Bareljeef hundile, kes kandis lambanahka - Delfi\nBareljeef hundile, kes kandis lambanahka\nBoriss Jeltsini bareljeefi avamine\nKui rääkida Venemaa presidentide teenetest Eesti ees, siis nad võiksid algust teha meie esimese presidendi auraha, kunstivarade ja okupeeritud alade tagastamisega. Alles seejärel justkui tekiks Eestil moraalne kohustus avada büste ja kirjutada näidendeid Boriss Õiglasest ja tema mantlipärijatest. Meie avame aga rahumeelselt edasi ausambaid ja bareljeefe hundile, kes kandis lambanahka.\n22. augustil 2013 avati Tallinnas Nunne tänaval Boriss Jeltsini mälestuseks bareljeef, mis justkui sümboliseerib tänu Venemaa esimesele presidendile tema panuse eest Eesti rahumeelse taasiseseisvumise protsessi aastatel 1990-1991. Küsigem aga siinkohal, kui 1991. aastal poleks õnnestunud Eesti taasiseseisvumise väljakuulutamine, kas oleksime täna iseseisvad või saaksime tähistada hoopiski oblasti või föderaalvabariigi aastapäeva?\nBoriss Jeltsin võis küll Venemaa mõistes olla demokraatlikult meelestatud, ent ta ei olnud kindlasti oma mõtetes demokraat. Rääkida demokraatlikest jõududest Nõukogude Liidus on mõneti naiivne, sest sealne demokraatia – praeguse Venemaa presidendi sõnul juhitud demokraatia – oli ja on endiselt tugevasti mõjutatud nõuka-aegsest riigivalitsemisest. Seda kalduvust kinnitavad veenvalt 1991. aastale järgnenud sündmused, mille seas leiab nii mitmeid Vene armee osalusega relvakonflikte, võltsitud valimisi, ohtralt korruptsiooni ja poliitmõrvu, mitu kodusõda ja isegi okupatsioone. Viimaste seas leiame nimekirjast ka Eesti alade jätkuva anastamise ja Tšetšeenia Vabariigi likvideerimise, aga ka ohtralt tsiviilohvreid nõudnud Groznõi pommitamise, mis on muideks siiani Euroopa suurim pommitamise kampaania alates Dresdeni hävitamisest.\nLisaks paljudele teistele sündmustele jääb Boriss Jeltsini poliitkontole ka Vene armee vastumeelne lahkumine Baltimaadest, mida ei algatanud siiski Eesti ise. Selles osas võlgneme suure tänu Ameerika Ühendriikidele, kes avaldas Venemaale piisavat poliitilist survet. Küsigem siinkohal, kas tõesti on vaja Eesti Vabariigi pealinna ausambaid, mälestustahvleid ja büste persoonidest, kelle tegusid saab tõlgendada erinevalt ühe ja teise klanni huvides?\nVene Föderatsiooni presidendi ja sõjajõudude ülemjuhatajana kirjutas Boriss Jeltsin alla ka käsule tappa Tšetšeeni Vabariigi esimene president ning tema arvele jääb ka tšetšeeni rahva kallal toime pandud genotsiid. Neid otsuseid välispoliitikas on nii Nõukogude Liidu endine juht Mihhail Gorbatšov nimetanud "häbiväärseks veriseks seikluseks" kui ka toonane saksa kantsler Helmut Kohl "täielikuks hullumeelsuseks", mis peaksid andma adekvaatse ülevaate sellest, mis juhtub siis, kui teiste püüdlused ei vääri tunnustust idanaabri silmis. Tänaseni pole olnud suurt vahet selles, kes parajasti Kremlis rooli keerab. Või kui on, siis palun tooge näide.\nKui rääkida Venemaa presidentide teenetest Eesti ees, siis nad võiksid algust teha meie esimese presidendi auraha, kunstivarade ja okupeeritud alade tagastamisega. Ka Eesti Posti margikollektsiooni leiab sellest nimekirjast, mida peeti toona piisavalt hinnaliseks, et kaasa tassida, kui viimati rüüstamiseks läks. Alles seejärel justkui tekiks Eestil moraalne kohustus avada büste ja kirjutada näidendeid Boriss Õiglasest ja tema mantlipärijatest. Muideks, kas ka Tšetšeenias on plaanis avada ausambaid Venemaa esimesele presidendile, kes võimaldas neile vastumeelselt aga siiski suurriigi koosseisu jääda, mille eeliseid tuli vähemasti kahe sõja ja ohtrate tapatalgutega propageerida? Kuniks selliseid küsimusi ei küsita, avame meie aga rahumeelselt edasi ausambaid ja bareljeefe hundile, kes kandis lambanahka.


Aivar Riisalu tunneb kergendust: nii intensiivset tempot, nagu mul kaheksa aastat oli, ei soovita vaenlasele ka - Kroonika\nAivar Riisalu tunneb kergendust: nii intensiivset tempot, nagu mul kaheksa aastat oli, ei soovita vaenlasele ka\nRiigikogust välja jäänud 54-aastane ettevõtja ja muusik Aivar Riisalu kavatseb uuesti käima tõmmata bändi, unistab uuest saatest ja kavatseb kirjutada oma elust värvika monotüki, selgub Ingrid Veidenbergi intervjuust värskes LPs. Kuidas mehe päev nüüd, kus seadusloome temast taas kaarega mööda läheb, välja näeb?\n"Tõusen hommikul kell pool kaheksa, söödan hobused, siis sõidan Mustamäele kontorisse, vaatan selle päeva tegemised üle, helistan oma erinevatele ettevõtetele (neid on tal enda sõnul mõniteist – I. V.), küsin, kuidas neil läheb ja vastavalt vajadusele proovin lahendada valukohti. Pärastlõunal tegelen uute ideedega. Päris kindlasti hakkan nüüd intensiivsemalt tegelema projektiga Meie Mees, annan sellele täiesti uue näo ja hingamise," loetles Riisalu.\nElatud elu on olnud nii kirev, et mees mõtleb suisa monotüki loomisele.\n"Ei ole välistatud, et teen oma elatud elust ühe stand-up-etenduse, sest esineda mulle meeldib. Kindlasti ei ole välistatud, et helistan läbi kõik sõpradele kuuluvad produktsioonifirmad ja küsin, kas ühte parajalt paksu parimais aastais pereisa ei võiks kasutada ära teletööl, mis mulle väga meeldib. Eestis on täna puudu üks oluline telesaade, kus tegelikult ka räägitaks riigi tagasivõtmisest.\nVAATA TAAS: Moe- ja ilueksperdid kuulutasid välja presidendi vastuvõtu kõige-kõigemad: mitmed tõestasid, et vähem on rohkem! (57) 25.02.2015\nDELFI VIDEO: Maire Aunaste: Oscarite galal olid kleitide dekolteed Evelin Ilvese omast pool meetrit sügavamad (25) 24.02.2015\nRiigikogust eemale jäämine pakub talle ka üksjagu kergendust: "Nii intensiivset tempot, nagu mul kaheksa aastat oli, ei soovita vaenlasele ka. Kõik need asjad, mida täna teen, tuli ka riigikogus töötades ära teha. Kui teised läksid viie ajal koju, siis mina tormasin firma kontorisse. Minu puhul on harjutud meedia loodud kuvandiga, et tegemist on pooletoobise moosekandiga, kes ei olegi elus midagi muud teinud."\nMida Riisalu veel riigikogus olemisest, parteielust ja oma tegemistest rääkis, loe Eesti Päevalehe laupäevalehest LP.\nKa poliitikud vesistavad! Miks ja millal nutab võimalik tulevane peaminister Kadri Simson?


Kairi J Blogi: Vestige Verdant | Näomask\nKes vähegi ilumaailmaga kursis on, on kindlasti kuulnud 100% looduslikust kodumaisest luksuskosmeetikabrändist Vestige Verdant. Ei jäänud ka mina sellest kõrvale ning peale põhjalikku uurimist ja koostisosade googeldamist tegin otsuse, et ma PEAN selle endale soetama! Olgu öeldud, et ma olin tegelikult ülimalt skeptiline ja kaalusin vähemalt paar nädalat selle ostu.\nVestige Verdant mask lubab:\nSügavpuhastab ja niisutab\nParandab naha tekstuuri ja turgutab vereringet\nTervendab allergilist ja ülitundlikku nahka\nLeevendab naha rasusust ja aknet\nVärskendab ja maandab stressi\nPärsib vähirakkude teket, taastab pH-taseme\nEi sisalda kunstlikke aineid ega allergeene\nHumiinhape. Hümatomelaanhape. Fulvohape. H20. Lipiidid. Mineraalid. Botaaniline mass. Tuhk. Väävel.\nNagu Te näete, siis on pakend ülimalt stiilne. Musta ja valge kooslus mõjub väga luksuslikult ja võitis koheseselt mu südame. Kuna ma ei raatsinud ilusat karpi ära visata siis hoiangi maski karbi sees riiulil, kus see mul ilusti silma all imetlemiseks on. Topsis on toodet 200 ml, millest jätkub pikaks ajaks.\nVärvuselt on mask tumepruun, võiks isegi öelda, et peaaegu must. Sellest ei tasu aga ennast ehmatada lasta. Tekstuurilt on mask mõnusalt tihke ning sellel on vaevu tuntav "looduslik" lõhn ja seda ka ainult siis kui otse topsist nuusutada.\nMina kandsin maski eelnevalt loputatud nahale sõrmedega ning jätsin mõjuma 10 minutiks. Peale 5 minuti möödumist kui mask hakkas kuivama oli tunda õrna kiskuvat tunnet. Tundus nagu kõik ebapuhtused tõmmatakse mu näonahast välja. Paar minutit enne lõppu oli tunda väga õrna kihelust/kipitust.\nKuigi olen lugenud ja kuulnud, et Vestige Verdant näomaski on raske maha pesta, siis minul sellega erilisi probleeme ei tekkinud. Näomaskid ei peagi väga kergelt maha tulema peale kuivamist. Kui nahk juba märjaks teha, siis tuleb ka mask ilusti maha.\nPeale maha pesemist oli koheselt näha muutust. Nahk on siledam, ühtlasem, pehmem, säravam ning poorid, millega ma olen kogu oma teadaoleva elu võidelnud, on heledamad ja väiksemad. Ma ei täheldanud ka mitte mingit punetust ega ärritust ning nahk jäi puhas, värske ja niisutatud. Ekstra kreemitamist mu nahk peale maskitamist ei vajanud.\nEt mitte ajada tühja juttu lisan Teile ka paar pilti enne & pärast maski kasutamist. Ma loodan, et keegi ehmatusesest pikali ei kuku nähes milline mu näonahk lähivaates on :D\nMuutus peale esimest korda on silmaga näha ning tunda. Olen õnnelik, et ma otsustasin selle väljamineku teha, sest Vestige Verdant näomask on igati oma hinda väärt. Minu rasusele ja pooride poolt vallutatud näole sobib see mask suurepäraselt. Ehk on siiski jäänud väike lootusekiir, et mu näonahk saab ja ka jääb kunagi puhtaks!\nMaski leiate Vestige Verdant kodulehelt SIIT ning hinnaks on 39€, mis sisaldab ka postikulu.\nLabels: looduskosmeetika, näohooldus, vestige verdant\nKatrin O March 7, 2014 at 11:41 AM\nMul on samasugune nahk. :) Tellisin ka eile selle maski. Äkki aitab!?\nKairi Jõemaa March 7, 2014 at 11:55 AM\nHoian Sulle pöialt, et aitaks! :)\nMul ka sama nahk ja peale maski kasutamist palju, palju parem. Olen tegelikult sellest maskist sõltuvuses :)\nKairi Jõemaa March 7, 2014 at 12:22 PM\nSee on tõesti toode, millest võib sõltuvusse jääda. Ma juba ootan, et saaksin näha, mida mask pikemas perspektiivis suudab mu näonahaga korda saata :)\nkui te sõltuvuses olete, siis ona si halb\nKairi Jõemaa March 8, 2014 at 11:13 AM\nMa arvan, et tegemist on ikka heas mõttes sõltuvusega, mitte sõltuvuses sõna otseses tähenduses :D\nmarit March 7, 2014 at 2:39 PM\nSeda on küll jube öelda, aga mul on hea meel, et ma ei ole selle murega üksi (mitte, et ma tegelikult tahaks teistele seda sama mässamist, mida probleeme nahk valmistab). Mul on pidevalt tunne, et ainult mind on "õnnistatud" suurepoorilise ja ummistuva näonahaga. Nüüd aga tean, mida endale soetada, kui olen oma sajad erinevad asjad ära kasutanud, mida ma olen kokku ostnud lootuses, et midagi neist aitab.\nKairi Jõemaa March 7, 2014 at 4:15 PM\nMa olen ka alati arvanud, et ma olen raudselt üks vähestest, kellel selline õudne nahk on :D\nKusjuures ma tükk aega enne kaalusin, kas ma üldse julgen enne & pärast pilte üles panna aga kui juba, siis juba. Inimesed tahavad siiski näha ka tulemusi, mitte ainult head juttu. Kindlasti soovitan proovida!\nEpp V March 8, 2014 at 12:13 PM\nSa võiksid pildid suuremaks teha, s.t suurema formaadi valida. Natuke halb on silmi kissitada :))\nKairi Jõemaa March 8, 2014 at 12:52 PM\nPeale vajutades lähevad pildid suuremaks :)\nBreth Reest March 10, 2014 at 3:40 PM\nOotan väga, et sa lisaksid pildid peale maski kasutamist näiteks peale 2 nädalat ja peale 1 kuud, et näha tulemust pikema kasutuse puhul :)\nKairi Jõemaa March 10, 2014 at 6:01 PM\nKindlasti teen seda! :)\nKasutage vähem meiki on näonahk ka ilusam ;)\nKairi Jõemaa September 11, 2014 at 2:40 PM\nSulle teadmiseks, et ma kasutan meiki ainult mõned korrad kuus kui kuskile minek on ning praegusel ajal kasutan mineraalpuudrit, mitte mingit keemiat. Ema, kes pole elus põhimõtteliselt üldse meiki kasutanud, võitleb täpselt samasuguste suurte pooridega, samuti üks minu õdedest!\nTere tere. Paluks uut tagasisidet selle maski kohta. Kuidas pikemas perspektiivis mõjus näonahale? :) jään vastust ootama.\nKairi Jõemaa October 13, 2014 at 8:14 PM\nHei, kasutan Vestige Verdant maski siiamaani, poorid on tunduvalt pisemad, enam pole neid suuri musti koledaid kraatreid näos. Kahjuks ei oska öelda, mis saab siis kui peaksin maski kasutamise lõpetama, et kas tulevad tagasi või ei. Hetkel ei kavatse kasutamist lõpetada ja kaalun nende uue näoõli proovimist. Seoses elustiili muutustega on nahk kohati kuivaks muutunud.\nKas olete ka näoõli kasutada saanud? Ma just ostsin endale maski aga õli ei raatsinud hetkel :D\nKairi Jõemaa February 7, 2015 at 9:19 AM\nJah, olen kasutanud ka näoõli ja meeldis! :)\nKirjutasin sellest lähemalt siin: http://cairzu.blogspot.com/2014/11/vestige-verdant-rare-oil-blend.html\nÕli aitas mul üle elada aja kui mu näonahk ei suutnud otsustada kas on kuiv, rasune või hoopis mõlemat korraga.


Milline alkohol vähendab vererõhku, mis suurendab, sõltub annusest ja muudest teguritest - Düstoonia March\nKas alkohoolsed joogid suurendavad või vähendavad survet?\nAlkohol suurendab või alandab vererõhku - küsimus, mis puudutab inimesi, kes joovad alkoholi kõige rohkem, ja samal ajal probleeme arteriaalse rõhuga (BP).\nNende hulgas on need, kes usuvad, et alkoholi abil saate asendada mõningaid ravimeid, mis aitavad kaasa rõhu stabiliseerimisele. Selline arvamus pole kaugeltki tõest. Rõhk ja alkohol on omavahel seotud, sest etanool on võimeline mõjutama vererõhku, kuid kaudselt, kuid kaudselt.\nAinuüksi etüülalkohol ei suuda vererõhku tõsta ega vähendada. Sel juhul on olemas suur hulk eranditult individuaalse iseloomuga tegureid, millega kaasneb alkoholi mõju rõhule.\nKõige olulisem tegur, mis koos etanooliga mõjutab survet, on inimese vanus. Otsene seos on: mida vanem on inimene, seda tugevam on alkoholi mõju tema survele.\nKeha üldseisundit ei ole võimalik arvesse võtta. Kui keha nõrgestab erinevad patoloogiad, siis on pärast joomist kindlasti tagajärjed, mis on seotud vererõhuga.\nStressirohkete olukordade ja elustiili olemasolu - vaid kaks tegurit, mis tavaliselt lähevad kõrvale. Probleemide korral alkoholi joomine on otsene tee terviseprobleemidele.\nRavimite kasutamine koos etanooliga mõjutab negatiivselt vererõhku.\nSuure koguse alkohol on üks südame-veresoonkonna süsteemi eiramiste peamisi põhjuseid.\nVererõhu tõus ja vähenemine\nAlkoholi vähendatud või suurenenud rõhk ei ole otsese kokkupuute tulemus etanooliga. Sel juhul mängib võtmerolli joobeseisund. Kohe pärast väikese koguse etüülalkoholi sisenemist kehasse laienevad anumad, muutes need elastsemaks ja paindlikumaks ning põhjustavad ka tooni vähenemist. Selliseid füsioloogilisi protsesse jälgitakse ainult joobeseisundi algstaadiumis. Veresoonte elastsus toob kaasa asjaolu, et vere liikumise ajal peab ületama märkimisväärse resistentsuse, mille tõttu täheldatakse vererõhu langust.\nVatsakeste kaudu kulgev verevoolu kiirus suureneb oluliselt. Tõepoolest, normaalsetes tingimustes peaksid vatsakesed ise vedeliku välja suruma. Olukord muutub halva verevarustuse põhjuseks keha kaugetes piirkondades hapnikuga, nagu sõrmed ja varbad, on teine vererõhku alandav tegur.\nSel juhul võib surve all olev alkohol põhjustada järgmisi reaktsioone:\nnõrkuse ilming vertikaalse keha positsiooni kiire muutumisega;\nRõhk pärast liigendamist võib suureneda. Alkohol, mille kehamassi kogus on pidevalt suurenenud, võib närvisüsteemile rahustavat toimet avaldada. Kui juua palju alkoholi, suureneb südamelöök märkimisväärselt, põhjustades rõhu tõusu. See probleem on eriti terav vanemaealiste inimeste jaoks, kuna need moodustavad suurima riskirühma. Põhjuseks on see, et vanuse tõttu nõrgeneb keha ja ei suuda enam toime tulla etüülalkoholi negatiivsete mõjudega.\nSuure alkoholirõhuga on mitu märki:\nAlkoholi mõju all olev vererõhu järsk tõus tuleneb sümpaatilise närvisüsteemi stimuleerimisest. Kuid see tingimus sõltub otseselt alkoholi kogusest ja selle kasutamise kestusest. Etanool aitab kaasa teatud hormoonide vabanemisele verre:\nLisaks muutub alkoholi mõju all vee ja elektrolüütide tasakaalu, neerude töö halveneb, mis tingimata tingib rõhu suurenemise.\nErinevate alkohoolsete jookide mõju vererõhule\nMilline alkohol suureneb ja mis alandab vererõhku? Võite vastata, et erinevad joogid põhjustavad erinevaid reaktsioone.\nAlkohol, mis suurendab survet: šampanja, õlu ja alkoholisisaldusega energiajoogid. Need joogid sisaldavad lisaks etüülalkoholile ka palju teisi aineid, mis põhjustavad vasokonstriktsiooni, mis viib vererõhu tõusuni.\nPaljud meditsiinilised uuringud on näidanud, et mõned elavdavad joogid tekitavad hormoonide aktiivsemat sünteesi. Vere sattumine need hormoonid aktiveerivad südame aktiivsuse ja põhjustavad ka veresoonte ahenemist. Selle tulemusena suureneb südame löögisagedus ja kiireneb verevool. Ja kuna laevad on vähenenud, on tulemuseks rõhu tõus.\nKüsimusele, milline alkohol alandab survet, võib vastata, et sageli sõltub alkoholi mõju rõhust mitte niivõrd joogi tüübist kui ka tarbitud kogusest. Arvatakse, et väike kogus veini, viina ja brändi vähendab vererõhku. Aga see on tõsi, kui see on umbes 50 g meestel ja 20 g naistel.\nKõrge rõhu all olev alkohol võib põhjustada vasodilatatsiooni ja krampe leevendada. Lisaks väheneb kolesterooli kogus, mis vähendab seega ateroskleroosi riski.\nSurve vähendamine konjaki kaudu on tingitud tanniinide ja tanniinide sisaldusest, mis puuduvad muudes alkohoolsetes jookides. Isegi kardioloogid soovitavad alkoholi tarvitamist südamehaiguste vältimiseks kõrgendatud rõhu all. Kuid ametlikul tasandil ei avaldata selliseid soovitusi praktiliselt alkoholi kuritarvitamise hirmu tõttu.\nKas on võimalik alkoholi juua, kui inimesel on madal immuunsus, nõrgad veresooned, ebakindlus või muud sarnased probleemid? Sel juhul võivad eksperdid soovitada konjakit võtta. Joogi kogus peaks olema minimaalne, arvutatuna sõltuvalt inimese vanusest ja kaalust. Tavaliselt on soovitatav teele lisada paar tilka jooki 2-3 korda nädalas.\nKui brändi purjus on 100 g ja rohkem, siis sellisel juhul täheldatakse vastupidist efekti - rõhu suurenemist. Vererõhu suurendamise protsess toimub väga kiiresti. Konjakis on palju fuselõlisid, mis kahjustavad närvisüsteemi, maksa ja neerusid.\nMillist alkoholi ma saan kõrge vererõhuga juua? Arvatakse, et punane vein vähendab vererõhku. Isegi teaduse kaasaegse arenguga ei saa teadlased täielikult selgitada, kuidas alkohol avaldab survet. Kui juua jooki mõõdukalt, on mõju positiivne. Kuid vaatamata veini terapeutilisele toimele on vastunäidustusi. Joomine on rangelt keelatud:\nseedetrakti patoloogiate juuresolekul;\nsagedase peavaluga inimesed;\nallergiliste reaktsioonidega inimesed;\nPikka aega väitsid teadlased, millist veini ja kuidas nad vererõhku mõjutavad. Uurimise abil leiti, et kuivad punased veinid vähendavad survet ja valged tõuseb. Mis puudutab laua punaseid veine, siis see alkohol suurendab survet.\nTuleb meeles pidada, et kui veini joomine annus jõuab 300 g-ni, siis suureneb oht, et tekivad mitmesugused patoloogiad, mis mõnel juhul võivad olla surmavad. Eksperdid soovitavad veini lahjendada mineraalveega. See vähendab tugevust, kuid ei halvenda omadusi.\nKõrge vererõhuga alkoholi joomise tagajärjed\nAlkoholi mõju inimkehale ei saa nimetada üheselt mõistetavaks. Sellisel juhul sõltub kõik paljudest teguritest, mille hulgas on peamised:\neri tüüpi patoloogiate olemasolu.\nAlkoholi ja hüpertensiooni vahel on otsene seos. On juba ammu kindlaks tehtud, et suure koguse etanooli sagedane kasutamine võib põhjustada hüpertensiooni arengut. Just see patoloogia peab enamikku alkohoolikutest kroonilisteks. Kui inimene on kalduvus suurenenud rõhule, siis ilmneb see patoloogia regulaarselt alkoholi kasutamisel.\nKas ma saan alkoholi hüpertensioonile juua? Sel juhul võtavad aju ja südame-veresoonkonna süsteem löögi. Etanool on võimeline vähendama veresoonte seinte koormust, suurendades luumenit. Sellistes tingimustes kiireneb aju vere väljavool. Neid fakte arvesse võttes arvab joogijooks, et kohtleb ennast, kuid samal ajal ei võta ta arvesse vastupidist negatiivset mõju. Kui veri hakkab kiiremini liikuma, põhjustab see südamelihase töö märkimisväärset suurenemist, mis toob kaasa rõhu ja pulsi suurenemise. Seega tõstab kõrgendatud rõhu all olev alkohol alkoholi löögi ohtu. Lisaks ei ole alkohol ja rõhk ainus probleem, nagu esineb sageli südame lihaste atroofia, mis põhjustab kogu vereringesüsteemi halvenemist.\nAlguses tunneb inimene lõdvestunud ja valgust, kuid etanooli kontsentratsiooni edasise suurenemisega veres algab vastupidine protsess. 40 minuti pärast tõuseb rõhk kiiresti. Seega on suures koguses purjus hüpertensioon ja alkohol, mis ei sobi kokku.\nMadala vererõhuga joomise tagajärjed\nAsjaolu, et alkoholi kogus, mis ületab 80 g, tõstab vererõhku, ei tähenda, et hüpoteensiat soovitatakse juua tugevaid jooke. Kui me räägime väikestest individuaalsete jookide kogustest, on see võimalus võimalik. Kuid tuleb meeles pidada, et konjaki ja veini tõusu mõju on parem kasutada viina, õlut ja šampanjat. Eriti ebasoovitav on hüpotensiivse joomise puhul õlu.\nHopipõhine õlu ja joogid sisaldavad suurt hulka aineid, mis mõjutavad negatiivselt mitte ainult südame-veresoonkonna süsteemi, vaid ka teisi keha süsteeme.\nSõltumata inimese keha tervisest, olenemata sellest, kas tegemist on hüpertensiivse või hüpotensiivse toimega, võib sagedaste tugevate jookide sagedane kasutamine põhjustada halbu tagajärgi. On oht haiguste tekkeks:\nSeega, kui küsitakse, kas alkohol suurendab või alandab vererõhku, võib vastata, et minimaalsetes kogustes on see võimeline stabiliseerima vererõhku, kuid ainult tõsiste patoloogiate puudumisel.\nMillist alkoholi ja miks see alandab või suurendab survet?\nAlkoholimürgitus toimub mitmes etapis, millest igaüks võib vererõhku langeda või suureneda. Seega põhjustavad mõned kohvile lisatud lusikatäit tihti vererõhu langust. Siiski tekitavad suured etanooliannused vastupidist efekti.\nÜldiselt on alkoholi mõju rõhunäitajatele ebastabiilne. Ravimite seisukohalt ei tõuse vererõhk (vererõhk) ise etanooli poolt, vaid tegurite kompleksi, sealhulgas:\nSeega areneb kõva joomise seisundis inimene hüpertensioon, sest alkohol stimuleerib kesknärvisüsteemi. Siiski on alkoholi rõhu suurendamise meetod üsna vastuoluline ja seda tuleks kasutada ainult arsti soovitusel.\nUsaldusväärne fakt on, et iga alkohol kiirendab südamelööki. Selle tulemusena tõuseb vererõhk.\nSurve järsu langusega hakkab patsient tundma pearinglust, nõrkust ja südamevalu. See võib tähendada allergiat alkoholi või tõsiste südameprobleemide, sealhulgas müokardiinfarkti suhtes.\nPärast esimest purjus alkoholi põhjustab mõnikord hüpotensiooni rünnak.\nSurve vähenemist põhjustavad järgmised põhjused:\nVähendatud veresoonte toon.\nKiirendatud vere liikumine vatsakestes.\nVahetult pärast etanooli allaneelamist laienevad anumad. Nad kaotavad oma tooni ja muutuvad elastseks, nii et vere ees on suur vastupanu. Selle tulemusena väheneb vererõhk.\nTavaliselt peaksid vatsakesed vere välja laskma, kuid laienenud veresoonte kaudu kiireneb nende kaudu voolav veri. See mõjutab ka vererõhu langust. Selle tulemusena lakkab hapnik voolamast sõrmedesse ja muudesse kehaosadesse.\nKardiovaskulaarsed patoloogiad ja krooniline hüpotensioon süvendavad alkoholi negatiivseid mõjusid. Seetõttu ei ole sellistes haigustes alkoholi kasutamine soovitatav.\nMis alkohol vähendab vererõhku\nBrändi ja valget veini põhjustab märgatav rõhu langus. See väide ei ole aksioom, sest suuremal määral sõltuvad vererõhu näitajad samaaegsetest teguritest.\nUsaldusväärne fakt on, et iga alkohol kiirendab südamelööki. Selle tulemusena suureneb rõhk. Kuid mõnikord võib alkohol vähendada vererõhku. See juhtub kõige sagedamini väikese brändi annuse tarbimise tõttu - umbes 1,5 spl. l., mis lisatakse kohvile või teele.\nSelline jook laiendab veresooni ja veres liikudes on vaja toime tulla suurenenud resistentsusega. Selle tulemusena väheneb rõhk.\nKui inimese vererõhk on alkoholist oluliselt vähenenud, tuleb see voodile asetada. Kokkupandav tekk või padi tuleb asetada patsiendi jalgade alla, et need oleksid pea kohal.\nHapniku ligipääsuks peaks aken avanema ja inimene pingul riietele lahti võtma. Kuna temperatuur langeb, kui vererõhk langeb, tuleb patsient katta tekk. Vererõhu suurendamiseks võib ta suhelda tugeva tee valmistamisega, tilgutades 10-15 tilka ženšenni, eleutherokoki või araalia tinktuuri.\nIga 15 minuti järel peaks patsient mõõtma rõhku tonomomeetriga. Kui see jätkab langust ja inimene põrkub, peate kiirabi kiirelt helistama.\nKuigi mõnikord võib väikesest alkoholi doosist tulenev rõhk langeda, tõuseb see sageli pidu algusest. Selle põhjuseks on asjaolu, et etanool suurendab südame kontraktsioonide sagedust.\nHüpertensioon mõjutab kõiki kroonilisi alkohoolikuid. Veelgi enam, isegi suhteliselt tervetel inimestel, kellel on kalduvus sellele haigusele, võib alkohol suurendada vererõhku 10-30 punkti võrra. Väga sageli diagnoositakse hüpertensioon vanematel inimestel, mistõttu kaob küsimus, kas on võimalik alkoholi joomine kõrgendatud rõhuga, ja kui sa tõesti tahad seda, siis äärmiselt ettevaatlikult.\nKõrget rõhku näitab pearinglus, tahhükardia, higistamine, punane nägu, külmavärinad ja ärevus. Nende sümptomite tõttu vajab inimene kiiresti abi, sest hüpertensiivne kriis võib põhjustada südameinfarkti või insulti. Selle taustal tekib neerupuudulikkus.\nPärast esimest 60 g alkoholi reeglina hakkab rõhk tõusma.\nEnsüümide ja hormoonide reguleerimine.\nRegulaarselt alkoholi kasutamisel, eriti suurtes kogustes, koguneb organismis etanool, stimuleerides sümpaatilist närvisüsteemi. Peale selle kiirendab südamelöök pärast suurt alkoholi annust, mis suurendab loomulikult vererõhku. Mida rohkem inimene joob, seda suurem on tema vererõhk.\nTeatud hetkel provotseerib etanool norepinefriini, reniini ja hüpertensiini vabanemist verre. Ensüümide ja hormoonide nõrgenenud reguleerimise tulemus on suurenenud rõhk.\nTeine põhjus, miks alkohol on kõrge vererõhk, on neerukahjustus. Kuna urineerimine muutub sagedasemaks, häiritakse vedeliku ja elektrolüütide tasakaalu. Keha peab tõstma vererõhku.\nMilline alkohol suurendab vererõhku\nRõhu suurendamiseks on olemas punane vein, õlu ja šampanja. Kuid hüpertensiooni rünnak põhjustab sageli brändi. Kui vähesel määral vähendab see sageli vererõhku, siis kui te ületate 80 g annuse, täheldatakse vastupidist efekti.\nFuselõli, mis on brändi osa, häirib neerude, maksa, kesknärvisüsteemi toimimist. Selle tulemusena tekivad südame tüsistused.\nKõrge vererõhuga alkohol, nimelt hüpertensiivne kriis võib südamesse sattuda tõsistesse tüsistustesse, nii et esimene asi, mida inimene on vaja mõõta, on surve. Kui seda suurendatakse 10 või enama punkti võrra, peaksite kohe helistama.\nEnne arstide saabumist tuleb patsiendil olla poole istumisasend. See ei tohiks valetada, sest see suurendab lämbumisohtu.\nKui see ei ole esimene rünnak, tuleks talle anda tavaline meditsiin. Siiski ei saa patsiendile enne kiirabi saabumist ebatavalist kasutada. Valu leevendamiseks oma südames peab ta nitroglütseriini oma keele alla panema.\nMida veel teha surve pärast alkoholi? Ruumis tuleb aken avada, et tagada ruumi hapniku juurdepääs. Te saate patsiendi teha kuuma suu vannina - see võtab osa verest perifeeriasse.\nHüpertensiivse kriisi olukorras on inimesel paanikahood ja suureneb ärevus. Ta peab aitama rahuneda, olles veendunud, et kõik on tervisliku seisundiga ja arst saabub varsti.\nArstide kiirabi andis patsiendile hüpertensiooni ravimi intravenoosset süstimist. Nad otsustavad haiglaravi vajaduse.\nKindlasti ei ole võimalik öelda, millistel juhtudel alandab alkohol vererõhku ja kus see vastupidi suurendab seda. Rõhutegureid mõjutavad mitmed tegurid. Eriti olulised on organismi individuaalsed omadused, mistõttu on võimatu täpselt öelda, kuidas alkohol avaldab survet.\nEnamikul juhtudel vähendab rõhk veidi brändi, segatakse kohvis või tees. See jook laiendab veresooni ja seda kasutatakse isegi kõrge vererõhu normaliseerimiseks. Alates teisest klaasist kiirendab mis tahes alkohol tavaliselt pulssi ja suurendab survet.\nSiiski on alati oluline arvestada seotud tegureid. Etanooli suhtes allergilise reaktsiooni korral võib inimene survet oluliselt vähendada mitte ainult brändist, vaid ka teisest joogist. Kui ta kannatab või on isegi lihtsalt altid hüpertensioonile, tekitab suure tõenäosusega alkoholi hüpertensiivse kriisi.\nAlkoholi mõju südamele ja veresoonetele:\nArteriaalne hüpertensioon (hüpertensioon, hüpertensioon) on vererõhu tõusuga seotud haigus. Vererõhu norm on kõigile. See on inimese AD puhkepiirkonnas (see tähendab riik, kus ta tunneb head). Paljude inimeste jaoks on see määr 120/80 (normaalse impulsi korral ülejäänud 60–80 lööki minutis). Seetõttu võib töörõhu kiirust arvestades hinnata kõrgendatud või vähendatud rõhku.\nVererõhku mõjutavad tegurid hõlmavad inimese vanust, elustiili, tervislikku seisundit ja muidugi toitumist. Terves inimeses tõuseb rõhk ajutiselt ülepinge ajal stressi, unehäirete ja ebaregulaarse toitumise tõttu. Häire tuleb siiski anda pidevalt kõrgenenud vererõhuga.\nJärgnevalt võib vererõhku suurendada: ülekaalulisus, soolane toit, stress ja depressioon, suitsetamine, vanus (hüpertensiooni risk suureneb koos vanusega), pärilik eelsoodumus, kaasasündinud südamepuudulikkus, adrenaliini suurenenud tase veres. Teatud ravimite kasutamisel võib täheldada kõrget vererõhku (reeglina mõjutab see hormonaalset taset).\nKuidas mõjutab alkoholi tarbimine keha?\nAlkohol ja kõrge vererõhk on seotud. On tõestatud, et liigne joomine suurendab survet ja alkoholi regulaarne kasutamine toob kaasa asjaolu, et alkoholi rõhul ei ole aega normile langeda.\nSageli kurdavad ülekaalulised inimesed kõrget vererõhku. Alkohol omakorda sisaldab kaloreid, mis aitavad kaasa kehakaalu tõusule, nii et alkoholi liigne tarbimine suurendab lisakilpe ja võib seetõttu kaasa aidata vererõhu tõusule.\nAlkoholi regulaarselt tarbivate inimeste hüpertensioon esineb 2-4 korda sagedamini kui teised. Eriti ohtlik on alkoholi mõju eakatele inimestele.\nPidage meeles, et alkohol kahjustab teatud kõrgendatud rõhul kasutatavate ravimite efektiivsust. Seetõttu võib väita, et surve all põhjustab alkohol teie tervisele kahekordset lööki.\nMis juhtub kehas pärast alkoholi saamist?\nKui veri hakkab, hakkab alkohol kogu kehas suure kiirusega levima. Alkohoolsetes jookides sisalduv etanool (teisisõnu etüülalkohol) soodustab veresoonte laienemist, mille tagajärjel langeb rõhk. Pärast alkoholi muutumist muutuvad veresoonte seinad painduvaks ja veresoonte vastu liikumisel ei ole see vastupanu. Hüpertensiooniga inimestel vähendab see ka ajutiselt survet.\nKuna veri liigub liiga kiiresti, suureneb südame koormus (südame löögisageduse tõus), mis süvendab verevarustust keha kaugematesse osadesse (tavaliselt jäsemed). Veresoonte laiendamisele peaks järgnema nende kokkusurumine, mistõttu pärast seda tekib järsk rõhu tõus: langetatud BP suureneb uuesti. Selliseid vererõhu erinevusi ei saa pidada kasulikuks, eriti neile, kes kannatavad kõrge vererõhu all või kellel on madal vererõhk. Seetõttu ei ole vaja rääkida positiivsest mõjust alkoholirõhule.\nVeelgi enam, kui inimene on tarbinud rohkem kui ettenähtud alkoholi määr, tõuseb vererõhk. Seda võib täheldada päeval pärast joomist, kui sünnitusperiood saabub. Ja reageerida sellele, kuidas vähendada survet pärast seda, võib mõnikord olla raske.\nSeega võib surve ja alkohol põhjustada laevade probleeme (kaasa aidata verehüüvete tekkele), põhjustada veresuhkru järsku suurenemist (kaasa aidata diabeedi tekkele). Alkohoolsete jookide (eriti õlle) liigne tarbimine võib põhjustada südame mahu suurenemist, mis on tingitud sagedastest kokkutõmbumistest, mille tagajärjel võib inimene kannatada arütmia ja hüpertensiooni all. Alkohol ja rõhk omakorda suurendavad insuldi, südameinfarkti ja südameinfarkti riski.\nÕlle mõju inimkehale\nIsik muutub õllest sõltuvaks mitu korda kiiremini kui muudest alkohoolsetest jookidest. See on tingitud asjaolust, et enamik inimesi usub, et pärast õlut pole ohtu tervisele, sest see on madala alkoholisisaldusega jook.\nKuid õlle liigse kasutamise korral tekib raske maksahaigus, süda (õlutegevus suurendab südame mahtu), aju jne. Alkohol ja rõhk mõjutavad hormoone, aitavad kaasa kehakaalu tõusule. Isik, kes pidevalt õlut tarbib, hakkab aju rakke surema, mis võib viia insuldi, ajukasvaja, mäluhäirete tekkeni jne.\nKui tarvitate liiga palju õlut, on naistel sellised haigused nagu:\nviljatus (õlu mõjutab naiste hormone);\nMehed, kes õlut pidevalt joovad, arendavad järgmisi haigusi:\nülekaalulisus (naiselik tüüp: puusadel, külgedel; piimanäärmete suurenemine).\nÜlaltoodud faktid annavad ise vastused, kas alkoholi joomine on lubatud ja kas on võimalik juua õlut, eriti naistele.\nHaigused, mis tekivad pideva kõrgendatud rõhu tõttu\nLiigne alkoholitarbimine põhjustab südame-veresoonkonna haiguste arengut: ateroskleroos, koronaararterite haigus ja arütmia. Kõrge vererõhk ja alkohol põhjustavad neeruhaigust.\nHüpertensiooni tüsistused on insult, südameatakk, ähmane nägemine, südamepuudulikkus.\nAteroskleroos on haigus, mida iseloomustab kolesterooli sisaldavate naastude sadestumine anumatesse.\nSüdame südamehaigus on haigus, mille põhjustab südame lihaste ebapiisav verevarustus (hapnikupuudus).\nSüdameatakk on südame isheemiatõve äge vorm. Esineb siis, kui südame lihaste mis tahes osa verevarustus on häiritud (juurdepääs verele peatub täielikult).\nSüdameinfarkt on tõsine seisund, mis tekib siis, kui südamelihasele tekib äge verevarustus.\nSeega aitab alkohol kaasa mitmete südame-veresoonkonna haiguste tekkele, mis sageli põhjustavad surma.\nKas te saate rääkida alkoholi tarbimise määrast?\nAlkoholi mõju iga inimese kehale avaldub erinevalt. Siin mängivad rolli füüsilised omadused (mass ja kõrgus), füsioloogilised parameetrid, tolerantsus ja pärilikkus.\nArstid soovitavad hüpertensiooni all kannatavatel inimestel piirata alkoholi tarbimist või lõpetada alkoholi tarbimine. Mõõdukas kogus on 0,5 liitrit õlut või 300 ml veini päevas meestele ja kaks korda vähem naistele. See ei tähenda, et pärast alkoholist hoidumist on lubatud „järele jõuda”, valides selleks ühe päeva. Alkohol on raseduse ja imetamise ajal naiste jaoks täiesti vastunäidustatud ning mehhanismidega töötavad ja sõidu ajal töötavad inimesed (alkohol aeglustab inimese reaktsiooni, jäsemed muutuvad sõnakuulmatuks).\nKas vererõhku on võimalik reguleerida?\nRõhu tõusu tõttu võivad kannatada 25-aastased inimesed. Seega ei ole hüpertensioon mitte ainult eakate haigus. On soovitav alates 30. eluaastast tagada, et vererõhk on alati olnud normaalne.\nKahjuks on sümptomid, mis näitavad pidevat kõrgenenud vererõhku, üsna ebamäärased, nii et enamik inimesi ei tea isegi, et neil võib olla sellega probleeme. Sellepärast on nii oluline teada oma töö vererõhku ja kontrollida seda.\nHüpertensioon võib tuvastada ainult arsti. Ja ainult ta ütleb teile, kuidas vähendada survet ja viia see normaalseks. Igaüks määras oma ravimid, et säilitada normaalne vererõhk. Ärge ise ravige - võtke ühendust ekspertidega.\nRõhk ja alkohol kahjustavad teie keha.\nTe ei tohiks võtta alkohoolseid jooke alternatiivina ravimitele (alkoholi tarvitamine rõhu all), eriti kui püüate nendega reguleerida madalat või kõrgemat rõhku.\nSuure alkoholi annus, mis üheaegselt jõudis inimkehasse, võib panna teda kooma seisundisse ja mõnel juhul viib surma. Surve all olev alkohol võib olla tervisele ohtlik. Seetõttu hoolitsege iseenda, oma eluviisi eest, ärge kuritarvitage alkoholi, kuid parem on see täielikult ära jätta.\nKuidas tugevdada jalgade veeni ja veresooni: näpunäiteid\nKuidas määrata südameinfarkt kodus\nUlatuslik aju insult: millised on ellujäämise tagajärjed ja võimalused, kiireloomulised meetmed patsiendi abistamiseks\nBulli süda - mis see on, põhjused, sümptomid ja ravi\nAteroskleroos - mis see on, põhjused, sümptomid, tüsistused, ravi ja ennetamine\nNaistel on madal vererõhu sümptomid ja põhjused\nHüpertensiivne südamehaigus on väga levinud krooniline haigus, mida iseloomustab püsiv ja pikaajaline vererõhu tõus.Hüpertensiivset haigust põhjustab südame ja veresoonkonna patoloogiate katkestamine ning see ei ole mingil viisil seotud teiste siseorganite valulike protsessidega.\nKas võtta armee arütmiaga\nKoronaararterite ümbersõit (CABG): näidustused, selle teostamine, tulemused ja ennustused\nHüpokroomne aneemia: miks hemoglobiin langes?\nHarjutuste komplekt südame rütmihäirete raviks


Senja – Vikipeedia\nkoordinaadid: 69° 20′ N, 17° 30′ E\nHusøy Senja põhjaosas\n69° 20′ N, 17° 30′ E\nBreidtinden (984 m)\nSenja (põhjasaami keeles Sážža) on saar Norras Troms og Finnmargi maakonnas.\nSenja on Norra põhiosa suuruselt teine saar. Selle pindala on 1586,3 km².\nElanike arv on 7766 (1. jaanuar 2010; 7782 (1. jaanuar 2008)).\nMandrist eraldab teda Gisundet. Mandril on Senjale lähim linn Finnsnes. Finnsnesist läheb Senjale Gisundbrua ehk Gisundi sild, mille pikkus on 1147 m. See sild avati 23. juunil 1972. See oli valmimise ajal Norra pikkuselt 2. ja on alates 1994 Norra pikkuselt 9. sild.\nSenja põhja- ja läänerannik on avatud ookeanile. Seal on rannik väga liigestunud ja leidub palju tillukesi fjorde. Seal tõusevad otse merest järsud ja paljad kaljud. Kuid sealgi asuvad kalurikülad kohtades, kus leidub tasast maad. Saare ida- ja lõunaosa loodus ei ole nii karm. Hoolimata sellest, et Senja asub põhjapolaarjoonest 350 km põhja pool, leidub seal metsi, väikesi jõgesid ja põllumajanduslikku maad ning seal ei ole mäed nii järsud.\nSenja loodus on väga mitmekesine. See moodustab läbilõike kogu Norra loodusest ja sellepärast nimetatakse Senjat sageli miniatuurseks Norraks. Seda asjaolu kasutatakse ära turismi arendamiseks Senjal.\nSaar jaguneb Bergi, Torskeni, Tranøy ja Lenviki valla vahel.\nSuurim asula on Silsand Gisundeti ääres. Teised asulad on Gryllefjord, Gibostad, Senjahopen, Husøy, Skaland, Fjordgård, Stonglandseidet, Torsken, Mefjordvær, Medby-Kaldfarnes, Sifjord, Grunnfarnes ja Rødsand.\nSenjale asutati 6. veebruaril 1970 Ånderdaleni rahvuspark. 2004 laiendati rahvusparki ja selle pindala on nüüd 125 km². Rahvuspargi koosseisu kuulub männikuid, kaasikuid, alpiniite ja rannikut.\n↑ Suur maailma atlas, lk 50.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Senja&oldid=5635042"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 18:59, 18. mai 2020.


Jaga:Click to share on Facebook (Opens in new window)Click to share on Twitter (Opens in new window)Share on Skype (Opens in new window) haldusjärelevalve, Kehtna põhikool 10 kommentaari Keerulised ajad Kehtna põhikoolis\nVinokur-Ossedin ütleb:\t19/05/2017, 11:20\tTühja sellest emakeelest.\nEesti mees ütleb:\t15/05/2017, 22:21\tNo jah.\nKati Kraav ütleb:\t15/05/2017, 16:00\tMeie pere tänab Teid südamest toetuse eest, Anne! Selliste lapsevanemate olemasolu annab ka mulle motivatsiooni õpetajatööd edasi teha, kuigi viimase aasta jooksul on minu tahe töötada Kehtna valla koolis kõvasti kõikuma löönud.\nTeie kirjeldatud olukorrast oleme ka meie erinevate lapsevanemate ja selle kooli õpilaste kaudu teadlikud ja mulle kui sama aine õpetajale on taoline hindamis- ja õpetamismetoodika alandav. Praegu annab Kehtna koolis osaliselt kirjanduse tunde direktori kohusetäitja ja endine (ja tulevane?) haridusnõunik, kellel pole minu teada filoloogiaalast haridust. Meile teada olevatel andmetel hinnatakse õpilasi väga heade või heade hinnetega, olenemata sellest, kas raamat on loetud või mitte, raamatute põhjal tehtud tööde vastused õiged või valed, kirjalikud omaloomingulised tööd õigekirjavigadega või mitte. Selline olukord on kestnud detsembrist saadik ja tundub, et enamik on rahul. Artikli järgi loevad lapsed nüüd innukamalt ja teevad tunnis paremini kaasa. See on mulle kui E. Pedaja tütrele ja sama aine õpetajale äärmiselt solvav. Selle väitega seatakse kahtluse alla eelmise õpetaja ainealane pädevus, kuigi vastupidist on tõestanud nii töövaidluskomisjoni otsused kui ka õpetaja enda palutud Eesti Emakeeleõpetajate Seltsi eksperthinnang. Oleme oma perega tegelenud ema ümber keerlevate pealiskaudsete süüdistuste ümberlükkamisega üle aasta ja siin on kommentaarina seda lugu väga keeruline lühidalt selgitada. Me ei ole loobunud ja pärast sellist ainult ühe osapoole seisukohti ning alusetut laimu sisaldavat artiklit ei kavatse seda ka kindlasti teha. Kordan üle vaid selle, et õp Eva Pedaja on võitnud Kehtna valla vastu juba kaks töövaidluskomisjoni, millega tema vastu esitatud tõestamata ja põhjendamata süüdistused tühistati. Eva Pedaja vastased pole esitanud meile mitte ühtegi põhjendatud ja tõestatud seisukohta, kuigi oleme seda terve aasta palunud teha.\nArtiklist võis välja lugeda ka seda, et praegu on Kehtna koolis kõik parem ja seda on tõesti hea kuulda, kui see tõesti nii on. Just seal õppivate laste pärast loodan ka mina, et asjad liiguvad uue tööle asuva direktoriga paremuse suunas. Soovin südamest tänada ka Kehtna kooli 9. klassi julget tüdrukut, kes kogu 9. klassi nimel pärast E. Pedaja lahkumist talle e-kirja teel toetust avaldas ja teda tagasi palus, samuti teisi lapsevanemaid ja õpilasi, kes meile oma toetust on väljendanud.\nIlusat saabuvat emadepäeva, ema! Meie teame, et Sa oled hea õpetaja, ja püüa Sa ka sellesse edasi uskuda, kuigi see on antud olukorras kindlasti väga raske. Kati Kraav\nAnts ütleb:\t16/05/2017, 15:54\tSelles mõttes on jutt õige, aga kahjuks ei saa kogu sisu väga objektiivsena võtta, kuna tegemist liiga lähedalt sugulase ja üsna tundliku teemaga. Vaevalt nüüd kellegi poeg või tütar oma vanemat süüdlasena näeb, isegi kui tegemist oleks raske kuriteoga. Artikkli autor nüüd küll milleski süüdi pole, kui kätte saadud info selline on. Alati võib ju kaasa rääkida, kui uuritakse. Ei ole mõtet ka pärast ainult kommentaaridesse kirjutada. Mina otseselt ei tea, kas uuriti ka või mitte, aga kui tol hetkel küsimustele vastamise isu ei olnud, siis ei tasuks tagantjärgi ka võib – olla nii väga sõna võtta.\nPK ütleb:\t16/05/2017, 18:24\tIsegi kui tütar on subjektiivne, on see tema õigus. Valla ametnikul, kooli direktoril ja uurival ajakirjanikul (see ju polnud arvamuslugu või arvustus) paraku vist pole seda õigust? Ei näe artiklis ka sellist kohta, kus oleks kirjas, et üks osapool keeldus kommentaaridest.\nLL ütleb:\t15/05/2017, 15:42\tKurb, et kauaaegse õpetajaga nii käituti. Eriti just sellepärast, et tema töö eesmärgiks oli hea hariduse andmine. Aasta õpetajasks kroonitult sunnitakse sind koolist lahkuma, materdatakse sinu töö täielikult väärtusetuks igasuguste “asjatundjate” poolt, kes päevagi pole ise noori haritusele suunanud. Kas nii tiivustabki Kehtna Vald tegudele?\nPK ütleb:\t15/05/2017, 13:01\tNaljakas ja ühtlasi ka kurb on see, et praegune juht K. Vahtramäe tundub lükkavat oma kommentaaridega vastutuse kooli praeguse olukorra osas pigem teistele kui iseendale: ühele aineõpetajale (sh eripedagoogi puudumise osas, kes lahkus koolist PÄRAST nimetatud aineõpetajat ja tema lahkumisest hoolimata) ja eelmisele direktorile. Kummalegi pole kahjuks artiklis sõna antud. Kooli juhib ja probleemide (sh suhteprobleemide) lahendamisega peab tegelema juht.\nXxx ütleb:\t15/05/2017, 07:37\t“Kala hakkab ikka peast mädanema …” , ja see on olnud koolis tõsine probleem aastaid. Minnes vihma käest räästa alla ehk vahetades kehv teise kehva vastu, polnud lahendus.\nHannes ütleb:\t11/05/2017, 10:10\tAntud artiklis Eva Pedajat puudutav osa on pealiskaudne ja asjatundmatu üldistus väga pikka aega kestnud asjadekäigust. Oleme Õpetaja Eva Pedajat kogu selle aja kaitsenud ja me ei ole leidnud mingit põhjust, miks me ei peaks seda ka edaspidi täie pühendumusega tegema. Eva Pedaja on kahel korral saavutanud Töövaidluskomisjonis ühemõttelise võidu teda süüdistada üritanute vastu. Kahjuks võimaldavad tänased seadused tööandjal selliselt käituda ja Eva Pedaja oli tõesti sunnitud Kehtna koolist lahkuma. Me oleme proovinud võimalikult vähe ise kõrvalisi INIMESI sellese loosse kaasata. Kuid seda enam oleme me tänulikud kõigile neile kes on ise otsustanud Eva Pedajat toetada. Sellest on väga palju abi igas mõttes. AITÄHH SULLE ANNE!\nAnne ütleb:\t10/05/2017, 22:29\tToimetuseni on jõudnud erinevate inimeste arvamusi Kehtna põhikooli pikaaegse eesti keele õpetaja Eva Pedaja kohta.


aprill 27, 2011 by Mari-Liis Ilover 10 kommentaari\nLapsena möödusid sügiseti kaks koolinädalat alati kartulipõllul. Odavat lapstööjõudu kasutades võeti ümbruskonna kolhoosides üles ENSV-d talvehooajal toitev kartul. Odavale lapstööjõule oli see muidugi meeltmööda, sest esiteks ei pidanud koolipingis istuma ja teiseks sai põllul palju nalja, lõket ja lõkkekartuleid ehk tuhas küpsetatud kartuleid! Koju jõudes olime tööst ja värskest õhust väsinud, lõkkelõhnalised, küünealused ja näod tuhakriimulised (mingist fooliumisse keeramisest polnud me tollal kuulnudki).\nMinu jaoks on seega lõkkekartuli maitse puhas flashback lapsepõlve ja sügisesele kartulipõllule.\nAga ka praegusel hoogsal kevadisel koristusajal, kui põlevad oksarisu ja leheprahi lõkked, on patt kasutamata jätta kuuma kohevat tuha- ja söehunnikut. See ei ole nüüd miski retsept ega õpetus, lihtsalt väike meeldetuletus sellest, kui head on ikkagi lihtsad asjad. Kui lõke on põlenud ja tuhk tulikuum, visake tuha alla mõned fooliumisse keeratud kartulid. Ühte fooliumisse võib keerata paar-kolm tükki.\nKüpsetamise aeg sõltub tuhahunniku suurusest ja kuumusest. Mõistlik on üht kartulit seest igaks juhuks proovida enne, kui kõik lõkkest välja koukida. Kui kartuleid enne umbes 10 min keeta, küpsevad nad kiiremini.\nSiis (ürdi)võid ja soola peale ja vaatamata sellele, et suu ja sõrmed kuumast tulitavad, on sealsamas lõkke ääres süües see tuha- ja suitsumaitseline kartul puhas õndsus!\nFiled Under: Retseptid, Taimetoit Tagged With: aed, grill, jaanipäevaks, köögivili\nPrevious Post: « Banaanikeeks\nNext Post: Lõhecarpaccio »\naprill 27, 2011 at 3:21 p.l.\nOh, mul hakkas suu vett jooksma praegu..oleks veel värsket kartulit, oleks eriti imeline suutäis.\nMe skaudipõlves tegime niiviisi suisa terveid eineid – viilutasime kartulid ära, lisasime seeni (kui leidsime metsa alt), mingisugust vorstitoodet või mis iganes metsas või kotis leidus ja lõkkesse. Tõeline maiuspala.\naprill 27, 2011 at 3:42 p.l.\nTervislikum on ikka teha nii nagu vanasti-ilma fooliumita. Saame seda ülimürgist alumiiniumi nagunii üleliia omale organismi.\nAga jah, jube maitsev on lõkkekartul küll- lapsepõlve maitse.\naprill 27, 2011 at 3:52 p.l.\nKas siis fooliumist eraldub söögisse alumiiniumi? Seda ma küll ei teadnud, foolium on nii laialdaselt kasutatav. Samas,alumiiniumpotid, mis vanasti kasutusel olid, pole head, seda tean küll.Mulle tundub fooliumi eelis lõkkes küpsetamisel just see olevat, et nad jäävad puhtamad, st mitte nii tuhased. Tuhk pole ju ka teab mis tervislik:)\nAga nagu ma ütlesin, mulle tundub, ega ma neid asju nii täpselt ei tea. Ja kui sageli me neid lõkkekartuleid ikka sööme, onju!\nElis, seda ma kahtlustasin, et sa skaut oled olnud;)\naprill 27, 2011 at 6:06 p.l.\nNüüd tabasid hella kohta :)\nLõkkekartulid, kõrvuni tuhane nägu ja õndsa lapsepõlve muretu tunne käivad lahutamatult kokku. Kusjuures sageli tegime lõkkes kartuleid koos kõigi vanaema juures suvitavate lastega selles lõkkes, kus keedeti Pärnu jõest onu püütud vähke. No mis teha, kui selliste mälestuste peale tundub taevas sinisem, rohi rohelisem ja kartul tuhasem :)\naprill 27, 2011 at 6:45 p.l.\nMina olen kusagilt lugenud, et olulist kahju võib alumiinium tekitada just happelisi toiduaineid kuumutades, siis oli vist Alzheimeri oht. Seega usun, et need paar korda aastas (kui sedagi), mis keskmine eestlane kartuleid sütel küpsetab, ei tohiks küll kedagi muretsema panna.\nJeerum, ma peaks püsti nõdrameelne siis juba olema.\naprill 27, 2011 at 9:03 p.l.\nIlma pakendita ehk fooliumita on maitse kuidagi suitsusem ja ehedam. Eriti maitsvad on väiksed kartulid, mis on suts üleküpsenud, ehk seda kartulisa väga palju alles ei jää. Võisilm ja sool, suitsumaitse ning väike tuhakriuks hamba-all on nii nämmad.\naprill 28, 2011 at 5:18 e.l.\nJaa, Triin, pisikesed, millel koor ja koorealune kõvaks küpsenud ja sees vast lusikatäis küpset kartulit, need on kõige mõnusamad!\naprill 28, 2011 at 6:22 e.l.\nKolhoos, kartulvôtt ja lôkkekartul, kui tuttav ja kui head kartulid, kuigi kolhoosi sööklast tuli rammusat toitu lôunaks. Nostalgia, kuigi se kartulivôtt oli vahest ülimalt raske, tüütu ja külmadel hommikutel sai pôllul külmetatud.\naprill 28, 2011 at 8:32 e.l.\nMeile paraku lõunasööki ei antud ja kogu toit olidki kodust kaasa võetud vorstivõileivad, kuldrenetid ja needsamad kartulid!\naprill 28, 2011 at 8:47 e.l.\nMul on "ônn" olnud kasvada jôukates kolhoosides. Mäletan patoloogilist ülesöötmist ja -söömist. Kartulit ja sialiha!\nAhjupeedi-püreesupp krõbedate leivakuubikutega


Nädalamenüü 28. - 3. juuni\nÖöbikud laksutavad oma kaunist laulu ja soojad tuuled paitavad mõnusalt põski. Kõik see kutsub välja ja ei soosi köögis toimetamist. Kiired ja kerged road on vähemalt naispere hulgas praegusel ajal hinnas, meestele võib ju mõne lihatüki või peekoniviilu juurde praadida. Nädalalõpuks pakume rabarbrivarte ärakasutamiseks veel kaks uut küpsetise retsepti. Üks parem kui teine.\nE: Meelitab kohale: Peedi-kitsejuustusalat\nT: Kiire pajatäis: Toekas köögivilja-räimesupp\nK: Potti kokku pakitud: Ühepajatoit kanaga\nN: Kuulus šveitslane: Suitsujuustu-kartulirösti spargelkapsaga\nR: Lihstalt parim: Spinatipasta feta juustu ja pähklitega\nKoduselt hea: Võileib heeringa-kodujuustukattega\nTroopilised briisid: Havai grill-liha\nSametine algus: Kodujuustutädisega omlett\nPõnevad maitsed: Lõhe rjaženkaga\nMagustoiduks: Rabarberi-kohupiimasaiad purukattega


Augustis Tallinna börsi juhtima asudes motiveeris mind eelkõige soov midagi olulist korda saata. Ma ei osanud prognoosida, kas ja kui palju mu tegevus võiks kellelegi huvi pakkuda, kuid juba esimesed nädalad näitasid, et huvi on ootamatult suur: alates minu taustast kuni mulle seatud avalike ootuste ja näpunäidete jagamiseni välja (nt 100 päeva töösse sisseelamiseks).\nViimati mainitud soovitus tundus esialgu humoorikas, kuid andis samas mõista, et börsi käekäik läheb paljudele korda. Miks? Me ju kõik soovime, et Eestis elu edeneks – börs peegeldab seda arengut väga hästi. Börsi areng mitte ainult ei liigu riigi majanduskasvuga samas suunas, vaid on selle üks vedaja – toetab investeeringuid lisarahastusvõimalustega, aitab luua töökohti ja tuua riiki välisinvesteeringuid. Ka kohtumised turuosalistega kinnitasid – ootus Tallinna börsile on suur.\nSel põhjusel otsustasin anda avalikult ülevaate oma senistest tegemistest ja plaanidest. Ma ei jaga konfidentsiaalset infot, kuid midagi sellegipoolest.\nEsimese 100 päevaga börsijuhi ametis on mul olnud üle 100 kohtumise – ettevõtjatega (nii praeguste kui ka potentsiaalsete börsiettevõtete juhtidega), poliitikutega, regulaatoritega, finantsnõustajatega, advokaatidega, pankuritega, ajakirjanikega.\nOlen kuulanud nende rõõme ja muresid, ettepanekuid ja kriitikat ning tutvustanud oma mõtteid ja visiooni. Need kohtumised on andnud olulist tagasisidet ja peegeldanud mulle seda, kuidas börsi ja ka majandust laiemalt tajutakse. Kõik, kellega olen kohtunud, on olnud minuga sama meelt, et meie riigi väiksusest sõltumata on kohaliku kapitalituru korralik toimimine kohaliku ettevõtluse arengus vajalik.\nNäeme, et meid ümbritsev keskkond on muutunud ja välisinvesteeringute osakaal on langenud. Seda enam pean oluliseks keskenduda võimaluste maksimaalsele kasutamisele, küsides pidevalt: kuidas paremini saab?\nMajandus ilma toimiva kapitalituruta on nagu jalgratas, millel osa käike ei tööta. Riigi panuse tähtsusest turu arendamisel on palju räägitud. Hea meel on näha, et jää on vaikselt liikuma hakanud: konkreetsed plaanid riigiettevõtete tulemuslikumaks juhtimiseks börsile viimise kaudu on tehtud. Oluline on seda suunda hoida ja plaanid ka kvaliteetselt teoks teha.\nKohtumistel börsiettevõtete juhtidega jäid suurimate kasuteguritena kõlama võimalus kaasata raha ettevõtte arendamiseks ja suurendada tuntust välispartneritega tulemuslikumaks suhtlemiseks. Kõik ettevõtted ei pea muidugi börsil olema. Kuid neile, kellel on ambitsioon midagi suuremat korda saata ja kellele toob kasu suurenenud läbipaistvus ja tähelepanu, on börs kindlasti õige väljund.\nÜks kitsaskoht, millele tähelepanu juhiti, on ebapiisavad teadmised finantseerimise võimalustest, seda eriti väikese ja keskmise suurusega ettevõtete puhul. Nendele majanduse veduritele oleme loonud First North alternatiivturu – börsi light-versiooni –, millel on märkimisväärselt madalam sisenemisbarjäär ja mille kaudu on kasulik kaasata kapitali alates mõnest miljonist eurost.\nOleme seda võimalust aktiivselt tutvustama asunud ja jätkame infopäevadega huvilistele kindlasti ka uuel aastal. Meie visioon on, et Tallinna börs on koht, kus on noteeritud kõik ambitsioonikad Eesti ettevõtted ja kus investeerivad kõik ambitsioonikad Eesti inimesed. Teeme selle eesmärgi nimel börsina järjepidevat tööd, võttes suuremat rolli börsi pakutavate võimaluste tutvustamisel.\nArtikkel esmailmus Postimehes 28. detsembril 2016.


See majutusasutus on suletud ajavahemikus 21. märts 2020 kuni 20. august 2020 (kuupäevad võivad muutuda).\nKas The Standard London võimaldab tasuta tühistamist kogu raha tagasimaksmisega?\nJah, The Standard London pakub meie saidil tagastamisele kuuluva ettemaksuga tube, mille puhul tühistamisvõimalus kehtib ka veel mõned päevad enne saabumistähtaega. Täpsemat teavet leiad majutusasutuse kehtestatud tühistamistingimustest, millega tasub kindlasti tutvuda.\nKas The Standard London on praegu külastajatele avatud?\nJah, kohapeal on olemas 2 söögikohta. Lähiümbruse söögikohti: La Regina (2 min jalgsi), The Betjeman Arms (2 min jalgsi), O'Neill's (3 min jalgsi).


Maalehe foorum – KÜSIMUSED & VASTUSED – vol1 | Lapsuliblika blogi\n← Maaleht tegi minuga intervjuu\nMaalehe foorum – KÜSIMUSED & VASTUSED – vol2 →\nMaalehe foorum – KÜSIMUSED & VASTUSED – vol1\nPosted on jaanuar 31, 2009 | Lisa kommentaar\nVastasin Maalehe foorumis lugejate küsimustele.\nMida teie arvate säästlikust eluviisist? Kas see on pigem looduse säästmine või oma rahakoti säästmine?\nMina üritaksin ühendada mõlemad, kuigi see pole alati võimalik. Lisaks rahale ja keskkonnale annab säästa ka tervist. Seega on tegemist mitmeti tõlgendatava väljendiga.\nMina mõistan säästvat eluviisi pigem kui teadlikult tehtud otsuseid. Näiteks taaskasutatud riiete ostmine säästab nii raha kui ka keskkonda. Mahetoit säästab tervist ja keskkonda. Vabatahtlikuna tehtud töö säästab inimese vaimset terviklikust, kuna rahavaba panuse andmine (olgu see siis kasvõi kodutute kasside eest hoolitsemine, abi uuskasutuspoes või abi talgutel) pakub ootamatult suurt eneseteostust. Säästmine võib olla ka normaalne hakkamasaamine majanduskriisi tingimustes.\nSäästev eluviis on ka siltidest ja esmamuljest kaugemale vaatamine. Näiteks kui teil on valida kaugelt toodud apelsini (isegi kui see on mahe) ja kodumaise tavalise õuna vahel, siis see õun on keskkonnasõbralikum juba seetõttu, et kulutatud on palju vähem transpordikilomeetreid.\nSäästev eluviis on julgus esitada küsimusi,leida nendele küsimustele vastuseid ja kui vaja ka leitud vastused uuesti üle vaadata.\nKus elavad kõige säästlikumad inimesed? Mille poolest nad on kõige säästlikumad?\nKui võtta säästmist kui ressursside vähest kasutamist, siis väga vähesega tulevad toime looduse rütme ja traditsioone järgivad põlisrahvad. Lääne inimestega on paraku nii, et meid on õpetatud soovima rohkemat ja see takistab säästmist.\nSäästmine võib olla tingitud ka vaesusest ja ressursside vähesusest. Näiteks arengumaade vaesed peavad sageli tulema toime 10l veega päevas. Kui ressurssi ei ole, siis on säästmine loomulik. Meie siin Eestis laseme 9-10l korraga kempsust alla. Arengumaa vaene sellist luksust lubada ei saa. Kui näiteks vesi kraanist võtta on, siis jäädakse säästmisega ikkagi mugavuse piiridesse.\n* Väga vähene tarbimine\nhttp://www.bioneer.ee/eluviis/oko_abc/V … _.aid-3015\n* Unustatud inimesed slummides\n* Eksperiment: elage nagu arengumaade vaene\nTere! Mul on pidevalt üks suur dilemma – kas olla rahasäästlik ja osta odavat kaupa või olla loodussäästlik ja osta kallimat ökokaupa. Nii on pesupulbrite, riiete, toiduga. Ökokauba miinus on veel see, et seda ei saa igalt poolt nii lihtsalt kätte. Kui peaksin selle järele eraldi sõitma, siis ju kasutan bensiini, mis saastab jällegi õhku. Kas on olemas mingi kuldne kesktee. Mida soovitate?\nOdavate asjadega on enamasti nii, et nad ei ole vastupidavad. Siinkohal sobivad näitena Hiina mänguasjad. Mina lähtun siinkohal seisukohast, et ma pole nii rikas, et odavat asja osta. Ostan parem vähem, aga kvaliteetsemaid asju. Näiteks kui ma ostan pojale 19 krooni maknud mänguauto, mis peab vastu nädala, siis igal nädalal uut sama kallist lelu ostes olen kuu ajaga kulutanud juba 76 krooni, 4 pakendit, palju transpordikilomeetreid ja autode valmistamiseks kulunud materjali. Kohe kvaliteetsema lelu kasuks otsustades, säästan oma närve, keskkonda ja pikemas ajatsüklis vaadatuna ka raha. Kui laps kallima autoga aasta või kaks mängida saab, siis on rahaline võit (ja ka võit keskkonna arvelt) päris korralik.\nPesupulbritega tasub vaadata hinna ja pesukordade suhet. Kui ligi 200 krooni maksva MiniRisk pesupulbri suure pakiga saab pesta 70 pesukorda ja Arieli odavama ja enam-vähem sama raske pakiga saab pesta 20 korda, siis ühe pesukorra hinnavahe praktiliselt puudub. Ühe pesukorra hind võib keskkonnasõbralikul pulbril isegi väiksem tulla.\nKuldse keskteena soovitan mõistlikust. Ka kodumaise toidu ja kodus valmistatud toidu eelistamine, vee ja elektri raiskamisest loobumine ning pakendijäätmete sorteerimine on väärt sammud säästvama elustiili suunas. Säästmine ei ole häbiasi!\nAjanappuses eelistan ise tellida toidu- ja olmekaupa interneti vahendusel ja kuller toob tellitud kauba mulle koju kätte. Kui tellida suurem kogus toitu korraga, on vaja endal harvem poes käia. Ise ostan poest enamasti vaid piima- ja leivatooteid.\nRubriigid: Inimtegevuse mõju, Keskkond, Meedia, sildid: Maaleht. Salvesta püsiviide oma järjehoidjasse.


Ronaldo: ei saa midagi välistada, aga hetkel mind treeneriamet ei huvita – Jalgpall24\nRonaldo: ei saa midagi välistada, aga hetkel mind treeneriamet ei huvita\nAvaldatud 26.12.2019; 19:40\nAutor Jalgpall24.ee 26.12.2019; 19:40\nTorino Juventuse ründeäss ja maailma üks parimaid jalgpallureid Cristiano Ronaldo rääkis DAZN Italy vahendusel antud intervjuus, et teda ühel päeval mõne võistkonna treenerina on pigem ebatõenäoline näha.\nViiekordne Ballon d’Ori võitjal Ronaldo on vaatamata 34 eluaastale palliplatsil endiselt head vormi näitamas, olles sellel hooajal Juventuse eest 21 mänguga 12 väravat löönud. Karjääri jooksul Lissaboni Sportingut, Manchester Unitedit ja Madridi Reali esindanud mängumees tunnistas, et treenerina ta pigem üles ei astuks.\n“Hetkel mind ei huvita treeneriamet, aga võib-olla ühel päeval on mul igav ja arvan teisiti. Kui treeneriks saan, siis tahan olla motiveerija. Treener peab oma kirge ja talendikust meeskonnale edasi andma. Näiteks meeldib mulle lõbutseda, triblada, lüüa peale, lüüa väravaid ja just seda peaksingi motiveerijana meeskonnale edasi andma.\n“Juventuses meeldib mulle kõik. Neil on hea kultuur ja tegemist on Itaalia parima võistkonnaga. Neil on erakordne lugu. Olen tõsiselt õnnelik, et siin olen. Tahan siin veel mitmeid trofeesid võita,” lisas pallivõlur oma praeguse koduklubi kohta.\nPrevious Post Mourinho: Tottenham ei saa kunagi üleminekute kuningaks\nNext PostVärske peatreener Arteta Arsenali võidule tüürida ei suutnud, Chelsea astus täielikult ämbrisse


Grupp Binaars Valikud Whatsapp Millist ettevotete mitmekesistamise strateegiat teostavad paljud\nKuna seda rakendust kasutab parim sait krüptopäevadega kauplemiseks hulk kasutajaid. Siin on 7 legitiimset ideed rakendamise alustamiseks Vean kihla, et teate vähemalt ühte inimest, kes teenib internetis raha. Siin on koht, kus Binary on mõnevõrra turvalisem, selles mõttes, et need sunnivad teid kaubandusest sõltumata. Klõpsake vestlemiseks ühel meie liikmetest allpool whatsapp. Rühmale saab numbreid telefoniraamatusse lisamata lisada ükskõik millise numbri. Parim kauplemise simulatsioonitarkvara aastal Kasutajad saavad praegu kasutada deebetteenuseid, nagu Maestro ja Visa Electron, või krediitkaarte, nagu Visa ja Master Card.\nParim Binaarsete Optsioonidega Kauplemise Veebimaakler Algaja juhend, kas seda on turvaline kasutada? Parim Forexi simulatsioonitarkvara: Mis on kauplemissimulaator?\nParim Krüptovaluutakaupleja Eesti\nSuurim krüptokaupmees. Kuhu investeerida bitcoini sularahasse pepe krüptokaupmees, forex võitjad ru kategooria kauplemisstiilid binaarne variant on bitcoin rikkaks saamise kiire skeem. Mis on bitcoin ja kuidas ma saan sellega raha teenida investeerib bitcoini. Kauplemine bitcoinidega sularaha sissemaksega pangakontol krüptotootidega kauplemine bitcointalki sait: bitcointalk. Kas saate rikkaliku kauplemise krüptovaluutaga?\nGrupp Binaars Valikud Whatsapp ilma investeerimata on põhiline krüpto, millesse tasub investeerida krüptoraha tehniline kauplemine binaarse valiku robotite parimad seaded, goldman sachidel toimub krüptovaluutaga kauplemine bitcoin cash uk maakler, binaarsete valikute autotraderite ülevaade.\nParim forexi maakler krüptovaluuta jaoks mis on binaarsed optsioonid kauplemisel, krüptokaupmees röövis.\nMyfxchoice ei luba bitcoinidega kauplemist parima hinnaga krüptovaluuta, kuhu investeerida. James altuchers krüptokaupleja soovitused altucheri krüptoettevõtja leke, krüptovaluutadesse investeerimise risk.\nBitcoini kaevandamine gtx kasumiga kas bitcoini ostmine ja müümine robinhoodi ajal loetakse päevakauplemiseks. On bitcoin parim krüptovaluuta, kuhu investeerida investeerida penne bitcoini, investeerige bitcoini raharakendusse bitcoin et investeerimine. Investeerige pigem päeva kaubandustarkvara krüptokirby kui bitcoini kuidas investeerida bitcoini Rahvusvahelised kaubandussusteemi klassid, kuhu sa peaksid investeerima eurot.\nValor del bitcoin investeerimine bitcoini investeerimisfond iii bitcoini investeerimine on ohutu või mitte kuidas müts saab krüptoväärtusega kauplemist teenida? Inimesed, kes saavad bitcoinidest rikkaks krüptokaubanduse bollinger band pigistada, on 2 tehingut, mis sobivad binaarse optsiooni jaoks krüptokaubanduse meistrikursus onlain.\nBinaarsete optsioonide kauplemisgrupp mikrokrüptovaluutadega kauplemine, kas alabama lubab bitcoinidega kaubelda?. Bitcoini kaupleja roy keane. Binaarsed valikud 2. Uk krüptoraha kauplemise rakendused bitcoini investeering Klõpsake vestlemiseks ühel meie liikmetest allpool whatsapp.\nKuidas Saada Krüptovaluutakauplejaks Eestis\nKauplemine bitcoin vs ethereum enne oma raha investeerimist bitcoini. Binaarse valiku rakenduse ülevaade investeerige bitcoini, huntpaki päeval kauplemine bitcoinidega.\nKuidas mu müntidega bitcoine vahetada binaarsete optsioonide vanus, investeerige bitcoini ja litcoini.\nBinaarsete võimaluste demokonto rakendusekogemused Bitcoini kaupleja cto dan marconi keskmise krüptokaubandusega, investeerige krüptovaluuta veebisaidile.\nJp morgan invest bitcoin sepena gomez konto küsi mul, kas olen investeerinud binaarsete optsioonide kaubandusse, iq variant vs binomo milline maakler on parim? Kas digivaluuta on hea investeerida?\nLihtsad viisid bitcoinidega raha teenimiseks. Greg tähistab binaarseid valikuid. Krüptoinvesteering kõige paremini krüptokiik kaubanduse img. Bitcoin kauplemise maht bitcoinity investeerimine br krüpto binaarsete optsioonide maaklerid. Võimendusega bitcoin kaupleb meiega binaarse maakleri sulgemisvõimalus, nipsey investeerib bitcoini charles schwab binaarne variant.\nKuidas investeerida ripple bitcoini teenida raha kohalikul bitcoinil. Praegu on kaks kauplemiskonto varianti:.\nBinaarse valiku pro signaal krüptovaluutaga kauplemise koolitus, päeval krüptovaluutasignaalidega kauplemine Lõplik peatuskorraldus liigub koos hinnamuutustega teie poolt näidatud suunas. Bitcoin bitmex igatseb kauplemisvaadet krüpto ai kauplemine, investeerides investeeringute bitcoini maakler krüptovaluutasse millise krüptorahamaakleri maht on parim.\nAutomaatkrediidi Grupp Binaars Valikud Whatsapp binaarsed valikud.\nMilline on minimaalne summa bitcoini investeerimiseks mida kulub bitcoinidega raha teenimiseks. Bitcoini investeerimisfondide aktsia väärtus ethereum bitcoin investeerimine, usaldusväärsete krüptovaluutainvesteeringute saite kust saate kõrge võimendusega kaubanduse krüpto meis.\nParim kauplemise simulatsioonitarkvara aastal Kasutajad saavad praegu kasutada deebetteenuseid, nagu Maestro ja Visa Electron, või krediitkaarte, nagu Visa ja Master Card.


Goodyear: nädalavahetusel on oodata lähiajaloo kiireimat Le Mansi võidusõitu – Sport | GoodNews\nAvaleht Sport Goodyear: nädalavahetusel on oodata lähiajaloo kiireimat Le Mansi võidusõitu\nGoodyear naaseb pärast pikki aastaid Le Mansile\nViis meeskonda läheb 24-tunnisele ringrajamaratonile Goodyeari rehvidel\nRehvitootja hinnangul on oodata kiirusrekordeid\nGoodyear on üks maailma suurimaid rehvitootjaid. Ettevõtte pakub tööd ligikaudu 62 000 inimesele ja valmistab oma tooteid 46 tootmisüksuses 21 riigis üle kogu maailma. Kaks innovatsioonikeskust Ohios Akronis ja Luksemburgis Colmar-Bergis töötavad selle nimel, et arendada tipptasemel tooteid ja teenuseid, mis seavad oma valdkonnas kõrgeimad kvaliteedistandardid. Lisainfo saamiseks Goodyearist külastage veebilehte kodulehte.\neelmine Kanna rattaga või rulluiskudega sõites kiivrit!\njärgmine Tallinnas toimuv segapaaris kurlingu MK etapp toob kohale maailma tipud


Tarmo Jüristo, Kaupo Koppel: kuidas pidada maksudebatti - Tänane leht\nREPORTAAŽ. Mängurite neoonlinn tõi kohale sajad tuhanded (1) Välismaa\nKarmo Tüür: Zelenskõi valikud – halb ja veel halvem (19) Meie Eesti\nRaske tee säästva metsanduseni\nMetsa tagavara on vaid üks paljudest näitajatest\n«Ma-ilm ja mõnda»: Mis meist saab? (2)\nKaido Kama: Vanadel metsavaledel on pikad jalad (10) Kultuur\nTarmo Jüristo, Kaupo Koppel: kuidas pidada maksudebatti\n4. oktoober 2019, 0:01 4 min lugemist\nEesti maksusüsteemi võiks kriitilise pilguga üle vaadata, aga see pilk ei peaks otsima pelgalt võimalusi lisatulusid leida, vaid võiks olla suunatud kaugemale tulevikku, kirjutavad mõttekoja Praxis juhatuse esimees Tarmo Jüristo ja analüütik Kaupo Koppel.\nPeaminister Jüri Ratas avas septembris maksudebati, küsides, kas Eesti maksusüsteem teenib meie inimesi ja riiki parimal võimalikul viisil. Seejuures ei jäänud palju ruumi kahtlusteks, milline oleks tema vastus sellele küsimusele.\nKuigi ootamatu maksudebati pidamise tõuge tuli vast tuleva aasta eelarve klappima saamise soovist, on algatus – eriti kui tegemist on pikema vaatega – igati tervitatav ja vajalik. Jüri Ratasel on õigus, öeldes, et Eesti maksusüsteem pärineb veerand sajandi tagusest ajast, kui valitsesid teised olud. Nüüd on põhjalikult muutunud nii demograafiline olukord kui ka majanduse struktuur. Maksusüsteem peaks nendega kohanema.\nMilline on rahvastik võrdluses toonasega? Eelkõige vanem ja väiksem. 25 aastaga on vähenenud 15–65-aastaste inimeste arv 200 000 võrra. Teisisõnu on neid, kelle eest tööandja maksab riigile sotsiaalmaksu, kahe Tartu linna jagu vähem. Sotsiaalmaks on aga sihtotstarbeline, see on mõeldud haigekassale ja pensionite maksmiseks. On kõnekas, et samal ajal ei ole vähenenud pensionäride arv: üle 65-aastaseid inimesi on Eestis 90ndate algusega võrreldes 80 000 võrra enam. Seega on sotsiaalmaksu maksjaid vähem, aga seda kasutavaid inimesi rohkem. Kas probleem juba paistab?


Riskijagamise mudel on Eestis edukalt käiku läinud - Meditsiiniuudised\nMöödunud aastal ka Eestis kasutusele võetud riskijagamise mudel on end õigustanud, sest Eesti haigeteni on jõudnud uued ja kallid ravimid, mille soodustamises ilma riskijagamiseta kokkuleppele poleks jõutud. Samas edeneb mudeli laialdasem kasutuselevõtt visalt, kuna tootjad ootavad soodustust taotledes pigem konkreetse hinna kehtestamist.\nMöödunud aastal oli soodusravimite nimekirjas kolm ravimit Diphereline (triptoreliin), Zoladex (gosereliin) ja Incivo (telapreviir), mille eest tasumise võttis haigekassa üle pärast seda, kui ravi oli alustatud tootja kulul ning see oli edukas. Tervishoiuteenuste nimekirjas oli veel kaks ravimit Adcetris (brentuksimab) ja Mepact (mifamurtiid), mida soodustati riskijagamise skeemi alusel. Viiest ravimist kolm olid kasutusel onkoloogias, üks hematoloogias ja üks C-hepatiidi ravis.


CASE STUDY - ettevõtte saadikute arenguprogramm SEB panga näitel - Signe Ventsel\nHäid näiteid ja julgeid tegutsejaid tuleb ikka esile tuua, eks! Just sellepärast, et iga tähendusrikas inimarengu element on saanud tõeks vaid seepärast, et inimesed on üksteisega jaganud lugusid, ideid ja nende ideede nimel on koostööd tehtud.\nMõned nädalad tagasi lõpetasime SEB Panga saadikute programmi. Olen sarnast ettevõtte saadikute arenguprogrammi aidanud arendada mitmetel tööandajatel. Suurem osa ettevõtteid eristab tugev sisemine tööandja bränd. See tähendab seda, et suur hulk tööd on tehtud ning positsioon ettevõtte saadikute programmiga startimiseks on suurepärane. Nii oli ka SEB Pangas.\nKuid kes on ettevõtte saadik üldse ja miks üks ettevõte vajab üldse saadikuid?\nBrändisaadikut võib defineerida kui organisatsiooni fänni, kõneisikut, kes töötab organisatsioonis, mis kannab samu väärtusi nagu ta ise ning tegutseb suure kire ja tegutsemisvalmidusega. Lisaks on ta usaldusväärne teabeallikas, kes ka usub organisatsiooni väärtuspakkumisse ja suhtleb klientide või avalikkusega nii isiklikult kui ka sotsiaalmeedia kanalite kaudu. Ta on uhke selle üle, mida ta teeb ja oskab oma tegevused nähtavaks teha, sest seeläbi võib muuta palju ettevõtte sees, luua ettevõttele nähtavust ja muuta ühiskonda paremaks paigaks.\nEttevõtluskeskkonnas käib suur võitlus selle üle, kes oma sõnumiga toodet ja teenust paremini oskab turundada. Lisaks ettevõtted otsivad erinevaid võimalusi ning investeerivad suuremasse turunduseelarvesse, et olla tööandjana nähtavam ja kõnetada parimaid talente ja hoida oma häid töötajaid, kellega tippe vallutada.\nTihti aga unustame, et ükskõik mida ja mil viisil meeskond teeb – see on turundus. Kui miskipärast on see kaalukas turundustegevus süsteemselt kasutamata ja ettevõtte saadikud, kes kõikidele nendele tegevustele hoogu juurde annavad oma tugeva persoonibrändi ja kirega.\nMida tegime SEB Panga saadikute programmis?\nAlustasime ikka sellest, miks on tööandja bränd ja kuidas ettevõtte saadik selles mainekujunduses väärtust loob ja tõin uuringutega välja, et brändisaadikul on oluliselt rohkem mõju, kui pressiesindajal.\nRääkisime lahti persoonibrändi olemuse ja miks on oluline, et saadikud väga teadlikult oma persoonibrändi arendaksid. Persoonibrändi osas on inimestel valearusaamu ja valehäbisid ja tihti käib mõte peast läbi….ah, mis nüüd mina, eks!\nLäbi coachiva lähenemise vaatasime korraks otsa inimeste hirmudele ja saadikud jagasid üksteisele inspiratsiooni ja julgustust. Hoolimata sellest, et programm toimus virtuaalselt, saavutati tõeliselt hea sünergia ning lugude jagamine ning teineteise toetamine olid isegi digikanalitest tuntavad.\nSaadik on eeskuju, kes mõjutab oma käitumisega teisi ettevõtte töötajaid, seega määrava tähtsusega on oskus olla ennastjuhtiv meeskonnaliige\nSEB Pank tegi investeeringu aja-ja ressurssidega, kus siis mina arengupartnerina aitasin meeskondadel ettevõtte saadikute idee lahti mõtestada, andsin raamistiku, lõime tegevuskavad, läbi erinevate meetodite tõime esile inimeste sisukuse ja ekspertsuse ning sellele järgnesid saadikute julged turundustegevused ja nii need tulemused tulema hakkasid. Juba natuke teistmoodi toimetades paistad sa silma, oled nähtav oma teenusega ning tugevam on ka tööandja bränd. Jaa nii ka juhtus, et minu käest küsiti mitu korda, et Signe kas sa oled nõu ja jõuga SEB Pangas arengupartnerina.\nSeda küsimust oli hea kuulda, sest tehtud töö kandis vilja ja SEB Panga saadikuid märgati – mis saab veel parem olla, kui töötaja on tööandja brändi parim mainekujundaja! Jaa, ma saan öelda, et SEB Pangal on, mida jagada ja on mille üle uhkust tunda.\nKui poleks väljakutseid, siis poleks põnev – lükkasime ümber ka mõned müüdid:\nMulle ei meeldi müüa ja ma ei ole müügiinimene\nKui nüüd aus olla, siis see on kõige levinum stereotüüpne mõtlemine, mida kuulen meeskondade sisekoolitusi tehes ja inimestega vesteldes. Elu on üks suur müük ja müük on õpitav. Edasine saab kõik alguse sellest, kas sul on tõeliselt tahtmist oma suhtumist muuta ja astuda esimesi samme enda väärtuspakkumise näitamiseks. Me tegeleme iga päev ja iga hetk müümisega, kuid nüüd on suur vahe, kas see on hard-core müük või väärtuspakkuv müük ning sellele viimasele soovitangi keskenduda. Me müüme kogu aeg ennast tööandjale, oma ideed koosolekul kolleegile, hommikul lapsele, et miks on hea täna paksem jope selga panna jne jne. Me justkui kõik oleme suunamudijad, aga meie mõjukuse määr on väga erinev. Müügiguru Grand Cardone ütleb, et igasugune müük sõltub 80% ulatuses inimestest ja 20% ulatuses tootest või teenusest. Seega on viimane aeg luua selge pilt endast ja mõelda, kuidas endale müügitaktika selgeks teha.\nMa ei ole superstaar, näitleja ja poliitik, et peaksin arendama persoonibrändi\nInimene on tähtsam, kui toode või teenus – me oleme inimeste äris, mitte toodet/teenuste äris. Seega sinu tugev ja teadlikult disainitud persoonibränd on tugeva konkurentsieelis. Seega kui sul on soov oma elu täiel rinnal nautida, siis on viimane aeg mõelda endast kui brändist ja teha algust selle teadliku persoonibrändi disainimisega. Fakt on see, et võidavad kõik need inimesed, kelle bränd on meeldejäävam, tugevam ja kelle ekspertsus on selgelt tuntav. Juhtimisajakiri Forbes tõstab mitmes artiklis esile, et alusta mõtlemist endas kui brändist ja just nagu Coca-Cola, Nike või hoopis Madonna.\nMul ei ole ühtegi lugu, mida rääkida ja jagada\nSee on ka lause, mida kuulen igal meeskonna sisekoolitusel. Oskus olla tööandja brändi lugude levitaja pole eneseupitamine ega enesekiitlemine, vaid möödapääsmatu oskus, millega näidata ja teadvustada oma väärtust ning kujundada autentset mainet. Ettevõtete meeskondadega koos olles tuleb alati välja erisuguseid väärtuslikke lugusid, kuid ettevõtte veebi -ja karjäärilehelt neid ei leia. Cris Anderson toob raamatus “TED kõnelemise kunst” välja mõjuka mõtte: ideed, mis võiksid lahendada meie rängimad probleemid, jäävad tihti kahe silma vahele, sest inimesed, kelle aju vahel need ideed elavad, pole piisavalt enesekindlad või ei oma piisavalt teadmisi, kuidas neid efektiivselt edasi anda. Lihtne ja tabav mõte, nii ongi!\nKokkuvõtvalt võiks öelda:\nEttevõtte saadikud panevad ogranisatsiooni elama\nSaadikutele tuleb anda tööriistad, mida, miks ja kuidas.\nSaadikuid tuleb koolitada, et nad saaksid aru, kes nad on ja kuidas saadikuna ettevõttele väärtust luua\nSaadikud peaksid tegelema oma persoonibrändi arendamisega, et olla ettevõttes eeskujuks ja seeläbi on julged teistmoodi tegutsejad\nSaadikuks olemine on vabatahtlik ja tegevus ei ole seotud töötasuga, kuid win-win põhimõte on ideestiku aluseks.\nKui alustada tööandja brändi arendamisega roheliselt lehelt, siis soovituseks ütlen, et kiigake, mida teised tööandjad teevad, kuid kujundage oma tööandja bränd ikka lähtudes sellest, kes te tööandjana olete! Olla erinev, tähendab olla ka märgatud, mistõttu tasub alustada tööandja brändingut arendades küsimusest ”Miks töötajad tahavad minu juures töötada?” Kuid bränding ja tööandja bränding võtab aega, see on justkui jooksumaratoniks treeninimine. See vajab head arengupartnerit, kes saadikuid toetaks ja läheneks süsteemselt kõikidest aspektidest. Loomulikult vajab see ka meeskonnaliikmeid, kes ise tahavad saadikuks saada.\nViisin läbi septembris esimese Eesti juhtide persoonibrändi uuringu, kus selgus kaks olulist fakti:\nEsimene fakt, et juhid peavad oluliseks olla ise hea eeskujuna ettevõtte saadikuks, seejärel tulevad ka meeskonnaliikmed selle ideestikuga kaasa.\nTeine kaalukas fakt juhtide uuringust oli see, et nad olid nõus väitega, et meeskonnaliikmete persoonibränd arendamine on ettevõtte edukuse aspektist väga tähtis.\nSEB Panga saadikute programmist mõtted ja kogemused kahelt osalejalt:\nLauri Greenbaum, SEB Panga Agile Coach\nKui ma programmist kuulsin, siis mõtlesin, et wow, see läheb kokku mu isiklike eesmärkidega, ma olen uhke, et töötan SEBs ja miks mitte kuulata ja targemaks saada ja võibolla midagi ka rakendada. Minu suureks üllatuseks oli tegu lahendalt üles ehitatud praktilise koolituse seeriaga, mille käigus õppisin, miks ja kuidas olla saadik ja millisel viisil sellega maksimaalselt väärtust luua endale ja SEBle. Selle käigus õppisin kuidas oma LinkedIN profiil atraktiivsemaks teha, küsisin tagasisidet enda brändi kohta, samuti mõtisklesin, mis on mu „WHY“ ja tegin SWOT analüüsi. Registreerudes arvasin, et tegu on tavalisel powerpoint seeriaga ja minu õnneks üllatusin väga positiivselt. Täielik minset shift, mis minuga toimus oli see, et varasemalt ei julgenud ma töö ajal SEB logodega riietega trennis käia, kartes, et arvatakse, et pangas ei tehta tööd ja käiakse lõuna ajal trennis. Nüüd kannan uhkusega alati just SEB logodega riideid trennis, et näidata, et SEB on nii äge tööandja, et võimalab töötajatel oma aega ise manageerida.\nMerit Kalm, SEB Panga erakliendi müügijuht\nKui ma saadikute programmiga liitusin, siis esimene mõte oli, et oiii ma pean kõik oma sotsiaalmeedia kontod aktiivseks tegema ja kuidas ma küll sinna postitan ja mida üldse tohin postitada. Programmi käigus sain aru, et kui palju tegelikult vaadatakse seal personaalselt sinu enda arengule otsa, sest kõik oraganisatsiooni muutused saavad ju alguse minust. Programm sai küll läbi, kuid tunnen, et sain sealt palju enamat – motivatsiooni ennast esikohale seada ja rääkida rohkem inimestele, mis on hästi, jagada head kogemust, minna võõrale juurde ja teha talle kompliment, kuidas paremaid eesmärke seada ja nippe kuidas oma eesmärke üle vaadata, uusi tegevusplaane luua. Signe on inimene, kes paneb oma olemuselt juba edasi pürgima. Mulle meeldis, et see programm oli rohkem arutelu formaadis, tuligi reaalselt teguteda, saime palju grupitöid teha, oma kogemusi jagada ja suurimad tänud Signele, kes vaevus ka meie sotsiaalmeedia kontosid üle vaatama, jälgima meie tegevust ja andma tagasisidet, mis omakorda andis julgust järgmised mõtted ellu viia. Öeldakse, et eesmärgid jäävad saavutamata liiga suurte ootuste ja hirmu tõttu – ambassadoride programm võttis hirmu ja aitas seada realistlikke eesmärke, millega edaspidi tegutseda, andis reaalsed tööriistad ja tegevusplaanid, mis tulevikus paremini toimiks.\nKokkuvõtte kirjutas saadikute programmi läbiviija,\n#tööandjabränd #saadikuteprogramm #persoonibränd #ettevõttesaadikud #ennastjuhtivinimene\nKui sa tunned, et saan sind aidata ettevõtte saadikute programmi juurutamisel, siis täida allolev kontaktivorm!\nEttevõtte saadikute programm


Rapla Kesklinna Kooli spordisaalid - ESR\nVõimla (pallimängude saal - korvpall, võrkpall, saalijalgpall, sulgpall, saalihoki), aeroobikasaal ja maadlussaal. Lisaks võimalus mängida lauatennist, koroonat, malet, kabet.\nKeskkooli tn 2, Rapla linn, Rapla vald, Rapla maakond\nSports hall (for ballgames) basketball, volleyball, badminton, gymnastics for all, futsal, floorball\nAdditional information Sulgpalliväljakute jooned märgistatakse vajadusel teibiga ja korraga saab maha märkida 3 väljaku jooned. Saalijalgpalliväljaku märgistus puudub, jalgpalliväravad 2x3m olemas. Saalihokiväljaku jooned ja poordid puuduvad, väravad olemas.\n(Aerobics) Studio aerobics and group trainings, gymnastics for all, table tennis, novuss/korona\nArea 80 (m2)\nSimultaneously usable standard corona tables (1.08x1.08m) 2\nOther indoor sports facility draughts, chess\nDescription Fuajees saab kabet ja malet mängida kolm paari. Vahendid saab õpetajalt kehalise kasvatuse kabinetist.\nSports hall with mats wrestling, gymnastics for all\nArea 116.7 (m2)\nLength of the mat covered area 10 (m)\nATO Spordiklubi Volleyball\nMaadlusklubi Hammerlock Wrestling\nMTÜ Rapla Korvpallikool Basketball\nMTÜ Raplamaa Jalgpallikool Football\nMTÜ Tantsustuudio Flex Dancesport\nRapla Judoklubi Judo\nTantsuklubi Mustang Dancing sports


KATRIN LUST ⟩ Miks Tallinki omanikud ise oma uppuvat laeva ei päästa? - Kuuuurija\nMiks Tallinki omanikud ise oma uppuvat laeva ei päästa?\n19. aprill 2020, 19:07\nKATRIN LUST ⟩ Miks Tallinki omanikud ise oma uppuvat laeva ei päästa?\nFOTO: Madis Sinivee / Postimees / Scanpix\nViimase nädala jooksul on palju juttu olnud sellest, kuidas riik võiks aidata sadade miljonitega sellist ettevõtet nagu Tallink. Täpsemalt soovib Tallink riigilt saada erinevatel andmetel kuni 200 miljonit eurot.\nTuletan teile kallid lugejad meelde, et tegemist on üüratute summadega Eesti mõistes. Näiteks kogu Postimees Grupp osteti 2013. aastal umbes 30 miljoni euroga (sellesse tehingusse kuulusid nii Kanal 2, trükikoda Kroonpress ning raadiojaamad ja muu meediaäri üle Baltikumi). Ka Ekspress Grupp - koos Delfi, trükikoja ja ajalehtedega üle Baltikumi- maksab umbes sama palju.\nAga vaatame nüüd lähemalt Tallinki laenu vajadust ja millise "skandaalse" pakkumise tegi LHV (Rain Lõhmus) tegelikult Tallinkile.\nRiigi poolt on täna välja öeldud selgelt, et minnakse appi nendele ettevõttele, kes koroonakriisi tõttu pankadest ja vabalt turult raha ei saa. Seega mõistan, miks tuli LHV laenupakkumine Tallinkile ebameeldiva üllatusena.\nKuna riik on piiranud oma toetuse nende ettevõtetega, kes pankadest justkui raha ei saa, siis LHV pakkumine lõi Tallinki jaoks kaardid sassi- selle loogika põhjal polekski Tallinkil õigust enam riigilt raha küsida.\nLHV pakkumise osas võetakse täna palju sõna ja räägitakse panga riukalikust käitumisest. Ometi tundub mulle, et need inimesed - kes nii räägivad- ei ole ise päris täpselt aru saanud, mida tegelikult LHV Tallinkile pakkus.\nLühidalt pakuti 200 miljonit eurot laenu neljaks aastaks. Tagasimakse tähtaeg oleks olnud koos intressidega nelja aasta pärast ning intresside määr oli 6 protsenti põhiosalt ja kogunenud intresside pealt 2 protsenti.\nIseenesest pole selline pakkumine tänases olukorras kaugeltki halb, kuna ka riigiabi antakse ju tegelikult 6 protsendilise intressiga ehk samuti mitte tasuta.\nMind on pannud selles loos kõige rohkem imestama Tallinki juhatuse esimehe (Paavo Nõgene) appikarje, kuidas Tallinki-sugust Läänemere näkineidu üritatakse nüüd justkui panga poolt vägistada.\nNõgene toob oma jutus välja selle, kuidas LHV soovis võimalust laenuraha muuta Tallinki aktsiateks. Sellega oleks võinud LHV ja temaga seotud fond saada pea kolmandiku Tallinki aktsionärideks.\nMina ei saa aru, miks Nõgene ettevõtte juhina (ta on Tallinki juhatuse esimees, mitte omanik) üldse niiväga muretseb omanike saatuse pärast. Kuna Nõgene on ettevõtte juhatuse esimees, siis tema ainuke ülesanne selles rollis on hoolitseda ettevõtte eest ja seda isegi siis kui omanike huvid peaksid saama kannatada.\nKui me vaatame Tallinki eelmise aasta majandusnäitajaid, siis selgub et ettevõttel on varasid umbes 1.5 miljardi euro eest (laevad moodustavad sellest umbes 1.25 miljardit) ja kohustusi on Tallinkil umbes 700 miljoni euro eest. Seega ettevõtte väärtus omanikele peaks olema umbes 800 miljonit eurot. Ettevõtte turuväärtus börsil on täna umbes 450 miljonit eurot.\nMeeldetuletuseks veel, et veebruaris - enne koroonapuhangut- oli Tallinki väärtus börsil üle 700 miljoni euro.\nMa tahan öelda seda, et LHV pakkumine oli tähelepanuväärne, kuna pank hindas Tallinki väärtust tänases väljakujunenud olukorras ja ka seda milline on ettevõtte raha tagasi maksmise võime nelja aasta jooksul.\nMinusugusel lihtsal inimesel on seda juttu tegelikult kerge mõista. Me kõik saame aru, kui inimene ostab laenuga korteri või auto, siis mõistab ta, et laenu saamiseks on tal vaja sissetulekut ja seda, et kinnisvara või üldse tema vara väärtus ületaks tagatisena laenu summat. Kui inimene oma korteri või auto eest maksta ei suuda, siis võtab -kurb lugu küll- pank korteri või auto päeva lõpuks käest ära.\nTäpselt sama lugu on ju tegelikult ka Tallinkiga. Kui ettevõte saab laenu, siis tuleb tal ikkagi ühel kurval päeval see ära maksta ja samuti tuleb tal eelnevalt esitada tagatised.\nAga mina sain aru, et Tallinki omanikud ei soovi seda, et nende omandit (aktsiaid) puudutatakse. Nemad tahavad ettevõttele küll raha ja kui midagi peaks nihu minema (tänases keerulises olukorras) siis isiklikku vastutust Tallinki omanikud selles kõiges võtta ei soovi.\nMiks Tallinki omanikud ise ei laena oma ettevõttele raha või ei otsi seda oma aktsiate tagatisel?\nTallink on täna börsi ettevõte ja enamus sellest kuulub fondidele ning AS-ile Infortar (Tallinki suuromanike- Pant, Järvelill, Hanschmidt- firma).\nSelle kõige valguses mina küll ei ütleks, et LHV pakkumine oli maailma kõige halvem, seda enam et kindlasti oli selles pakkumises ka läbirääkimiste ruumi.\nLoomulikult on Tallink Eestile strateegiline ettevõte. Nimelt töötab seal kokku 7000 inimest (millest laevadel umbes 5000) ja reisiühendus Soomega on meie riigile sama elutähtis kui on ühendus meie suursaartega nagu Saaremaa ja Hiiumaa.\nKa kaubavedudes on Tallinki roll oluline, kuid taaskord tuleb selles kontekstis mainida, et selle miljardilise käibega ettevõte Tallinn-Helsingi liini käive on umbes 300 miljonit eurot ehk sama palju, kui Tallinkile kuuluva Soome-Rootsi liikluse osa.\nSiinkohal tuletangi meelde, kuidas Eesti firma Tallink üldse sai selle laevaliikluse mõned aastad tagasi. Nimelt ostis ta soomlastelt Läänemere pärli Silja Line kompanii, mis teostab Soome ja Rootsi vahelist laevaliiklust.\nVeelgi huvitavam number on aga see, et kokku moodustas Tallinki miljardilisest käibest 2019. aastal piletimüük ainult 240 miljonit eurot ja kaubaveod 120 miljonit eurot. Enamuse tulust (umbes 540 miljonit) teenis tegelikult Tallink laevadel olevatest restoranidest ja tax-free kauplustest.\nSee on huvitav tähelepanek, sest tekib küsimus, kas Tallink on ikka laevafirma või hoopiski üks suur ujuv meelelahutuskett.\nSellele kõigele mõeldes tuli mulle meelde taas mõne aasta tagune lugu sellest, kuidas meie riik võttis V. Leedolt üle meie saarte vahelised liinid, ostis laevad ning hakkas ise nendega opereerima. Nüüd pakub riik puhvetis ise Saaremaale sõites kiluvõileiba ja kõrvale Viru Valget.\nPraamide ostmiseks ja äri püsti panemiseks kasutati riigile kuuluvat ettevõtet Tallinna Sadam, millest oli meil hiljem tegelikult kõigil võimalus osa saada kui Tallinna Sadama osalus müüdi maha börsil.\nMa mõtlen seda, et kui lähemate aastate jooksul Tallinki hiilgus ei taastu, siis järsku võib juhtuda hoopis see, et Tallinn-Helsingi vaheline laevaliiklus kujuneb täiesti teistsuguseks.\nJuba täna on selge, et Finnairil kannatab küll lennata Tallinn-Helisingi vahel aga hoida käigus suuri reisilaevu ei ole tänase seisuga majanduslikult enam võimalik.\nVeel üks naiivne küsimus. Kuivõrd Eestile on laevaliiklus ülioluline, siis millistel majanduslikel eeldustel võiks näiteks riik ise kahe või ühe laevaga Tallinn-Helsingi vahel opereerida?\nKui seda teha, siis täna on seda otsust teha kõige parem hetk. Kogu maailmas on laevad odavad ja riik võib tänases või homses olukorras isegi rentida Tallinkilt laeva koos meeskonnaga.\nMind hämmastab, et ajakirjanikud pole tervelt nädala jooksul suutnud nendele lihtsatele küsimustele saada vastuseid. ETV otse-eetris ("Esimene Stuudio") aetakse mingit häma.\nOtsesaates istub sinu vastas Tallinki juhatuse esimees ja tal ei ole kuskile ära joosta aga ometi ei suudeta tema käest küsida mitte midagi sisulist ega olulist.\nJa veel, miks Paavo Nõgene (Tallinki juhatuse esimees) ei lähe täna Tallinki omanike juurde ja ei ütle, et ettevõte on uppumas...Tallinki omanikel on täna veel alles 450 miljoni euro väärtuses ettevõtte aktsiaid ja ainuüksi selle rahaga annaks midagi teha.\nAga oma raha eest tehakse arvatavasti hoopis teine plaan.\nMina ei kuulnud Paavo Nõgeselt mitte kordagi ETV "Esimeses Stuudios" mingeid riskianalüüse mustadest stsenaariumitest, vaid vastupidi hoopiski reipal toonil teatati, et ainiti möödunud nädalal alustati uue- 250 miljoni eurose -laeva ehitust.\nKokkuvõte. Tallink on kindlasti Eesti ettevõtluse üks kroonijuveelidest ja see kuidas Eesti mehed on võtnud enda kätte Läänemere suurima laevafirma on samuti suurimat tunnustust väärt. Tavaliselt ostavad rootslased ja soomlased üles meie pankasid ja teisi suuri ettevõtteid, aga Tallink on suutnud tõestada vastupidist.\nKuid siiski - täna ei ole enam 1990ndad ja isegi mitte nullindad - ja just seetõttu peaksid ettevõtte omanikud ja juhid rääkima meiega (avalikkusega) avatult ja hästi selgelt, seda enam kui nad soovivad meilt igalt ühelt paarsada eurot laenu saada.