukse avamist illegaalsele immigratsioonile\nOsa Riigikogu saadikutest tõestas taas, et eurodirektiivide täitmine on neile eesti rahvuse säilimisest tähtsam. (veel …)\nEKRE: suurhaiglate investeeringud ja laenumaksed tuleb ravirahadest lahti siduda\nOma ametist taanduv minister Jevgeni Ossinovski tunnistab kaude, et ka tema juhitud tervishoiusüsteem on omadega sisuliselt läbi. (veel\nRiigikokku jõuab EKRE töö tulemusel arutelu Eesti ajaloo suurima finantskuriteo üle\nRiigikogu õiguskomisjon otsustas korraldada 17. mail suures saalis riiklikult tähtsa küsimusena arutelu VEB-fondi teemal. Arutelu Eesti ajaloo suurima finantskuriteo\nEKRE esimees Mart Helme on üks kellakeeramise lõpetamise eelnõu algatajatest\n23 erinevatesse erakondadesse kuuluvat Riigikogu saadikut, kelle seas on ka Mart Helme, algatasid eelnõu, mille kaugem eesmärk on lõpetada\nHarju maakohus keelas Riigikogu kantseleil hävitada parlamendisaadik Keit Pentus-Rosimannuse teatud e-kirju, põhjuseks Autorollo sularahatehingute uurimine. (veel …)\nRiigikogus istub terve ports oma arust pooljumalaid, kes küll kõrget rahvasaadiku tasu koos kuluhüvitistega igakuiselt välja võtavad, ent hääletustes\nJaak Madison võttis esmaspäevasel arupärimisel Riigikogus oma vastukõnes aluseks mõned peaminister Jüri Ratase märksõnad tema vastuste põhjal, esmalt aga\nKas IRL pillutas taas oma “isamaalised” põhimõtted vasakkoalitsiooni meeleheaks laiali?\nPoliitika väidetakse olevat kompromisside kunst, sealhulgas ka südametunnistusega, kusjuures see viimane nõudvat vastutasuks päris suurt lõivu. Kas sama juhtus\nRiigikogu põhiseaduskomisjon teeb tänase arutelu järel parlamendile ettepaneku tagasi lükata 13 Riigikogu liikme esitatud eelnõu Eesti Vabadussõjalaste Liidu ja\nSarapuude süüdistused Martin Helme vastu: kas neid saab Riigikogu saalist kohtusaali viia?\nSee nädal tõi endaga kaasa skandaalse kohtuasjaga ähvardamise kahe tuntud opositsioonitegelase vastu, kui Keskerakonna fraktsiooni esimees Kersti Sarapuu ja\nPeaministri rikkis plaat leierdas pagulasteemalisel arupärimisel ühte sõna: solidaarsus\nRiigikogus EKRE saadikute arupärimisele vastates näitas peaminister Jüri Ratas taas hiilgavat taset demagoogias, ammendavatest vastustest möödahiilimises ja hämamises, tõestades\nJaak Madison: riigikogus on saadikuid, keda saab üles osta\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna aseesimees Jaak Madison ütles Tallinna Televisiooni saates "Otse kümnesse", et parlamendis on inimesi, keda on odav\nJaak Madison: Eesti poliitilist kultuuri parandaks erakondade riikliku toetuse vähendamine\nEesti poliitilist kultuuri ei aita parandada mitte välireklaami täiendav piiramine, vaid erakondade riikliku rahastamise vähendamine, leiab Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna\nTäna jõudis riigikokku eelnõu, mis vastuvõtmise korral võimaldab tunnistada kehtetuks raske kuriteo sooritanud välismaalase pagulasstaatuse ning isik maalt välja\nRiigikogu statistikast selgub, et erakondlikus plaanis on praeguste riigikogu liikmete põhjal kõige aktiivsemad kohalkäijad Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna saadikud. EKRE\nKas raha väärkasutamisega seotud IRL-i uus rahandusminister Tõniste sobib ametisse?\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna fraktsioon tõstatas tänases infotunnis küsimuse, kas IRL-i uus rahandusminister Toomas Tõniste sobib oma ametisse. (veel …)\nSotsialistist riigikogu esimees rikkus omavoliliselt riigikogu kodukorra seadust\nRiigikogu esimees, sotsialist Eiki Nestor tegi ajalooliselt skandaalse otsuse pikendades neljapäevast riigikogu istungit. Sellega rikkus Nestor mitmete parlamendi liikmete\nOn tavapärane, et mis tahes artiklite juures, mis räägivad Riigikogu opositsioonierakondade omavahelisest koostööst, tekib kiiresti hulk internetikommentaare, kust vaatab\nRiigikogu avaldas oma tänasel 9. novembri täiskogu istungil valitsusele umbusaldust häältega 63 poolt ja 28 vastu. (veel …)\nViie parlamendifraktsiooni juhid asuvad teisipäeva pärastlõunal arutama Reforemierakonna esimehest peaminister Taavi Rõivase ametist lahkumisest keeldumist. (veel …)\nRiigikogu esimeses hääletusvoorus jäi esmaspäeval president valimata, kuna Eiki Nestor, Allar Jõks ega Mailis Reps ei saanud keegi vajalikku\nRiigikogus kulutavad kõige rohkem maksumaksja raha sõidukitele reformierakondlased\nKõige rohkem raha läheb riigikogu kuluhüvitistest sõidukitega seotud kuludele reformierakondlastel, selgub maksumaksjate liidu koostatud andmebaasist. Riigikogu praeguse koosseisu Reformierakonna 30-liikmelisest\nKonservatiivne Rahvaerakond esitas ettepanekud Riigikogu õigusloome kvaliteedi parandamiseks\nEesti Konservatiivse Rahvaerakonna Riigikogu fraktsioon soovib muuta Riigikogu kodu- ja töökorra seadust nii, et iga fraktsioon saaks õiguse määrata\nRiigikogu arutas Eesti suveräänsuse üle\nRiigikogu arutas neljapäeval Eesti Konservatiivse Rahvaerakonna (EKRE) fraktsiooni initsiatiivil oluliselt tähtsa riikliku küsimusena Eesti riigi suveräänsust. EKRE fraktsiooni esimees Martin\n"EKRE seisukohad uue Eesti-Vene piirilepingu osas on kindlad ega ole muutunud," teatas Konservatiivse Rahvaerakonna parlamendifraktsioon esmaspäeval. "Fraktsiooni saadikud hääletavad\nViimastel nädalatel on toimunud kaks hääletust, kus osa Vabaerakonna liikmeid on toetanud Reformierakonna algatusi. Riigikogulane Martin Helme (EKRE) süüdistab\nEKRE esitas ministritele kolm arupärimist\nEsmaspäevasel Riigikogu istungil esitasid Konservatiivse Rahvaerakonna parlamendisaadikud oma fraktsiooni poolt valitsusliikmetele kolm arupärimist. Need puudutavad immigratsiooni Eestisse, Ukraina sõjapõgenike