Tehnoloogia | Crostic\nKleebiste materjalid ja tootmistehnoloogia\nOleme oma kleebiseid katsetanud, mitme aasta vältel, väga erinevates tingimustes. Sellest tulenevalt teame, et suudame pakkuda Sulle kvaliteetseid ja vastupidavaid tooteid. Kleebiste valmistamiseks kasutame spetsiaalselt motokrossi tarbeks loodud materjale, mis garanteerivad nende kauakestva kleepuvuse ning vastupidavuse rasketes sõidutingimustes. Eelnevast olenemata on meie kleebiseid lihtne aluspinda kahjustamata eemaldada.\nSärkide materjalid ja tootmistehnoloogiad\nVärvide pikaajalise erksuse ning vastupidavuse tagamiseks, kasutame võistlussärkide valmistamisel samu tootmistehnoloogiaid nagu ka teised suuremad tootjad. Kuna peame väga oluliseks Sinu, kui sõitja mugavust, valmistame sõidusärgid spetsiaalsest, väga hästi hingavast ning kiiresti kuivavast kangast. Kõik Sinu poolt soovitud sponsorlogod, võistlusnumbrid ja nimi seotakse kohe kujundusega ning hilisemalt ei ole enam vaja midagi valmis särgile kuumpressiga juurde lisada.\nPaindlikust tootmistehnoloogiast tingituna, saame luua just Sinu soovile vastava disaini, mis sobib ideaalselt kokku ka tsikli kujundusega, moodustades seeläbi ühtse terviku.\nEritellimusel valminud tooted\nSelle tootegrupiga tagame Sulle või Sinu meeskonnale maksimaalse omanäolisuse ning eristatavuse. Siia alla kuuluvad eritellimusel valmistatud kleebised ning särgid mille kujundamisel arvestatakse 100%-liselt Sinu või meeskonna stiili ja soovidega.\nPooleldi valmis olevad tooted\nSelle tootegrupi alla kuuluvad varasemalt meie poolt loodud kujundused, kuhu saad soovi korral lisada enda nime, võistlusnumbri ja toetajate logod. Olenemata varasemalt disainitud kujundustest võimaldame Sul soovi korral ka selle tootegrupi puhul mõningaid väikeseid muudatusi teha (muuta mõne kujundusdetaili asukohta, olemasolu või värvi).\nMugav kliendiliidesKliendiks registreerimine võimaldab:\nsaada osa meie klientide personaalsetest allahindlustest (kehtiva allahindluse olemasolu korral);\nnäha enda tellimuste staatust, mis annab infot selle kohta, millises staadiumis toode parajasti on (kujundamisel, tootmisel jne.);\nhoida kokku edaspidiste tellimuste tegemisel kontaktandmete täitmisele kuluvat aega;\nüles laadida sponsorite logosid, võimaldamaks meil Sind kiiremini teenindada\nKuna soovime Sind pikaajaliseks kliendiks, siis anname endast alati parima, tagamaks meie toodete ning teenuste kasutamisel maksimaalse rahulolu. Kuid kui sellest kõigest hoolimata siiski mõni apsakas tekib, aitab Sind meie garantiisüsteem, millega tagame meie poolt tekitatud vigade likvideerimise.\nMeie garantii kehtib järgnevatel juhtudel:\njuhul kui kätte saadud kleebistel ilmneb mingisuguseid meie poolseid kahjustusi või defekte;\njuhul, kui kleebiste komplektis ilmneb mingeid kleebiste detailide puudujääke (mõni detail on puudu);\njuhul kui kleebiste komplektis esineb detaile, mis ei ole Sinu poolt tellitud tsikli plastikutele sobivad.\nEelnevate juhtumite ilmnemisel teavita meid palun esimesel võimalusel. Garantii juhtudele vastavad detailid vahetatakse välja ning saadetakse Sulle tasuta. Jätame endale õiguse paluda juhtumi kohta lisainfot ning vajadusel ka täpsustavaid digitaalseid fotosid.


FOTOD: Vallatud lillepotid julge inimese aeda, kaltsudest ja betoonist - Maakodu.ee\nKaltsudest ja betoonist lillepott.Foto: Mari Riina Rist, Leekpea blogi\nKõige parema inspiratsiooni sain selles videost:\nKangaks kasutasin ühte vana villast tekki, mis ootas ammu ära viskamist. Suure madala poti aluseks valisin autoratta. Et keskkoht ära ei vajuks, panin sinna ühe pooliku fiboploki. See nakkus tsemendiga ja oli hiljem aluseks järgmisele astmele.\nVIDEO Geniaalne idee, kuidas teha purkidele-kastidele pakketeibist silte (3) 26.07.2017\nVIDEO Taimed ja värvid rõõmustavad 20.10.2017


J. J. - Juhatuse liikme Finantshinnang @ Inforegister.ee\nKANGRU TEE 5 OÜ: Sünnilugu 11.04.2021\nHarju maakonnas toimetav ettevõte, KANGRU TEE 5 OÜ sündis 4 aastat tagasi. Eesti ettevõtete keskmine eluiga on 6 aastat, KANGRU TEE 5 OÜ peab selleni jõudmiseks veel 3 aastat aktiivselt tegutsema. Kahanev käive annab aga alust küsida, kuhu poole ettevõte liigub? Selle firma panid püsti J. J. ja J. S. . KANGRU TEE...\nJÕESUU PÄÄSTJAD MTÜ: Sünnilugu 09.04.2021\nJÕESUU PÄÄSTJAD MTÜ juriidilise keha sünnikuupäevaks on 23.08.2012, kuid äritegevust ei alustatudki. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis JÕESUU PÄÄSTJAD MTÜ on selle vanuse juba ületanud! Kadunud või deklareerimata käive annab alust muretseda, et kas on alanud hääbumine? Selle firma pani püsti J. J. ....\nJÕESUU PUHKEMAJA OÜ: Sünnilugu 01.04.2021\nTartu maakonnas toimetav ettevõte, JÕESUU PUHKEMAJA OÜ sündis 17 aastat tagasi, veel tormilise kasvu aastatel ja pikalt mõtlemata alustati äritegevusega mis kestab tänaseni. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis JÕESUU PUHKEMAJA OÜ on selle vanuse juba 3 korda ületanud! Kahanev käive annab aga alust küsida, kuhu poole...\nJÕESUU PÄÄSTJAD MTÜ\nKIILI ETTEVÕTJATE LIIT MTÜ\n1 043 396 €\nSuurenes 9 373 € võrra võrreldes eelmise kvartaliga\n771 523 €\nJaotamata kasum: 696 220 € (90 %)\nPuhaskasum: 75 303 € (10 %)\n2 210 928 €\nMaksuvõlad 24 098 €\n1 117 356 €\nEttevõtjat J. J. jälgib 14 inimest


44. nädala pilt! (06.11.2013 10:53)\n44. nädala pildil on jäädvustatud eelmise nädala sügistorm:\nPildistatud 29.10.2013 Ristnas, Hiiumaal.\nSooja mere kaldal võivad seened julgelt ennast liiva seest välja pista,nendeni külm ehk niipea ei jõua\nMeri on vaikne enne sügistormi. 28.10.2013 Kuusalu, Andineeme\nPärnus 29.10.2013 kell 07:56\nTaevas on näha heledat triipu\nHommikul sadas veel päris tugevasti, lõunast läks pisut heledamaks.29.10\n29.10 lõuna ajal\n29.10.2013 hommikul Pärnu rannas\nPilved ja sügisvärvid\n30.10.2013 kell 12.40 Stroomi rannas\n30.10.2013 kell 12.47 Stroomi rannas\nEsimene sügistorm Saaremaa põhjakaldal\n29.10.2013, Tuhkana, Saaremaa.\nSilmad ja naeratav suu...\n29.10.13 Tartumaal, Läänistes.\n03.11.13 Tartumaal, Läänistes\nPäikesele ei antudki võimalust\n03. nov Nõmme\nHall ja nukker\n3.november 2013. Viimsis\n3.nov hommik Mustamäel.\nKas algab kolmas hooaeg?\nTormist räsitud torn\nHingedepäeval oli Põlvamaal tihe udu.\nkus voogas kuldne põld


Tänane kuupäev on T Veebr 19, 2019 5:15 am\nOtsing leidis 580 vastet\n1. leht 39-st\nP Jaan 20, 2019 9:18 pm\nFoorum: Chrysler / Jeep / Wrangler\nTeema: Cherokee KJ 2005a. kolin?\nRe: Cherokee KJ 2005a. kolin?\nDifri ja selle juppide hindu võid vaadata näiteks rockautost.\nLisaks tuleb hiljem käbi ja taldriku regull, mis pole samuti odav ega lihtne.\nLihtsam, kiirem, odavam on panna alla terve pidune sild.\nP Jaan 13, 2019 12:02 pm\nTagaumised amordid suvel uued pandud. Siis sai ka +40mm vedrud alla. Aga see mura on kogu aeg. Ka kõige siledamal teel ja kiireneb vastavalt kiirusele. Sellise tõstega jäävad orig amordid lühikeseks. Aga kolinat keegi üle neti diagnoosida ei suuda, võta väike sõrgkang ja hakka all logistama. Pakun ...\nP Jaan 13, 2019 11:59 am\nTeema: WJ 3,1 omanikud ühineme\nRe: WJ 3,1 omanikud ühineme\nTere vajan nõu ja abi1?! Mure järgmine 3.1td hakkavad ära surema roolvõimu survetoru ja tagasivool, kas kellegil on pakkuda kasutatud variante või oskate soovitada kus saab taastada, sest hinnad .. :shock: roolivõimu survevoolik OEM 52088666ab 230.- roolivõimu tagasivool OEM 52088775ab 98.-. Kus se...\nT Jaan 08, 2019 11:54 am\nTeema: Kuhu kaob jahutusvedelik?\nRe: Kuhu kaob jahutusvedelik?\nEga midagi, labidaga plats lumest puhtaks, pea ees auto alla ja ... sunnik, lekib siiski. Radiaator on eestpoolt vaadates paremalt seespoolt alt täitsa märg. Leke on just all nurgas, kuna ülaltpoolt on kõik kuiv. Ju siis tuleb rahakotti jälle tuulutama hakata, sest lappida pole seal ilmselt midagi....\nN Dets 06, 2018 7:18 pm\nLugesin pool juhuslikult ja mõtlesin, et teen silmaringi mõttes kiire googelduse mootorite kaaludest. Tuleb välja, et kiiresti leiab netist kõike muud, peale mootorite kaalaude :shock: Poole tunniga sain sellised andmed: 4.7L wet weight is 474 lbs- 215kg 3.7L wet weight is 422 lbs- 191kg 5,2L 499lbs...\nP Nov 18, 2018 8:46 pm\nTeema: Dodge Dakota\nRe: Dodge Dakota\nAuto sai uue omaniku ja muretuid miile talle. Minu poolt võib teema lukku panna.\nT Nov 13, 2018 7:36 am\nTeema: Jeep WJ - punane nupp\nRe: Jeep WJ - punane nupp\nAx kirjutas: See on järelpaigaldusega signa vilkuv tuluke ja nupp, millest saa koodi abil signa maha võtta. Kui mälu ei peta siis miskine GT signa oli vist.\nNii ongi. Tõenäoliselt järelpaigaldusega lisasigna.\nEndal on paar autot sellistega sattunud.\nL Okt 27, 2018 10:11 pm\nFoorum: Tahan osta aga ?\nTeema: Cherokee ost plaanis\nRe: Cherokee ost plaanis\nindreq kirjutas: See mootor ei vea seda ära. Otsi 4 liitrist.\nL Okt 27, 2018 4:59 pm\nTeema: K: Diagnosti võimalus Tartus (WJ)? Hetkel korras...äkki siis seekord?\nRe: K: Diagnosti võimalus Tartus (WJ)?\nÄkki saad siit ideid?\nN Okt 18, 2018 10:16 pm\nTeema: M: Jeep GC WJ sillajupid\nRe: M: Jeep GC WJ sillajupid\nVõib teema lukku panna- järgijäänud asjade omanik on tänasest Kuusakoski.\nR Okt 05, 2018 7:54 am\nTeema: Jeep Grandi ostu huvi, nõu vaja?\nRe: Jeep Grandi ostu huvi, nõu vaja?\nhttps://en.autoplius.lt/ads/jeep-grand- ... 96297.html\nLeedus on üks selec-trac odavalt kerge mootoririkkega müügis.\nSiin keegi kodanik alles hiljuti oli mootoriprobleemiga hädas- saaks vast hea doonori?\nK Okt 03, 2018 9:18 pm\nTeema: O:jeep gc 2002 2.7d roolikarpi\nRe: O:jeep gc 2002 2.7d roolikarpi\ntar112 kirjutas: Ostan pealkirjas mainitud asja.\nAsjaga üsna kiire.\nEestist vaevalt leiad\nE Okt 01, 2018 10:27 am\nAlari kirjutas: Quadra-Trac mudeleid leidub siin muidugi ka.\nKa õnnetu koosus, justkui maastur, aga kraavist diagonaalis läbi ei saa.\nE Okt 01, 2018 10:24 am\nAndreTGO kirjutas: Select-Trac ja V8 kooslus täitsa eksisteeris, kuid see on praegusel hetkel üsna haruldlane leid. Nimelt ei ole seal vahel tavaline 242 vahekast, tegemist on ihaldusväärse 242HD vahekastiga.\nR Sept 28, 2018 7:27 pm\nKui Grand Cherokee meeldib, osta V8, saad sellest autost "päris" versiooni, need Euroopa turu jaoks risti vahele surutud diislid on kas kehvad või väga kehvad, tänaseks päevaks ilmselt suurem osa ka lõpuni sõidetud. Nii ongi, aga V8 ost on veidi problemaatiline, sest euroopas müüdud tavav...


Söömishäiretega seotud isiksuseomadused\nKuupäev: 11. November 2010, kl 10.01\nTartu Ülikoolis söömishäirete teemalise doktoritöö kaitsnud kliiniline psühholoog Kirsti Akkermanni sõnul seostatakse esimest tüüpi anoreksiaga, aga mitte ainult. Seda esineb ka buliimia ja liigsöömishäirega inimeste puhul. Teisel tüübil on väga suuri raskusi oma emotsioonide reguleerimise ja impulsside kontrollimisega. Nad reguleerivad emotsioone ülesöömisega, kirjutas ajakiri Universitas Tartuensis.\n«Üks võimalikke seletusi on, et söömine vabastab ajus endogeenseid opioide ning aitab seeläbi rahuneda. Kolmandal rühmal, keda peetakse isiksuse mõttes kõige vähem mõjutatavaks, pole ühtegi rõhutatud isiksuseomadust,» selgitas Akkermann.\nLugege Postimehest edasi, väga huvitav artikkel on [www.tarbija24.ee]


11 DIY exfoliators et ära pühkida laaste Winter Skin Hea\nSeal on midagi kevadel, mis teeb meist soovivad alustada värske, kas see toimub läbi detoksifitseerimise, puhastades kapid, eemaldades ruumi või pakkudes oma kodus head vanaaegset ülalt alla vedru puhastamist. Miks siis ka mitte alustada värske nahaga? Lõppude lõpuks on see teie keha suurim elund - ja vaene asi on kuudele kuuma õhu, kuuma dušši, tuule ja kihi peale niisutaja kihi kandnud (mis võib teie nahka tasakaalustada ja kuivatada, kui te seda liiga palju ära kasutate) .\n11 Hacks rasvavöö peitmiseks\nMeil kõigil oli päeva, kus meie juuksed on veidi rasvamad kui meie meeldib. Ükskõik, kas otsite pikkade pingutuste pikendamist (vaatame sind, Kim Kardashian) või lihtsalt lööke liiga palju kordi nupule "Järk-järgult", on väljakutse nüüd varjatud need õlijäätmed. Kuigi me armastame kiigutamist #iwokeuplikthis välimus, mõnikord meie juuksed vajavad veidi pick-me-up.\n11 Juukseained, mida peate elama talveks\nKuiva õhu ja külma lume vahele on talvekuudel kipub karvade folliikuleid üles tõeliselt halvasti. "See on hooaeg, et lülitada alla šampoon ja tõsta konditsioneeri. Selle aasta juuste lahingute vastu võitlemise asemel oleme leidnud 11 kõige tõhusamat niisutavat toodet, mitte laskudes tšilli hooajast parima.\nParimad sõlmed ja kuklid on läinud soeng, et hoida neid ilusaid jooni oma nägu ära. Kuid me kõik teame, et sama stiiliga riietus võib vanaks saada, nii et me vaatame uuesti usaldusväärset poole võrra, poole võrra allapoole, et anda oma juustele uus värske välimus. See magus stiil võimaldab teil luua loomingulisi paelad, keerdumisi ja isegi oma lemmik-go-to-top sõlm.\nSuper Bowl on see pühapäev ja me oleme meie lemmikutest valmistatud retseptid on ette valmistatud, meie Michelada jaam on valmis ja oleme jõudnud kõigile meie lemmiksele Katy Perry välimusele. Hea, Super Bowl juhtub ainult kord aastas, seega peame minema lisamaale, et olla loominguline ja stiilne, ja see tähendab ka meie küüneid.\nOh, kui teete, kuidas me teile meeldib. Naljakamalt keerulised paelad on meid jõudnud peaaegu kogu suve ja halbade juuste päevade jooksul. Niisiis, kui paar on tõestanud, et ta on selline usaldusväärne kaaslane, siis miks me alati seda kraapida, kui toimub ametlik ringkäik? Noh, pärast pilguheit nendel 11 väljamõeldud kalasaladel, arvame, et tõenäoliselt hakkate uuesti mõtlema, et asjad tulevad teie järgmisele suurele soirée'le.\nNeed on kõik potid, mida te peate teadma vastavalt Instagram\n6 Iseäranis säästvad ilutooted, et saada valmis kiiremini\nWarm up With Winter Coat Inspo alates 15 stiilsetele blogijatele\n17 Söödavad õunad nõudepesumasinate jaoks\nUltimate Zodiac Gifts for your Favorite Sign\n20 Mitte-traditsiooniline granaatõrvarõngas, mis on hämmastav\nKuidas hankida Selena Gomezi alati-täiuslik punane huulus\nSee California võimlemine kasutab elektrit harjutamiseks\nMillel on Sephoras aastal 2017\n14 Maitsvat hommikusööki Popsicles oma hommikust alustamiseks Väljas Parem


Kuidas esineda nii, et see poleks jama? - Havas Marketing 360 - Podcast.ee\nKuidas esineda nii, et see poleks jama? by Havas Marketing 360\nKas tuleb tuttav – lähed konverentsile, istud ja kuulad terve päeva. Selle lõppedes aga kahetsed, et oma päeva ära raiskasid. Teemad ei köitnud, esinejad olid igavad kuid raha on läinud. Kas süüdi on esinejad? Korraldajad? Kuidas saavad esinejad aga hoolitseda selle eest, et konverents paneb inimesi ahhetama. Seekordne turundundussaade kutsus külla Gleb Maltsevi, koolitaja, Fundwise.me kaasasutaja ja Stoneful.com asutaja.\nKas tead, et ühe hea esitluse koostamiseks kulub vähemalt 30 tundi? Või kui tegemist on väga tehnilise esitlusega, siis on ajakulu vähemalt 90 tundi? Kui lähed esinema, sinu etteaste kestab 30 minutit ja sind on kuulamas 500 inimest, siis nõuad inimestelt kokku 15 000 minutit nende aega. Ehk panevad need numbrid mõistma, et seminaridel ja konverentsidel esinemine on väga vastutusrikas ja sellesse tuleb suhtuda väga tõsiselt.\nGleb kuulab iga aasta umbes 900 pitchi – lühikest ja löövat sõnavõttu tutvustamaks ettevõtlusega seotud ideid. Tema käe alt on viie aasta jooksul käinud läbi kõik Ajujahi start-upid, keda Gleb on juhendanud hästi esinema. Samuti on ta käinud lugematutelt hulgal konverentsidel ning olnud ise seotud nende korraldamisega.\nTeda kuulates võib mõelda, et tegemist on sünnist saati esinejaga. Ometi ei suutnud ta koolis klassi ees luuletusi lugeda ilma, et ei oleks nutma puhkenud ja häbis tagumistesse pinkidesse istuma põgenenud. Heaks esinejaks saab õppida ja just seda nõu Gleb Idea360 turundusaates annabki.\nMuide, luguge kindlasti Glebi artiklit Listening like a speaker, kust samuti ohtralt häid mõtteid saab.\nSaatest käisid näidetena läbi sellised konverentsid nagu Slush, Latitude59, Arvamusfestival, Hannover Trade Fair, Login, TED, Wolves Summit, Refresh.\nRaamatud, mida Gleb saates soovitab: Extreme Ownership (Jocko Willink, Leif Babin), Chaos Monkeys (Antonio Garcia Martinez), Disrupted (Dan Lyons).\nJa lõpetuseks ka mõned muusikasoovitused. Näiteks Barack Obama kuulab enne suuri esinemisi energialaenguks Eminemi lugu ‘Lose Yourself’, Glebi kõrvaklappidest kostub Eminemi ‘Til I Collapse’. Jao aga kuulab Joe Esposito ‘You are the best’.\nRestart. Roonemaa ja Kotka | Geenius.ee: 16.03 Restart: Ära jama, annan sulle ainult ühe võimaluse veel\nKarl Robert Saluri: ema abita poleks ma olümpiale jõudnud\nOsa 6: Saku Õllethase turundusjuht: alkoholi liigtarbimine poleks meie ärile kasulik\nStream episode 23.06.22 Õppetund: kuidas tagada, et võõrtööjõu värbamine poleks luhta läinud investeering by Äripäeva raadio podcast


Euroopa kaitsekontseptsiooni argumendid – Diplomaatia\n“Euroopa kaitse” on keeruline ja ebaselge mõiste. Kui lähtuda sõnasõnalisest tähendusest, st mõista seda kui Euroopa territooriumi kaitsmist (kõigi ohtude vastu), siis on selge, et selle suudab tagada üksnes NATO koos USA strateegilise toetusega. Kui aga määratleda seda kui “Euroopa moodi kaitsepoliitikat” või Euroopa integratsiooniga seotud kaitsemõõdet, on lihtsam mõista, miks sellega peaks tegelema Euroopa Liit. Kuna aga suur osa Euroopa riike kuulub mõlemasse organisatsiooni (alates 2004. aastast 19 riiki), siis mis mõtet oleks neil püüelda sama eesmärgi poole kahel eri viisil kahes kohas?\nNagu sageli, on ka siinkohal kasulik otsida vastuseid ajaloost. Praeguse ELi raames arendatava ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika (ingl k ESDP) alged ulatuvad tagasi 1999. aasta Kosovo kriisi aega. Kriisi sõjalises faasis oli Euroopa võimeline välja panema üksnes väikese osa kõrgetasemelisest sõjatehnikast, mida oli tarvis õhurünnakuteks Serbia-Montenegro vastu. Domineeriv sõjaline roll kuulus USA-le ning USA määras ka operatsiooni olemuse, mis paljudele eurooplastele päris meeltmööda polnud. Euroopa kahel suuremal sõjalisel jõul Suurbritannial ja Prantsusmaal oli eriti põhjust pidada olukorda nörritavaks. Nad olid investeerinud palju raha ja energiat oma õhujõudude reformimisse, et muuta need paindlikumaks ja tõhusamaks uut tüüpi kriisiolukordade tarvis. Kuid nad olid sunnitud vaatama pealt, kuidas Euroopa tervikuna jäi üha rohkem maha USA suutlikkusest, kuna enamus ELi liikmesriike, iseäranis Saksamaa, ei olnud valmis andma ligilähedaseltki samasugust panust. Sellest nördimusest kasvas välja Prantsusmaa ja Suurbritannia poolt tehtud St Malo deklaratsioon, milles kutsuti eurooplasi ühinema, et panna paika standardid kaasajale vastava sõjalise suutlikkuse väljakujundamiseks, koordineerida paremini omavahelist tegevust ning olla vajadusel valmis ise samasuguseid operatsioone juhtima.\nSt Malo vormel, mille lõpuks võttis omaks kogu EL ja mis Helsingi Euroopa Liidu ülemkogul 1999. aasta detsembris muudeti ametlikult Euroopa ühiseks julgeoleku- ja kaitsepoliitikaks, sisaldas kahte habrast kompromissi. Kõigepealt prantslaste ja brittide kompromiss, kus esimesed soovisid säilitada sõltumatuse NATOst ning teised olid täis otsustavust säilitada NATO staatus Lääne kaitsekoostöö põhilise foorumina.\nESDP raames välja pakutud lahendus oli, et EL peaks juhtima üksnes “ilma NATO osaluseta toimuvaid” iseseisvaid operatsioone ning et ELil peaks olema võimalus laenata NATO sõjalisi vahendeid (eeskätt planeerimis- ja juhtimisstruktuure), selle asemel et hakata ise looma täiesti uusi. Teiseks, arvestades nii Suurbritannia vastuseisu NATO duplitseerimisele kui ka seda, et tol ajal oli ELis neli “neutraalset” liikmesriiki (Iirimaa, Soome, Rootsi, Austria – toim), lepiti kokku, et ELi kaitsekoostöö peaks puudutama üksnes rahvusvahelisi kriisiohjamise missioone ning hoiduma täielikult Euroopa territooriumi “reaalsest” kaitsetegevusest. Neutraalsetel ELi liikmesriikidel oli võimalus teha tõhusat koostööd ad hoc rahvusvaheliste sõjaliste missioonide raames, ilma et olnuks tarvis jagada alalisi kaitsetagatisi teiste panuse teinud riikidega, ning seda võimalust ka kasutati. See tähendas, et vähemalt esialgu oli neil võimalus saada teiste ELi liikmesriikidega võrdne staatus ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arendamisel ning sõjalise suutlikkuse eesmärkide poole püüdlemisel.\nMitte ainult relvajõud, ka nende kaitsetööstus ja -teadlased on suutelised ellu jääma ning vastama tõhususelt kaasaja standarditele üksnes siis, kui liigutakse üha rohkem niširollidesse.\nIseäranis Põhjamaade survel tunnistas EL, et tema kasulikem panus paljude välismaiste kriiside puhul ei pea sugugi tingimata olema sõjalise loomuga. EL nõustus välja töötama harmoneeritud standardid ning arendama suutlikkuse politseioperatsioonideks ja muud tüüpi mittesõjalisteks panusteks. Üldisemal tasandil paigutati ühine julgeoleku- ja kaitsepoliitika ühise välis- ja julgeolekupoliitika (ingl k CFSP) raamistikku ELi teise samba all, mis on justkui märk sellest, et sõjaline meede võib olla üks mitmetest, mida EL koordineeritult kasutab – kaasa arvatud näiteks diplomaatilised, poliitilised, majanduslikud, humanitaar- ja muud abimeetmed -, et vältida kriisisituatsiooni tekkimist, seda kontrollida või lõpetada.\nÜhine julgeoleku- ja kaitsepoliitika kujutas endast seega ajalooliselt uut, kuid tasakaalustatud ja keerulist arengut, mis oleks pidanud olema esmapilgul justkui kõigile meeltmööda. Tõepoolest, kui vaatame esimest kolme aastat, siis võib märgata paljusid positiivseid aspekte, kus kõik läks täiesti plaanipäraselt. Helsingi ülemkogul seatud eesmärgid saavutati kiiresti (vähemalt ELi liikmete ja koostöövalmidust näidanud mitte-liikmesriikide pakutava vägede koguarvu osas), kuigi endiselt on lahendamata mitmed kvaliteedi ja tegevuse koordineerimisega seotud küsimused. Politsei- ja tsiviiljõudude suutlikkuse arendamine läks isegi kavandatust paremini ning juba 2002. aastal oli EL võimeline läbi viima olulise politseioperatsiooni Bosnia-Hertsegoviinas Balkani konflikti järgses normaliseerimisprotsessis. 2003. aasta alguses võttis EL NATO-lt üle sõjaväelise operatsiooni konflikti ennetamiseks Makedoonias ning viis 2003. aasta kevadel läbi esimese sõjalise operatsiooni “ELi lipu all” väljaspool Euroopat, et peatada verevalamine Kongo Demokraatliku Vabariigi ühes piirkonnas. Vahepeal komplekteeriti vastavalt plaanile vajalik personal ja moodustati struktuurid Brüsselis. Vastutuse nii ESDP kui ka CFSP üldise poliitika ja tegevuse suunamise eest võttis üle uus alaline poliitiline ja julgeolekukomitee, mis esindab liikmesriike suursaadikute tasandil. See avas ELi jaoks uued võimalused varasemast konkreetsemate ja komplekssemate “strateegiate” kasutamiseks mitmete liidust väljapoole jäävate probleemide ja vastutusega toimetulekuks, olgu siis tegemist regionaalsete või üldiste probleemidega, nagu näiteks massihävitusrelvade levik.\nMis läks aga valesti? Ehk teisisõnu, miks käib 2003. aasta lõpus riikide vahel endiselt vaidlus ESDP üle, justkui oleks tegemist täiesti uue ja hereetilise kontseptsiooniga? Lühidalt öeldes on probleemi juured seotud ESDP aluseks oleva kahe esialgse delikaatse ja hapra kompromissiga ning püüetega säilitada kõigi Euroopa riikide lojaalsus nende suhtes kolme aasta jooksul, mis Lääne julgeolekusuhetes olid üldiselt väga tormilised.\nKompromiss, mis tehti vältimaks NATO-le väljakutse esitamist või selle duplitseerimist ESDP kaudu, oli ilmsetel põhjustel äärmiselt oluline, et saada USA-lt nõusolek kogu initsiatiiviga (või vähemalt vaikiv leppimine sellega). Kuid juba 2000. aastal tekkisid raskused. Täpsemad kokkulepped, mida oli tarvis, et EL võiks hakata laenama NATO vahendeid, viibisid Türgi ja Kreeka pidevate pingete tõttu ning Türgi hirmude tõttu, et ESDP võib kahjustada tema kui ELi mitteliikmesriigi julgeolekuhuvisid. Selle takistuse ületamine võttis aega kuni 2002. aasta lõpuni ning see seletab ka, miks EL ei saanud kuni 2003. aasta alguseni üle võtta Makedoonia operatsiooni (milleks ELil oli ilmselt vaja NATO poolt tagatud järjepidevust ja toetust). Samas soovisid mõned ELi liikmesriigid, kes omistasid suurema tähtsuse ESDP sõltumatusele, jätkuvalt näha selgemaid tõendeid selle kohta, et Euroopal on olemas pädevus ja suutlikkus, mis oleks kõrgemal puht riiklikust tasandist. 2003. aasta kevadel, kui ELis valitses sügav lõhe tulenevalt liikmesriikide erinevast suhtumisest Iraagi sõtta ja USA vastutusse selle algatamise eest, korraldas neli liikmesriiki (Belgia, Prantsusmaa, Saksamaa, Luksemburg) minitippkohtumise Brüsselis. Kohtumine tipnes teatega sõjalise peakorteri loomisest Brüsseli lähedal Tervurenis. See ärritas suuresti USAd ning Ameerika-meelsemaid eurooplasi ning tõi kaasa rea “vastužeste” ehk lojaalsusdeklaratsioone USA-le ja NATO-le iseäranis NATO/ELi kandidaatriikide poolt.\nTagasivaates peaks olema kergem näha minitippkohtumise tegelikku tähendust ning seda, et kohtumine puudutas paljusid küsimusi. Samas aga ei saa öelda, et kohtumisel väljapakutu oleks andnud ESDP-le uue usaldusväärse ja jätkusuutliku suuna. Paljuski olid selle kohtumise taga Belgia siseriiklikud motiivid ja 1999. aasta eelne “estipoliitika” traditsioon Euroopa kaitsepoliitikas, samuti tol ajal valitsenud USA-vastased meeleolud. Kuid mis tahes ELi planeerimisorgan, mis ei kaasa Suurbritanniat või mida Suurbritannia koguni vastustab (ning samamoodi ka Itaalia, Hispaania ja Poola), ei jõua tõenäoliselt eriti kaugele. Selle sammu usaldusväärsust õõnestas ka see, et Belgia, Saksamaa ja Luksemburg olid endiselt kõige väiksemate kaitsekulutustega riigid. Alates 2003. aasta juunist, kui ELi suuremad liikmesriigid uuesti kokku hoidma hakkasid, et püüda üle saada Iraagiga seotud lahkhelidest, püüti Berliinis toimunud Suurbritannia, Prantsusmaa ja Saksamaa kohtumisel leida alternatiivseid teid andmaks ELile paremaid planeerimisvõimalusi ja juhtimispositsioone, ilma St Malo kompromissi otseselt ohustamata. Selle artikli kirjutamise ajaks ei ole täpsed lahendused veel selgunud ning USA kahtlusi pole õnnestunud kaugeltki hajutada. Kuid on põhjust uskuda, et selles kontekstis võtmerolli mängiv Prantsusmaa on veennud end vajaduses luua taas telg Suurbritanniaga, kuna see oleks ainus võimalus ESDP edasiarendamiseks reaalse operatiivtegevuse mõttes (vastandina puht-retoorilisele arutelule). Britid loomulikult ei ole nõus ühegi sammuga, mis võiks NATOt kahjustada, kuid ka Pariisis on hakatud mõistma, et on parem NATOt elus hoida kui lasta USA-l tegutseda täiesti ühepoolselt ja distsiplineerimatult. Samuti on vahepeal täielikult külmutatud Tervureni peakorteri loomine.\nTeine kompromiss, millega hoiti EL eemal reaalsest territoriaalkaitsest, võib samuti paista soovina mitte konkureerida NATOga. Kuid sellega kaasneb mitmeid huvitavamaid mõõtmeid, mis on seotud julgeolekualase koostöö eesmärgi ja kvaliteediga eurooplaste endi hulgas. Kas tänapäeval on tegelikult võimalik tõmmata selget ja kindlapiirilist joont, millest ühele poole jäävad materiaalsed ja kontseptsionaalsed ettevalmistused, mida on tarvis saavutamaks tõhusust ühistes kriisiohjamise operatsioonides, ning teisele poole kõik muud Euroopa riikide kaitseplaneerimise aspektid? Tänapäeval hõlmab “kriisiohjamine” väga paljusid sõjalisi vajadusi, millest mõned (näiteks 1992. aasta Lahesõjas, Kosovos ja nüüd Afganistanis) on väga lähedal traditsioonilise intensiivse sõjategevuse tingimustele. Arvestades Euroopa riikide piiratud kaitse-eelarvet ja kogemust, on nad võimelised kokku panema tõeliselt tõhusa kriisimehhanismi (mitmesuguste realistlike asjaolude puhuks) üksnes juhul, kui nad on valmis omavahel spetsialiseeruma tunduvalt suuremal määral kui kunagi varem. Mitte ainult relvajõud, ka nende kaitsetööstus ja -teadlased on suutelised ellu jääma ning vastama tõhususelt kaasaja standarditele üksnes siis, kui liigutakse üha rohkem niširollidesse, mis on valitud suhtelise eelise põhimõttel. Kuidas võib aga väikeriik niširolli taandudes ja laiaulatuslikust kaitseplaneerimisest loobudes end kindlana tunda, kui ta ei saa olla veendunud, et tema Euroopa naabrid täidavad tekkiva lünga ja tulevad talle vajadusel appi? ELi neli NATOsse mitte kuuluvat riiki (või varsti koos Küprose ja Maltaga kuus) ei saagi olla selles kindlad, kuna nad ei ole ei NATO raames ega üheski muus kontekstis pakkunud kunagi teistele ELi riikidele kaitsegarantiid. Mõned väidaksid, et kuni nad pole valmis seda tegema ega võta enda peale täielikku kollektiivset vastutust Euroopa territooriumi kaitse eest, seisab ELi ühine kaitsepoliitika ning isegi ühine välispoliitika üsna ebatasasel ja kõikuval vundamendil.\nTeisest küljest võib olukorra kokkuvõtteks ka öelda, et St Malo ja Helsingi kompromiss oli justkui “kiirparandus”, mille kestmist on raske tagada isegi keskmises perspektiivis. Parimaks näiteks selle kohta on ehk ELi ühise julgeoleku- ja kaitsepoliitika arengu üle peetud debatt, mis käis Euroopa konvendil ELi uue põhiseaduse arutelu ajal 2002. aastal ja 2003. aasta esimesel poolel. Mõned esilekerkinud ideed olid endiselt vastavuses St Malo kompromissiga, nagu näiteks ELi sõjaliste ülesannete laiendamine kaasamaks ka relvastuskontrolli ja sõjalise abiga seotud missioone – ehk asjad, millega NATOsse mitte kuuluvad liikmed peaksid olema täiesti rahul. Kuid paljud riigid (ning mitte tingimata NATO-vastased) tundsid, et EL peaks hakkama tõsisemalt tegelema ka kaitseküsimustega või “süvendama” oma kaitsekoostööd. Mõned soovisid, et üksteisele kaitsegarantii andnud riigid organiseeruksid ja moodustaksid Euroopa kaitse “põhituumiku”. Teised jälle pooldasid sellist riikide tuumikut, mis oleks moodustatud lähtuvalt praktilise kaitsekoostöö eriti kõrgetest standarditest, k.a (näiteks) ranged kaitsekulude eesmärgid, rollide spetsialiseerimine, ühised strateegilised hanked ning sügavam sõjalistehniline ja tööstuslik koostöö üldiselt. Need ideed kajastusid (väidetavalt mõnevõrra segaselt) nimetuses “struktureeritud koostöö”, mida kasutati Euroopa põhiseaduse eelnõus, mille konvent edastas 2003. aasta sügisel alanud ELi riikide valitsustevahelisele konverentsile.\nValitsustevahelise konverentsi läbirääkimistel tekitas “struktureeritud koostöö” idee mitmetel põhjustel küsimusi ELi Ameerika-meelsemates liikmetes, samuti NATOsse mitte kuuluvates riikides, kes ei tahtnud, et neile kaitsegarantiid vastu tahtmist peale surutakse ega soovinud samas jääda liidus marginaalsesse positsiooni. Samuti aga ka väiksemate liikmesriikide hulgas, kes nägid selles suuremate riikide järjekordset “sepitsust”, et haarata kontroll ELi arengu üle ilma korraliku tasakaalu ja konsulteerimiseta. Kompromissettepanekutes, mis esitati lõpuks 12.-13. detsembril Euroopa Liidu Ülemkogule, püüti seda hirmu hajutada lubadusega, et mis tahes spetsiaalne koostöö piiratud riikide rühmas on alati avatud ühinemiseks ka teistele. Enne tippkohtumist leppis Suurbritannia Prantsusmaa ja Saksamaaga kokku, et “põhituumikut” ei tohiks defineerida vastastikuste kaitsegarantiide kaudu, muu hulgas seepärast, et see paistaks NATOga konkureerimisena. Selle asemel (ja mõnede sõnul protseduuriliste vigade tõttu!) tehti ettepanek, et kõik ELi liikmesriigid peaksid tõotama üksteist aidata kaitseiseloomuga rünnakute korral, kuid NATOsse mitte kuuluvate riikide nõudmisel kadus sõnastusest konkreetsus, nii et see muutus peaaegu mittemidagiütlevaks. Olulisem on see, et avati võimalus “põhituumiku” loomiseks põhinevalt kõrgematel kaitsestandarditel ja uutel eksperimentidel multinatsionaalsete jõudude integreerimisel, mida Suurbritannia oli valmis aktsepteerima kui võimalust avaldada jätkuvat survet üldise parema kaitsesuutlikkuse saavutamiseks. See võib osutuda ka kõige praktilisemaks edasiliikumise viisiks, kuna tegelikult on Euroopa riikide vahel juba praegu loodud hulgaliselt väikest rühma haaravaid koostööskeeme, näiteks tööstuse, varustuse hankimise, rollide jagamise ja muudes operatiivvaldkondades, ilma et keegi väidaks, et need ohustavad NATO säilimist või ELi ühtsust. Nende koostööskeemide seadmine formaalsemasse ja läbipaistvamasse ELi raamistikku peaks tegelikult andma väiksematele tegijatele parema võimaluse nendega ühinemiseks ja nende arengu jälgimiseks.\nKuigi tundub, et nendes punktides on leitud lühiajaline konstitutsiooniline lahendus, jääb endiselt alles põhiprobleem, mis tuleneb ELi tulevase 25 liikmesriigi erinevast kaitsestaatusest. On võimalik, et tegelik tee selle ületamiseks kaardistatakse teistes valitsustevahelisel konverentsil arutatavates ettepanekutes, mis ei ole tekitanud pooltki nii ulatuslikku debatti kui Tervureni või “struktureeritud koostöö” idee, kuigi oma tagajärgedelt võivad need osutuda isegi revolutsioonilisemaks.\nKoostööskeemide seadmine formaalsemasse ja läbipaistvamasse ELi raamistikku peaks tegelikult andma väiksematele tegijatele parema võimaluse nendega ühinemiseks ja nende arengu jälgimiseks.\nEsimene ettepanek, millele ükski riik valitsustevahelisel konverentsil pole senini vastu seisnud, on luua kõigi ELi liikmesriikide uus solidaarsusel põhinev kokkulepe, mis tähendab, et nad oleksid valmis tulema üksteisele appi kõigi olemasolevate vahenditega, kui mõni neist langeks ulatusliku terrorirünnaku ohvriks. Kuna rünnak võib tekitada mitmemõõtmelist kahju, nagu näiteks kahju infrastruktuuridele, energiavarustusele, toiduga varustamisele, hoonetele, lisaks veel vigastusi inimestele ja haigusi või keemia-, tuuma- ja bioloogilise saaste, siis oleks teiste riikide poolt potentsiaalselt pakutava abi ulatus samavõrd lai ega välistaks vajadusel ka relvajõudude saatmist. Kuna sellise rünnaku oht on muutumas (kahjuks) üha tõenäolisemaks ning traditsioonilist laadi sõjaliste rünnakute tõenäosus Euroopas on peaaegu nullilähedane, siis võib väita, et ELi solidaarsusleping oleks loogiline jätk NATO kollektiivse territoriaalkaitse põhimõttele. Sellisel juhul tunduks ELi jaoks üsna tagurlik ja tähtsusetu raisata energiat vanamoodsate NATO tüüpi sõjaliste kaitsetagatiste loomiseks oma otstarbeks. Tegelikult ei tee ka NATO ise mingeid põhjalikke ettevalmistusi kollektiivseks kaitseks oma uute liikmesriikide territooriumidel – kuigi vastastikuste garantiide poliitiline kvaliteet jääb endiselt äärmiselt oluliseks ja loodetavasti muutumatuks.\nTeine oluline muutus, milles on juba kokku lepitud enne ELi põhiseaduse kohta tehtavat üldist otsust, on ELi relvastusagentuuri loomine, et hinnata kollektiivselt Euroopa relvajõudude vajadusi ning otsida tõhusamaid ja koordineeritumaid viise nende täitmiseks. Praktikas ei ole võimalik piirata selle raames arutatavaid võimalikke süsteeme nendega, mida võidakse kasutada praegu heaks kiidetud ELi kriisiohjamise ülesannete puhuks. Agentuur annab ELi riikidele pigem võimaluse võrrelda oma suutlikkust ja (kui riigid on selleks valmis) arutada spetsialiseerumist ja rollide jaotust varasemast tunduvalt realistlikumal viisil. Samuti loob see legitiimse raamistiku väikese grupi lahenduste jaoks (s.t individuaalsed varustuse arendamise ja hankeprojektid), sõltumata sellest, mida lepitakse kokku “struktureeritud koostöö” kohta üldiselt. Siin võime näha ELi lisapotentsiaali, mis tuleneb sellest, et ta ei tegele üksnes kaitsega nagu NATO, vaid et tal on ka täielik pädevus reguleerida oma liikmete tööstus-, teadusuuringute ja tehnoloogia arengu poliitikat ning ta võib pakkuda välja integreeritud lahendusi kõigis neis valdkondades korraga. Kõigele sellele lisandub olulise dimensioonina relvastuskontroll ja ekspordikontroll.\nTuleb ka mainida, et valitsustevahelisel konverentsil kogub toetust ettepanek luua ELi organitele Brüsselis ühtne “välisteenistus”, et ühendada ELi “välisministri” juhtimise alla kõik vajalikud ressursid, mida varem kontrollisid eraldi Euroopa Komisjon, Ministrite Nõukogu sekretariaat ja ESDP personal. Kui see õnnestub, siis toimub tõeline läbimurre, millega kombineeritakse ELi kaitseressursid teiste ELi vahenditega tõeliselt mitmemõõtmelises lähenemises kriisiohjamisele ja julgeoleku loomisele. Ka see oleks miski, mida ainult EL saab üritada, ning rõhutaks, et tegemist ei ole NATO konkurendi, vaid hoopis teiselaadse organisatsiooniga. Mõne aja pärast võime leida, et parim võimalus Euroopa kaitsekontseptsiooni pikaajalise ebaselguse lahendamiseks on allutada see laiemale tõeliselt euroopalikule, ELi-põhisele, strateegilisele identiteedile, mis teeniks nii ELi enda huve kui aitaks kaasa ka tasakaalustatud partnerlussuhtele Atlandi maailmas.\nSpetsiaalselt Diplomaatiale 2003. aasta detsembri algul kirjutatud analüüsi autor Alyson Bailes on Stockholmi Rahvusvahelise Rahu-uuringute Instituudi(SIPRI) direktor.


KKK | Kylas\nMa ei mäleta enam oma sisselogimise andmeid, kuidas neid taastada?\nSisselogimisel klõpsake linki 'Unustasin parooli?'. Parooli hankimiseks sisestage e-posti aadress, kuhu registreerusite. Kui te ei mäleta registreerimisel kasutatud e-posti aadressi, pöörduge meie klienditoe poole.\nKuidas ma oma kasutajakontot muudan?\nKui oled oma kontole sisse loginud vali ülevalt paremast aknast nupp „Minu konto“. Esimesel lehel kuvatakse Sinu konto üldandmed. Andmete muutmiseks klikka nupule „Muuda“.\nKuidas ma oma konto kustutan?\nKonto kustutamiseks palun võta ühendust klienditoega info@kylas.ee\nKuidas teenuse broneerimise protsess välja näeb?\nKui sa oled leidnud enda jaoks sobiva teenuse ning valinud kuupäeva vajuta broneeri nuppu. Teenuse eest tuleb ettemaksuna täissummas tasuda. Ära muretse, sinu ettemaksu hoitakse turvaliselt seni kuni olete oma elamusteenuse kätte saanud. Teenusepakkuja saab teate, et olete tulemas ning kinnitab tellimuse 24 tunni jooksul. Kui teenus on osutatud teeme väljamakse Teenusepakkujale. Ära unusta, et sul on võimalik Teenusepakkujaga suhelda läbi tellimuse lehe, klikates nupule „Lisa tellimuse sõnum“.\nKuidas ma oma tellimust tühistan?\nKui sa soovid tellimust tühistada võta palun ühendust KYLAS klienditoega info@kylas.ee ja Teenusepakkujaga läbi Tellimuse lehe. Tellimuse tühistamisel ning tagasimakse saamisel tuleb juhinduda Ostutingimustest.\nTagastatava ettemaksu summa suurus sõltub tellimuse tühistamise ajast:\nTeenuse osutamise kuupäevani on 7 ja rohkem kalendripäeva - Tagastame ettemaksu 100% teenuse maksumusest\nTeenuse osutamise kuupäevani on 6 - 4 kalendripäeva - Tagastame ettemaksu 50% teenuse maksumusest\nTeenuse osutamise päevani on 3 - 1 kalendripäeva - Ettemaks ei kuulu tagastamisele\nTeenuse osutamise päev - Ettemaks ei kuulu tagastamisele.\nOlukorras, kus Teenusepakkuja tühistab tellimuse, tagastatakse ettemaks kliendile täies mahus (100%).\nKõik broneeringud tuleb teenusepakkujal 48 tunni jooksul kinnitada. Kui klient tühistab teenuse enne kui Teenusepakkuja on jõudnud broneeringu kinnitada tagastatakse ettemaks täies mahus (100%).\nKas ma saan teenusepakkujale otse sulas maksta?\nEi, see ei ole võimalik. Kõikide KYLAS teenuste eest on tasutud ettemaksuna.\nMiks ei ole mu Teenus avalikustatud?\nKõik Teenusepakkujate poolt sisestatud teenused tuleb kinnitada KYLAS lehe administraatori poolt. Selliselt saame kindlad olla, et kõik vajalik info on lisatud. Proovime kõik avaldused üle vaadata vähemalt 24 tunni jooksul. Juhul kui su teenus ei ole endiselt avaldatud palun võta ühendust KYLAS klienditoega info@kylas.ee.\nMiks ma pean KYLAS akadeemia läbima?\nKYLAS akadeemia on loodud eelkõige toetamaks Teenusepakkujaid oma teenuste disainimisel. Videoloengud ja toetavad töölehed aitavad Sul läbi mõelda, miks mida ja kellele sa teed. Akadeemiat on võimalik läbida omas tempos ja viisil. Kui sul tekib küsimusi KYLAS akadeemia kohta, siis palun võta ühendust KYLAS klienditoega info@kylas.ee\nKuidas mulle müüdud teenuste eest makstakse?\nKui teenus on edukalt ellu viidud tuleb tehtud töö eest esitada SA Võrumaa Arenduskeskusele arve. Ülevaate oma osutatud teenustest leiate oma teenusepakkuja kontolt „Minu tellimused“ lehelt. Arenduskeskus teeb väljamakse hiljemalt kahe nädala jooksul registreerimisel määratud arvelduskontole.\nKui suur on KYLAS lehe vahendustasu?\nKYLAS lehe vahendustasu on 15% tellimuse pealt. Vahendustasu arveldatakse maha teenuse eest tasumisel.\nKYLAS leht ei paku lihtsalt veebikeskkonda, kus oma teenuseid müüa. Lisaks sellele on teil töötav broneerimisesüsteem, mille kaudu on klientidel võimalik teenuseid ette osta ja loomulikult saate osa KYLAS lehe ühisturundusest ja põnevatest koolitustest.\nKuidas teenuse tellimine toimub?\nTe loote müüdava teenuse, kus määrate teenuse hinna, osalejate arvu ning saadavuse kuupäeva. (Ärge unustage teenuse saadavuse kuupäeva regulaarselt uuendada!). Klient tellib teie teenuse läbi KYLAS veebilehe. Teil on 24 tundi teenuse kinnitamiseks. Kui tellimus on kinnitatud olete Tellimuse täies mahus vastu võtnud.\nMis siis saab kui ma ei saa teenust broneeritud ajal pakkuda?\nKui soovite broneeringut tühistada võtke palun ühendust KYLAS klienditoega info@kylas.ee ja Teenuse tellijaga oma KYLAS konto tellimuse lehe.\nKas ma saan määrata enda optimaalse teenuse ostjate grupi?\nJah, Teenuse sisestamise lehel on võimalik määrata minimaalne ja maksimaalne grupi arv.\nKas ma saan oma teenuse uuesti müüki panna kui mu teenuse tarbijaid võib olla 10 aga teenust on broneeritud vaid kolmele.\nJah, korduvat Teenuse osutamise aega on võimalik uuesti avada Teenusepakkuja enda poolt. Uuendus tuleb teha Teenusepakkuja poolt käsitsi. Ärge siis unustage silma peal hoida oma Tellimuste lehel, kuhu on koondatud kõik Sinu käest ostetud teenused.\nMiks on mu sisestatud teenuse sõnastus muutunud?\nKYLAS meeskond pakub oma partneritele osaliselt turundusteenust, et teie müüki ja Google leitavust suurendada. Kõik muudatused on tehtud lähtuvalt professionaalsest kogemusest ja soovist Teile rohkem müüki tuua.\nMe palume enne tekstide tagasimuutmist meiega kindlasti ühendust võtta info@kylas.ee


Posted aprill 30, 2016\nPosted aprill 29, 2016\nLastefondi kauaaegne koostööpartner ja toetaja, Hondakeskus Catwees viib aprillis ja mais läbi tasulised mootorrataste testipäevad, mille tulu annetatakse Lastefondile raskelt haigete laste toetuseks. Testipäevad leiavad aset laupäeval, 30. aprillil Tartus ning 6. ja 7. mail Tallinna Catweesi keskuses. Testida saab 2016. aasta Honda mootorrattaid ning ühe testsõidu hind on 5 eurot, mis läheb heategevuseks. Testipäevadele… Read more »\nSA TÜ Kliinikumi Lastefond aitab ka järgmise poole aasta jooksul 4-aastast Alexit, kes peab sügava puude tõttu käima erivajadusega lastele mõeldud lasteaias. Fond toetab peret lasteaias käimisega seotud kulude katmisel. Alexil oli sündides raskusi hingamise ja gaasivahetusega, mistõttu vajas elustamist. Sünnitrauma tagajärjel sai poiss ajukahjustuse ning lisaks sellele on tal epilepsia. Alex seisab vaid seisulaua… Read more »\nPühapäeval, 1. mail toimub juba teist aastat Tartu Tamme staadionil tüdrukutele mõeldud spordiüritus “PrintsessideJalgpallipäev”, mille raames kogutakse ka annetusi SA TÜK Lastefondile. JK Tammeka naiskonna eestveetava ürituse eesmärgiks on kummutada müüt, et jalgpall on poiste ala ning sellest on oodatud osa saama 5-12-aastased tüdrukud koos peredega. Printsesside Jalgpallipäev saab alguse kell 12.00 ning kavas on… Read more »\nAlates tänasest, 27. aprillist on Pardiralli kodulehel avatud pardinumbrite müük ning kõigil soovijatel on võimalik endale sobivas summas annetuse eest sponsoreerida nummerdatud vanniparti, kes esindab teda 11. juunil kummipartide „ujumisvõistlusel” Kadrioru pargis. Vannipardi sponsoriks saab hakata nii üksikisik, pere, sõpruskond kui ettevõte ning annetusi võib teha mitu ja toetada seega võistlustules rohkem kui ühte parti…. Read more »\nMöödunud nädalavahetusel Tartus aset leidnud Maamessil kogus SA TÜ Kliinikumi Lastefond kolme päevaga 783 eurot. Heade messikülastajate poolt annetatuga toetatakse raskelt haigetele lastele vajalikke teraapiaid. Annetuste kogumiseks pakkus fond lastele ja nende emadele-isadele võimalust üheskoos väikese annetuse eest endale koju kaasavõtmiseks mõni taim istutada. Taimed, seemned, potid ja muld oli heade partnerite abiga Lastefondi poolt… Read more »\n28. aprillil avab kunstnik Merililiis Rinne ehk Meru Butterfly Lounge`is meeleoluka salongiõhtu raames näitusmüügi, mille müügitulust 15% annetab Lastefondile. Näitusel “Karma” eksponeeritavaid maale on kõigil soovijatel võimalik soetada kuu aja jooksul ning nende müügi pealt kogunenud annetussummaga soovib kunstnik toetada kuulmispuudega lastele kuulmisimplantaadi kõneprotsessorite soetamist. “Kuulmine ja helid on nii tähtis elu osa, millest me… Read more »\nPosted aprill 22, 2016\nSA TÜ Kliinikumi Lastefond osustas jätkata noorteea artriidiga 10-aastase Eliisa ratsutamistreeningute toetamist järgmise poole aasta jooksul kokku 890 euroga. Eliisale on määratud raske puue, sest liigesehaigusega kaasnevad valud ja tursed liigestes, mis seavad piiranguid tema liikumisele. Kuna ta ei saa ennast füüsiliselt koormata pikkade matkade, hüppamise või jooksmisega, on ratsutamine üks vähestest füüsilistest tegevustest, mis… Read more »


Vaid armulaual kasvame Jumala kogemises - Eesti Kirik - Eesti Kirik\nHome » Vaid armulaual kasvame Jumala kogemises\n10.03.2021 | Illimar Toomet | Rubriik: Jutlus\nKäsitledes ükskord koguduse piiblitunnis Johannese ilmutuse raamatut, tuli kõneks Antikristus. Milline ta on? Kuidas peaks kristlane ta ära tundma?\nLugedes ilmutusraamatu apokalüptilisi pilte hea ja kurja võitlusest ning kirjeldusi metsalisest, võib jääda mulje, et Antikristus on midagi kujuteldamatult jõledat. Lugu võib olla aga hoopis vastupidine. Nii nagu esimene kiusaja paradiisiaias esitles end meeldiva ja ülendavana, on viimane sellest veel võrratult suurem. Antikristus võib end esitleda hoopis ületamatu heategijana, kes pakub õnne kogu inimkonnale.\nViimastele aastatele vaadates võiks see olla keegi, kes vabastab inimkonna painavast haigusest, võimaldades avada riigipiirid ning lubada kodudesse suletuil taas inimeste keskele minna.\nSee on keegi, kes pakub lahenduse toiduprobleemile, võimaldades seda toota enneolematult odavalt, nõnda et see muutub kõigile kättesaadavaks.\nSee on keegi, kelle sõnum kõikide inimeste võrdsusest, vendlusest ja vabadusest on niivõrd lummav, et selle valguses oleks imelik jätkata seniseid sõdu ja tülisid, rõhumist ja vaenu, ülekohut ja ligimese ärakasutamist. Ja kui kellelgi peakski tekkima mingi vastaline mõte, tarvitseb tal vaid mõelda selle suure heategija õpetussõnadele ja vaadata ta pilti, kui ta kohe muudab meelt.\nSee on keegi, kelle puhul tekib küsimus: mis on viga neil, kes teda ei kiida ega ülista, vaid hoopis tema eest hoiatavad? Kellele veel peaks kuuluma tänu ja pühendumus, kui mitte taolisele heategijale?\nEelkirjeldatud piltides on sarnasust Johannese evangeeliumi kuuenda peatükiga, mis algab kirjeldusega viie tuhande mehe imelisest toitmisest. Teised evangelistid märgivad, et sellele eelnes õpetamine ja haigete tervendamine. Ehk siis – nagu eelnevaltki nimetatud – tervis, toit ja õpetus. Täiesti loomulik oleks küsida: mis peaks olema viga neil, kes sellist heategijat ei kiida ega ülista?\nNagu Johannes märgib, tahtsid inimesed teha Jeesuse lausa vägisi kuningaks. Kui kirjeldasin eelnevalt, millisena võiks ilmuda Antikristus, siis just sellisena nägid Jeesust ühe korra imeliselt kõhu täis söönud inimesed. Kristusest taheti – kasvõi vägisi – teha Antikristus, kes edaspidigi raviks neid haigustest, toidaks ja õpetaks. Täitma inimeste vajadusi. Ilma ristita. Ilma Jumalata.\nJärgmisel päeval kohtub Jeesus samade inimestega juba teises kohas. Nüüd kõnetab neid: „Te ei otsi mind mitte sellepärast, et te nägite tunnustähti, vaid et te sõite leiba ja teie kõhud said täis.“\nSee ei iseloomusta mitte ainult neid inimesi, keda Jeesus otseselt kõnetab. Ilmselt on see kõikidel aegadel Jumalast lahus oleva inimese paratamatu omadus, et ta oskab asju hinnata vaid inimlikust vaatepunktist. Jeesuse imelised teod – tervendamine haigustest, toitmine ja õpetused – andsid au Jumala lõputule suurusele ja heldusele. Kohalviibijad aga ei suutnud sellest vastu võtta enamat, kui inimlik piiratus võimaldas. Nii avastati järgmisel päeval, et eile „kõhud said täis“, aga täna on need jälle tühjad.\nNüüd oli selge, et enam ei piisa kaudsetest märkidest, vaid Jeesusel tuli kõnelda neile otse: „Ärge nõutage rooga, mis hävib, vaid rooga, mis püsib igaveseks eluks.“ Jeesus ise on see roog: „Mina olen taevast alla tulnud elav leib. Kui keegi sööb seda leiba, siis ta elab igavesti.“\nJeesus ei räägi millestki abstraktsest, üksnes mõttega haaratavatest asjadest. Ta räägib sellest, millest on võimalik osa saada igal jumalateenistusel, kus pühitsetakse armulauda.\nOn tähelepanuväärne, et Johannese evangeeliumis puudub kirjeldus pühast õhtusöömaajast. Kuid just Johannes annab meile kõige selgemalt edasi Jeesuse õpetuse sellest, mida armulaud kristlase jaoks tähendab.\nJust armulaua küsimus on see, milles võib näha koroonapandeemia kõige rängemat mõju kirikule. Väga paljud kristlased on loobunud kirikus käimisest ja ka armulauast, seda isegi ajal, kui viirusepuhang suvel taandus. Ometigi on armulaud kristlase jaoks vaimuliku elu ja surma küsimus. Sellepärast tuleb esimesel võimalusel leppida koguduseõpetajaga kokku ja tulla armulauale kirikusse või kutsuda vaimulik selleks koju. Ei saa leppida „parema puudumisel“ raadio-, tele- või internetijumalateenistusega. Sest see „parem“ mitte ei puudu, vaid on olemas! Vaimulikud on ametis just selleks, et ka keerulistel aegadel teha seda, milleks kirik on kutsutud. Helista oma koguduse õpetajale ning küsi, kuidas sa saaksid tulla armulauale. Armulaud on kristlase vaimuliku elu jaoks vältimatult vajalik.\nJeesus ütleb: „Nii nagu elav Isa minu on läkitanud ja mina elan Isa läbi, nii elab ka see, kes mind sööb, minu läbi.“ Armulaua andides saab nähtamatu Jumal nähtavaks ning oma surelike huultega võtame vastu Surma Võitjat.\nEelmine: Isast sündinud enne kõiki aegu\nJärgmine: Kristlane ei ole kaitstud soovi eest rõõmusõnumit muuta


Ebamugav foto: Comani ootab pikemat sorti mängupaus - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\n12. DETSEMBER 2019, 06:15 SAKSAMAA\nMüncheni Bayerni ääreründaja Kingsley Coman (23) peab põlvevigastusega tõenäoliselt vähemalt mõneks kuuks väljakutelt eemale jääma.\nComan tegi põlvele liiga Meistrite liiga mängus Tottenhamiga, kus ta oli Bayerni juba juhtima jõudnud viia - ühtegi kaitsjat polnud avapoolaja keskel läheduses, kui prantslane palli kontrollida üritades halvasti maandus. Tohtrid tormasid talle koheselt appi ja mees vahetati välja.\nBayerni peaarst Hans-Wilhelm Müller-Wohlfahrt kinnitas hiljem klubi sotsiaalmeedia vahendusel, et Comani vasaku põlve kapslis on väike sidemerebend, mis nõuab paranemiseks ortoosi kandmist. Vigastusele mingit tähtaega ei seatud, kuid tõenäoliselt tuleb vahele jätta vähemalt kaks kuud.\nTraumad ei ole Comani jaoks midagi uut. 2018. aastal kahest järjestikusest hüppeliigesevigastusest taastudes teatas ta, et võib karjääri lõpetada, kui taas tõsiselt viga saab, kuid selgitas hiljem, et teda mõisteti lihtsalt valesti.\nThis looks awful 😳 Get well soon, Kingsley Coman 🙏\nA post shared by SPORTbible (@sportbible) on Dec 11, 2019 at 1:31pm PST


Visa ja raskusi ületava naise lugu - meiemaa.ee\nVisa ja raskusi ületava naise lugu\nSee lugu on visast saarlannast, kes mitmel töökohal rügades oma pojad meheks kasvatas ja nüüd juba aastaid on raske haigusega võidu toimetanud. Tihti on teda näha olnud erinevatel kultuuriüritustel, see näitab tema sitket ja elujaatavat vaimu.\nSee tubli naine on Milvi Sasorin, neiupõlvenimega Pihl, kelle eluase on Tornimäe lähedal Ardla külas.\n„Olen olnud eluaegne postitöötaja, mille tänapäevane ametinimetus on klienditeenindaja. Kuna postkontoris asus tollal ka hoiukassa, siis tegin ka seda tööd. Niimoodi mu elu on läinud,” ütles Milvi.\n„Olin 46 aastat Tornimäe postkontori juhataja. Iga aasta vana-aastaõhtul istusin kodus ja analüüsisin ettevõtte tegevust. 2. jaanuariks pidid protsendid olema arvutatud. Siis pole ju olnud masinaid, arvutused tuli teha kas käsitsi või arvelauaga. Inimestega suhtlemine ja arvutamine mulle väga meeldis.”\nSuhtlemist pakkus talle ka sotsiaaltöö. „Viisin vanadele inimestele süüa ja olen paljudes kuurialustes põhuvirnadel kanapesi otsinud. See oli kõrvaltegevus. Vahepeal oli mul lausa neli töökohta: side, hoiukassa, reformikomisjon ja sotstöö, kõik tõid natuke sisse. Sellepärast nii palju tegingi, et olin lastega üksi jäänud.”\nNoore ema kasvatada jäid lapsed väga varakult, Argo kolmeselt ja Rando sünnist saati. „Aga saime hakkama, sest ema ja isa olid olemas ja vaatasid laste järele. Rando sünni järel läksin üsna kohe ka tööle, et rahaliselt paremini toime tulla.\nKui poisid suuremaks said, käisid nad koos tädide ja onude lastega TPL-is taskuraha ja tööharjumusi kogumas. See oli lastele väga lõbus aeg. Mul ripuvad vanas majas praegugi „kuldsed” kõplad, millele on kõrvetatud Tiina ja Argo nimed. Parimad kõplajad need said.\nEes seisid rasked aastad\nMilvi on aastaid võidelnud raske haigusega, kuid on suutnud säilitada elurõõmu ja -tahtmise. „Võin oma võitlemistest rääkida küll, seda haigust on juba vaat et pooltel. Minu hädad hakkasid märku andma viimasel tööaastal. Siis ei kuulunud me enam Saaremaa postkontori alla, meid viidi Haapsalu alluvusse. Sealsed töötajad olid algul väga üleolevad.\nKuid kui Tornimäele meie ruume ja tegemisi vaatama tulid, siis: „Oi, sul on nii kena mööbel, kust sa selle said, oh, sul nii ilus tuba ja nii ilusad lauad.” Nendel polnud midagi sellist, kuid võinuks endile ka teha.\nSiis hakati rääkima, et kaks postkontorit on üksteisele nii lähedal, et Tornimäe tuleb Orissaarega ühte panna. See hirm ja pidev irisemine, et ei tule välja... Postimehed pandi Orissaare alla, aga palk läks Tornimäe postkontori arvelt. Ütlesin küll, et ma üksinda ei suuda teenida kolme inimese palka, kuid kes seda arvestas. Tornimäe postkontor jäi kahjumisse ja pandi kinni.\nPostipunkt viidi kauplusse. Käisin seal enne haiglasse sattumist kaupluse müüjat õpetamas, kuidas postitööd teha. Taheti küll, et tuleksin Orissaarde klienditeenindajaks, kuid läbi mõelnud, et kui iga päev sõita oma autoga 20 kilomeetrit edasi-tagasi, sõidan ju palga maha. Täiskohta pole siis kellelgi olnud, ikka pool või kolmveerand kohta. Mitu aastat stressiolukorras... Teatakse, et see on üks kasvajate põhjusi.”\nAinult neli kuud sai Milvi töölt vabastamise järel kodus olla, tundes seejuures pidevalt häirivat valu kurgus. Nüüdseks manalateele läinud dr Jaan Kirss oli saatnud Milvi kurguarsti vastuvõtule, kus ei leitud mingit viga. Seejärel läinud ta Marika Räime vastuvõtule, kes avastas kasvaja söögitoru otsas mao vahel. Operatsiooni pikk järjekord võimaldas tal noa alla minna 31. juulil 2012. aastal.\nEi hakka siin kirjeldama, mida on sel vapral naisel tulnud üle elada. Aga ta teeb iga päev nii palju kui suudab. „Lapsed muidugi teevad suuremad tööd. Ise teen ka, majaümbruse korrastan ikka ise. Ma ei tahagi, et nad murutraktoriga niidaksid.\nMa tean pimesi neid kivi- ja kännunukke, mille ümbruse niidan käsimuruniitjaga. Trimmerdan samuti. Siiani ei suutnud ma seda käima tõmmata, Argo tõi patareiga trimmeri, sellega saan hakkama. Kuid iga 20–30-minutilise töötamise järel on neli tundi laadimisaega. Mul on hirmus suur ala trimmerdada.\nKiviaiaäärte tegemiseks kulub kolm-neli päeva, see on mul üsna pidev töö.\nMis sest, et vaevab ja sant on olla, õues nokitsemine on ikkagi parem kui diivanil istuda ja soiguda, seda haigemana ma end tunnen. Parem käsi teeb haavaliidete tõttu tõstmisel väga valu, aga saan hakkama.”


Kai kunstikeskuse uus näitus mõõdab ühiskondlikku temperatuuri – Pealinn.ee\nKai kunstikeskuse uus näitus mõõdab ühiskondlikku temperatuuri (0)\nJasmina Cibic "Spielraum – rahvas armastab seda" (2015). Foto: Pete Moss\nKai kunstikeskuses on 22. jaanuarist kuni 27. märtsini avatud Tallinna XVIII Graafikatriennaali peanäitus “Soe. Temperatuurikontroll kolmes vaatuses”, mille kuraator on Róna Kopeczky.\nTänavune triennaal toimub eri paigus üle Tallinna ning koosneb kolmest omavahel läbipõimunud tsüklist: “Rahvas armastab seda”, “Hapukurgipoliitika” ja “Vabaduse teadus”. Kai näitusele on kaasatud teoseid kahest esimesest seeriast.\nToetajad: DHL Eesti, Eesti Kultuurkapital, Eesti Kunstiakadeemia, Kanuti Gildi SAAL, Liszti Instituut Tallinn, Plado Art Services, Prantsuse Instituut Eestis, Põhjala pruulikoda, Tallinna Kultuuri- ja Spordiamet, Temnikova & Kasela galerii, Valge Kuup, AS Vestman Energia\nTallinna Graafikatriennaali koduleht: https://www.triennial.ee/


Algamas on Eesti maratonuisutamise sari 2011\nKäesolev talv on alanud ootamatult vara ja krõbedate külmakraadidega. Paljudele eestimaalastele tähendab see libedaid teid ja igapäevast lumerookimist, aga pole halba ilma heata. Nimelt on möödunud talvel esimest korda Eesti Maratonuisutamise sarjaga maha saanud uisumaratonide korraldajatel ka sel aastal tore uudis kõigile uisusõpradele  Maratonuisutamise sarja 2011 esimene etapp toimub juba 8.jaanuaril Viljandi järvel!\nPaunküla Uisumaratonile ootame huvilisi 16.jaanuaril, Võru Uisumaratonile Tamula järvel 29.jaanuaril ja Pärnu jõel toimuvale Püha Loomaaia Pärnu Uisumaratonile 24.veebruaril.\nSarnaselt mullusega toimuvad rahvasõit, poolmaraton ja maraton, erinevus on vaid selles, et kui kaks lühemat distantsi on endiselt vastavalt 10 ning 30 km, siis maratonidistantsi pikkust oleme vähendanud 50 kilomeetrini mulluse 70 asemel.\nTähelepanelik lugeja märkas kindlasti ka seda, et oleme laiendanud oma võistluspaikade geograafiat. Lõuna-Eestis toimunud Pühajärve maratoni vahetab uuel hooajal välja Pärnu Uisumaraton, mis toimub Pärnu Jääfestivali raames.\nUisumaratonide sarja ja etappide juhendid on saadaval ning registreerimine uisumaratonidele toimub www.sportinfo.ee lehel.\nHead treenimist ja kohtumiseni uisurajal!\npeedu, , 09.03.2011 15:34\nvist ikka vaikitakse maha sari juba kustutatud SPORTINFO kalendrist\nUisuhull, , 09.03.2011 11:41\nNIIISIIIS .. päris mitme osavöistlusega SARJAÜRITUS löppes ära.. Viljandi ja Tamula üritused olid suurepärased ja suured kiitused korraldajatele... aga kas on teada midagi ka löplikust üldarvestusest.. või vaikitaksegi maha et selline sari üldse toimus...\nAadu , , 07.12.2010 07:52\nPeale 360.ee vaata www.lootuur.ee ja kontakteeru Madisega, nad korraldavad ka uisumatku ja seoses sellega on neil loodetavalt ajakohaseim jääinfo.\nIvar Tupp, dr@holden.ee, 05.12.2010 23:57\nHetkel küll ei tea ühtegi võimalust Põhja-Eestis uisutamiseks, siin on liiga palju lund. Üks variant on vaadata 360.ee portaali, äkki seal on midagi. Tegelikkuses oleks hetke lumeoludega vaja üht sahaga ATV-d, mis võiks mõne raja sisse lükata. Lund on ca 30cm. Kui keegi teab kedagi, kellel on Harjumaal sahaga ATV, andke mulle teada, organiseeriks kusagile raja. Tel 511 4179.\nTom, , 05.12.2010 23:45\nHead inimesed, andke nõu - kas Tallinna kandis saab kusagil kiiruiskudega harjutada? Mere peal ilmselt (veel) mitte, aga kas mõnel järvel on aetud pikemat sorti rada lahti? Olen kõvasti googeldanud sel teemal, aga ei leia midagi.


Desire | T1 Mall of Tallinn\nStiilsete naiste bränd\nLoome vaid uusimat ja värskeimat, mida moemaailmal pakkuda. Meie disain on alati aktuaalne kõigi naiste jaoks, kes soovivad paista silma stiiliga ja loobuda igapäevastest riietumismallidest. Kõik meie tooted on disainitud ja valmistatud Eestis, vaid esmaklassilistest materjalidest.\nMeilt leiate meisterlikkust ja esteetikat ning lisaks valmistoodetele ka võimaluse luua koos meiega kordumatu just teile sobivaim riideese. Desire püüab alati erineda, pakkudes suurepärase kvaliteediga eksklusiivset disaini.\nMeie riided kannavad alati nii emotsionaalset kui ka kultuurilist tähendust. Kliendi soov on meile alati seaduseks ning anname endast kõik, et iga meie klient tunneks ennast erilisena.\nMeie esemed on alati pärjatud nii emotsionaalse kui ka kultuurilise tähendusega. Rohkemgi veel, kliendi soov on meie jaoks alati esmatähtis, seepärast anname endast kõik võimaliku, et iga meie klient tunneks ennast erilisena.


FOTOD: ŠOKEERIV VAATEPILT Kristiine keskuse ristmikul | Buduaar\nFOTOD: ŠOKEERIV VAATEPILT Kristiine keskuse ristmikul\n2016. aasta 8. mai 00:09\nTallinnas, Kristiine keskuse lähedal asuval keerulisel ristmikul toimub alatasa avariisid ning seda nii jalakäijate, mootorsõidukijuhtide kui ka jalgratturitega. Kuidas seda kohta liiklejate jaoks turvalisemaks muuta, on küsimus, millele ammu vastust on otsitud, kuid seni tulutult.\nTähelepanelik liikleja, kes Kristiine kanti tihtipeale satub, on ilmselt märganud, et paar päeva tagasi ilmusid ohtliku ristmikurägastiku ühele osale joonistused auto alla jäänud inimestest ning nende kõrvale on joonistatud vereloigud. Tegu ei ole ilusate joonistustega ning esmapilgul tundub, justkui keegi tõepoolest oleks seal auto alla jäänud ning politsei asukoha fikseerimiseks märgistuse teinud. Kuid mis eesmärgil need tänaval vereloigus lamavad inimesed sinna joonistati ja kes seda tegi?\nMaanteeamet jääb meile vastuse võlgu ning soovitab pöörduda Tallinna Kristiine Transpordiameti poole, kuid sinna helistades kuuldub torust vaid: “Täna on puhkepäev, helistage esmaspäeval.”\nMis on nende joonistuste eesmärgiks ja kes on selle autor, see selgub peagi.\nKas sellised joonistused on sinu arvates vajalikud või on tegu rumala moodusega inimesi hirmutada?


Jätkuvalt tippvormis Kert Toobal: tervete inimeste virisemine, et igav on, tundub mulle kohatu tähelepanu otsimisena - Võrkpall - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\n26. märts 2020, 20:42\nTänavu 41. sünnipäeva tähistav Eesti võrkpallilegend Kert Toobal rääkis varakult lõppenud hooajast, koroonaviirusest ja tulevikust.\n«Hooaeg sai kiire lõpu, kuigi algselt oli plaan, et treenime edasi ja äkki saab mingi hetk jätkata,» ütles Toobal volley.ee-le antud intervjuus. «Aga üsna kiirelt selgus, et mingit mängimist enam ei tule. Praegu ongi selline seis, et hooaeg on läbi, aga kui tavaliselt on teada, millal uus hooaeg algab, siis hetkel ei ole ju kellelgi mitte mingit selgust, mis saama hakkab. Kõigil ongi eelkõige raske selle teadmatuse tõttu. Ma ei ole ka ülemäära palju mõelnud, kuidas trenni teha, pigem olen ootel ja kodune, teen iga päev pikki jalutamistiire ja olen aktiivses liikumises, jahukotte veel tõstma pole hakanud. Eile küll aknast vaatasin, kuidas mees kõrvalhoovis tegi kangitrenni ja hakkas endal ka mõte juba liikuma, et äkki varsti ka... Aga üldiselt võtan seda olukorda nagu puhkust ja eks siis, kui olukord selginema hakkab, on ka aega sättima hakata.»\nSügisel koondises tekkinud mured laabusid sügisel ära ja suuri hädasid pole olnud. Ma arvan, et olin sel hooajal päris tubli, isegi ühtegi trenni ei jätnud vahele. Kõik trennid sain püsti seistes tehtud! Võimas, eks, olen ise ka rahul (naerab). Tegelikult on see päris hea mõõdupuu, kui sa suudad sedasi kesta, olla tublim kui nooremad.\nJah, vähemalt pole ma kuskil Türgis või Poolas kinni ega oota kojusaamist, selles suhtes olen küll rahul (Toobal mängis enne lõppenud hooajal Bigbanki siirdumist kümme aastat võõrsil - toim). Eks kõik nokitsevad kuskil omaette ja mõtlevad elu üle järele. Välisliigades mängijate jaoks on olukord sama segane - küsimusi on hästi palju, vastuseid aga pole.


Laudparkett Tamm, 1-lipiline, “Toonita õlivaha”\nToonita õlivaha – selle neutraalse õlitooni saavutamiseks kulus õlitootjal Osmo pikki aastaid. Lõpptulemus näeb välja naturaalset tamme tooni, õlitatud pind ei tõmbu klassikaliseks kollakas-pruuniks. Põrandate üldine lõpptoon on rahulik, naturaalne. Õlivaha on väga kulumiskindel.\nWoodengoldi poolt kasutatavad naturaalsed õlivahad toovad eriti hästi välja tamme puusüü loodusliku ilu ning harmoonia.\nHinnad alates: 32,70 €/m2 (15/3,6X140X1000-1400mm, Rustik, naturaaltooni-või ekstravalge õlivaha)\nTamm + stabiilne kasest kvaliteetvineer\nTootekood: 1LP2 Paksus: 11/12/15/16/20/22mm\nViimistlus: õlitatud / harjatud/ sile/ viimistlemata Laiused: 100/120/140/160/180/200/220/240/260/280/300mm\nPõrandaküttele: sobib hästi Pikkus: 1000/1200/1000-1400/mm\nKonstruktsioon: 2-või 3-kihiline Sort: Selekt-Prime/ Natur/ Klassik/ Rustik/ Kantri/ Antiik\nPaigaldus: liimiga aluspõrandale, 3-kihilist ka liimituna soonest “ujuvalt” Faasid: neljas küljes- otstes mikrofaasid, pikikülgedel makrofaasid, faasideta\n3-kihiline on väga stabiilne parkett, suutes jääda stabiilseks ka suuremate temperatuuri-ja õhuniiskuse kõikumiste korral. Stabiilsuseelis\n2-kihilistega võrreldes kuni 15%!\nKvaliteetse kasevineeri ülesanne on hoida tammekihti aastakümneid sirgena.\nPS! Kasevineere on palju erinavaid kvaliteedisorte. Oleme oma 15a kogemuste varal just selle sordi tammekihi stabiliseerimiseks valinud.\nUsaldage tootja kogemusi!\nLaudparkett tamm, 1-lipiline, valkjas õlivaha 52065204\nLaudparkett tamm, 1-lipiline, soodus