PEREKOOL – HANNES VÕRNO\nPosted byHannes Võrno LOOD October 2, 2018 October 2, 2018 Posted inUncategorized\nTänaseks on sellest ajast palju vett merre voolanud. Üle kahekümne aasta! Olin valmistumas esmakordselt isaks saama ning omandasin õhinaga kõike, mis selle elusündmusega seondus. Käisime naisega “kolmekesi” ka Keskhaigla sünnitusosakonnas, kus viidi läbi perekooli õpet tulevastele lapsevanematele. See oli väga tore, õpetlik ja kasulik kogemus. Õppisime sünnituse kulgu, mis mille eel ja järel käib. Millised on tähelepanu väärivad nüansid ning kuidas olla terve lapsevanem. Õppisime sünnituse esmaabi ning ühishingamist. See lähendas, lõi hea kindla tunde ning oli vajalik kogu ülejäänud eluks.\nOlen olnud oma kahe kalli poja sünni juures ning osanud nii oma naist kui lapsi sünnituse juures aidata. Need on olnud väga võimsad emotsioonid. Sealt ongi mulle jäänud meelde niisugune instants, nagu perekool. Lugupidamist ja tunnustamist vääriv ning väga eluline ning oluline, terve ja elurõõmsa pere loomisel. Olen kõiki meditsiini- ja haridustöötajaid austanud terve elu ning teen seda ka tulevikus tingimusteta. Nende inimeste panus, läbi kutsumuse, kutseoskuste ja kohusetundlikkuse, kogu ühiskonna toimimises ja edasikestmises, on selge seletamattagi.\nMõni aasta tagasi, ütles üks lähedane sõber, et tema jaoks on saanud väljakannatamatuks, samanimelise netikeskkonna jututuba. Perekool. Ma ei loe internetis kommenteerijate arvamusi juba aastaid ning seepärast tundus see pigem siiski piisk, üldises tasapaksus ja mingit huvi ei pakkunud. Hiljuti, taas läbi tuttavate, kuulsin, et näitlejanna Marika Korolev, oli läbi kohtu saanud õiguse, kahjunõude esitamiseks, anonüümsete ning solvavate kommentaaride postitajate üle Perekoolis. Imetlen, õigemini imestan, et Marika selle teekonna ette võtta viitsis. Kunagi, kui metallikuningas Robert Lepiksonilt varastati auto, ei soovinud ta sellesse enam peale auto pättidelt kätte saamist, sissegi istuda ning polegi tähtis, kuidas see lugu lõppes, igatahes oli Marika väga ennastsalgav. Milleks otsida inimest, kes nagu varas, su nime sopaga määrib või labase mölisemisega anonüümselt haavata püüab? Olen seda paaril korral teinud. See on olnud suhtlemine kõige madalama ja haletsusväärsema seltskonnaga maailmas. Need tegelased on valdavalt “eluülikooli” haridusega. Nad töötavad teenistuja või ametnikuna madalapalgalisel ent stabiilsel riigitööl. Nad on looduse poolt vähese heldusega välimuses ning mõistmisvõimelt lihtsalt nürid ninatargad. Nende kogu info ümberringi toimuva kohta tuleb end meelelahutusportaalideks nimetavate pläustpostituste kanalitest. Neid häirib, et neid tähele ei panda ja seepärast on nad laia ühiskondliku sotsiaalse ebavõrdsuse keskkihi “eestkõnelejad”.\nNii, nagu Üllar Saaremäe filigraanselt kehastatud metsaelanik “Seenelkäigu” filmis, arvavad nad, et “tuntud inimesed” saavad mingisuguses erikaupluses tasuta sisseoste teha ning telemaja puhvetis tasuta süüa. Neil on oma hierarhia. Oma niinimetatud tippudega, kes töötavad mingis riigiasutuses või eraettevõttes, igapäevaselt laua taga istudes ning töötegemise nägu tehes.\nMäletan, kui käisime 2008 aastal letosvetiga Eurovisioonil, oli sõber Toomas Luhats väga löödud, sellest kõigest. Mul õnnestus toona oma häid tutvusi seal kus tarvis, ära kasutades, kiiresti välja uurida, kust need üdini vihkavad ja madala hinnanguga inimese postitatud kraaksatused pärit on, mis Tommi kohta käisid. Ei mingit üllatust. Kolleeg ETV-st… Oma maja inimene! Staažikas ja lugupeetud inimene, kolleegide silmis.\nSealt alates olengi lõpetanud selle varjumaailma eksistentsi olemasolu tunnistamise. Viimati, seda paratamatult uudisvoona Face Bookis peale tulevana, kui käis EOK presidendikampaania, blokeerisin kõik inimesed, kellel vaikimise asemel midagi alandavat, ülbet, mageiroonilist või lihtsalt kohaloleku märgiks, mögiseda oli. Neid sai vist oma mitusada, võibolla lausa tuhat. Ma olen neile kõikidele andestanud, aga ma ei unusta. Ma ei võta neilt blokeeringut maha ja ma ei tea, kas nad elavad või on surnud, sest ma ajalehti ei loe ja “kalmupeeglit” selle tagaotsast ei uuri.\nPraegu, neist siin Korolevi loo valguses, kirjutades, tuleb ausaltöeldes oksendada tahtmise soov. Las see kõik jääb ja on, sest see ei ole minu elu enam.\nOlen viinakuu alguse ja ühe aastapäeva möödumisel, saatnud siira vabanduse ja palve andeks anda, nii Hannes Hansole ja tema pisiperele, kui presidendi kantseleile “Orissaare seenelise” eest.\nMa väsisin selle aasta varakevadel vihkamast.\nOtsustasin elada edasi teise inimesena ja see on hoopis teine elu. See ei ole olnud raske, sest ma ei loe mida ühed kirjutavad ja teised sellest arvavad. Mul on vabadus teada, et perekool on tänuväärne ja väga vajalik õppeklass, mitte kamp karistada saanud kommenteerijaid.\nMIDA TEIE TEATE\nVASTA AUSALT, MACHO MEES


CV Keskus tööpakkumine Nõunik sisekontrolli alal\nNõunik sisekontrolli alal\nTööpakkumise number 431742\n• juhtkonna nõustamine sisekontrolli küsimustes;\n• Ameti tegevusega seotud riskide hindamise korraldamine ja osalemine riskide hindamisel;\n• siseauditi eest vastutava isiku ülesannete täitmine Keskkonnaministeeriumi valitsemisala siseauditeerimise sise-eeskirja mõistes;\n• siseauditite läbiviimine ja nendega seotud aruandluse koostamine;\n• Ameti teenistujate nõustamine korruptsiooniennetusega seotud küsimustes.\n• magistrikraadi või sellega võrdsustatud kõrgharidust, soovitavalt majanduse, õiguse või avaliku halduse erialal, 5- aastast töökogemust keskkonnavaldkonnas avaliku sektori asutuses;\n• avaliku teenistuse seaduse, oma tegevusvaldkonna õigusaktide ja ameti tegevusvaldkondade tundmist, juhtimise, sh kvaliteedi- ja riskijuhtimise ja sisekontrollisüsteemi arendamise, parimate praktikate ja põhimõtete tundmist;\n• eesti keele oskust kõrgtasemel, vähemalt ühe võõrkeele oskust kesktasemel ametialase sõnavara valdamisega;\n• ametikohal vajalike arvutiprogrammide ja töövahendite kasutamise oskust (tekstitöötlus-, tabelarvutus- ja esitlusprogrammi kasutamise oskust kesktasemel);\n• head suhtlemisoskust, sh oskus korraldada koostööd avalike huvide elluviimisel; hea töövõime, sh võime stabiilselt ja kvaliteetselt töötada ka pingeolukorras; kohusetunnet, otsustus- ja vastutusvõimet, sh suutlikkust võtta iseseisvalt vastu otsuseid oma ametikoha pädevuse piires, võimet näha ette otsuste tagajärgi ja vastutada nende eest; intellektuaalset võimekus, sh olulise eristamise oskust ning analüüsivõimet;\n• autojuhilubade olemasolu.\n• vastutusrikast, huvitavat ja mitmekesist tööd;\n• eneseteostusvõimalust arenevas organisatsioonis;\nPalk: alates 1330€ bruto\nKontaktisik Erik Kosenkranius, Sigrit Meister\nAadress Narva mnt 7a, Tallinn, 15172 Harjumaa\nLisainfo telefonil 502 9524, 5693 4626\nCV koos motivatsioonikirjaga palume saata hiljemalt 31. juuli 2016 aadressile sigrit.meister[at]keskkonnaamet.ee\nAmeti juhtkonna nõustamine sisekontrolli alastes küsimustes, sisekontrollialaste põhimõtete väljatöötamine ja rakendamine, sh siseauditite läbiviimine eesmärgiga anda hinnang ameti tegevuse seaduslikkuse, säästlikkuse, tõhususe ja sisekontrollisüsteemi toimimise kohta ning ettepanekute tegemine sisekontrollisüsteemi täiustamiseks.


SÖÖK & JOOK | EVEA - Eesti Väike- ja Keskmiste Ettevõtjate Assotsiatsioon\nEVEA on sõlminud koostöölepingud Eesti parimate restoranide ja catering-firmadega, kus EVEA liikmed saavad pidada ärilõunaid või kust tellida vajaminev söök pidulikeks vastuvõttudeks 10-20% soodustusega. Soodustused kehtivad EVEA liikmele ning tema laudkonnale. EVEA soodustuste kasutamise eelduseks on liikmemaksuvõla puudumine. Liikmemaksu seisu saab kontrollida kirjutades aadressile: raamatupidamine@evea.ee. Et EVEA partner-restoranid saaksid teha Sinu ärikohtumise ja einestamise võimalikult meeldivaks ning sujuvalt kulgevaks, palume võimalusel oma saabumisest telefoni teel ette teatada.\nCarmen Catering, Tallinn\nCatering-teenuse tellimine läbi e-poe eCarmen (https://pood.carmen.ee/et/shop), soodustus 10% tavahinnast sooduskoodi sisestamisel. Loe lähemalt siin!\nSoodustus Foodproffi (http://www.foodproff.ee) toitlustuselt 15% (catering, suupisted, kohvipausid, peielauad jms). Loe lähemalt siin!\nRestoran Allee, Tallinn\nRestoran Allee (https://www.alleerestoran.ee/) soodustus EVEA liikmetele -10% a la carte menüü hindadest. Loe lähemalt siin!\nPS! Kui Sina EVEA liikmena soovid olla siin nimekirjas, palun anna endast teada teenused@evea.ee.


maarja blogi: me gusta\nMulle väga meeldib Nouvelle Vague'i versioon loost "In a Manner of Speaking". Ma pole suur bossa sõber, aga see on nii ilus. Originaal on see - bossa on parem kui kaheksakümnendad. Tegelikult, nii karmi üldistust ei tasu teha. Samas "kaheksakümnendad on parem kui bossa" ei ole ka päris õige väide.\nKaheksakümnendad on parem kui bossa.\n"In a manner of speaking" on kaheksakümnendatest.\nBossaversioon on parem.\nJa mulle meeldib, kuidas Annie Lennox laulab "Don't let it bring you down'i", aga siiski-siiki on Neil Youngi originaal hääm. Aga sellest ei järeldu tingimata, et seitsmekümendad on paremad kui üheksakümnedad.\nJa mulle meeldib see auto-reklaam, mis Jaapani telekas jookseb. Surm ütleb: "Sorry." Ja pärast tal nii piinlik nägu peas.


Kes me oleme? – Keila Kooli Õpilasesinduse Blogi\nTere armsad! Siin paljastame veidi Keila Kooli ÕE blogi telgitaguseid ehk siis lühitutvustus meist endist. Esitasime blogiliikmetele mõned küsimused ning kõik vastasid neile oma vaatenurgast. Lisasime ka pilte, et nime taha tuleks nägu.\nKuigi kõik meie tiimis on võrdsed, tutvustame teile esimesena meie väga rõõmsameelset ja tragi blogibossi.\nHei! Minu nimi on Carolin Liis. Käin 11. klassis, julgeolekusuunas. Oma vabadel päevadel, mida ei ole just väga palju, meeldib mulle lihtsalt puhata ja oma mõtetes uidata. Aega väljaspool kooli sisustan päris tihedalt. Tegelen enamasti muusika ja tantsimisega. Minu veidruseks võib pidada näiteks seda, et keegi ei mõista, kuidas suudan 24 tunniga päevas nii palju teha. Arvatakse, et mind on kaks. Üks lahe spioonisari, mida vaataks uuesti, on “Quantico”.\nMinu nimi on Brita. Olen eesti keele ja kirjanduse õpetaja. Blogimeeskonnas on minu ülesandeks keeletoimetada tekste enne, kui need lugejani jõuavad. Kui parasjagu tööd ei tee, meeldib mulle väga teatris ja kinos käia. Et ennast tasakaalus hoida, naudin joogaga tegelemist. Üks parimaid viise vaba aja veetmiseks on kohtuda ja midagi koos teha nii lähedaste kui ka uute ja huvitavate inimestega. Inimsuhete toimimine on minu jaoks ikka paeluv olnud, mistõttu tunnen suurt huvi psühholoogiateemade vastu. Püüan oma teadmisi selles valdkonnas jõudu mööda täiendada erinevate inimestega suheldes, koolitustel käies ja raamatuid lugedes. Mida aeg edasi, seda rohkem tunnen, et minu kiiks on kerge irooniaga huumor, mida kõik ei mõista, aga selle-eest on lihtne mõistjate hulgast oma inimesi ära tunda. Naudin vabal ajal väga ajaloolise draamasarja “Koduigatsus” vaatamist ning ikka ja jälle võin lugeda Mihhail Bulgakovi teost “Meister ja Margarita”.\nYeu! 😛 Nimeks on mul Diandra. Keila Koolis olen viimast aastat ehk käin 12. ettevõtlus klassis. Olin eelmisel aastal meie tiimi boss ja sellel aastal andsin teatepulga edasi endast nooremale Carolinile. Vabal ajal armastan sooja teki all koos teega sarju/filme vaadata või raamatuid lugeda. Ma armastan kuule ja tagasi loomi ning tätoveeringuid. Lisaks koolitundidele käin nii tihti kui võimalik tugiõpilasteringis TORE ja töötan poolekohaga H&M’is. Sõbrannad on öelnud, et suudan ükstapuha millise riietumisstiili, soengu etc välja kanda ja ma oletan, et see on positiivselt veider. Minu lemmikraamat on “Dorian Gray portree” ja lemmikfilm “Hacksaw Ridge”.\nHei! Ma olen Marleen, olen 16-aastane ja õpin 10.e klassis. Ma olen tohutult seiklejahingega, seega kui keegi mulle mõne julge plaani välja pakub, ei jää see kindlasti teostamata.Mulle meeldib oma vabal ajal magada, kokata ning kohati veedan ma päevad ja ööd „Grey anatoomiat“ või muid sarju vaadates. Ma ei tea, kas see nüüd päris veidrus on, aga mulle külla sattudes võib märgata seda, et mul on absoluutselt kogu aeg ruloo akna ees, kuigi päike ja päevavalgus selles mõttes meeldib mulle tohutult. Kui ma peaksin mõne raamatu uuesti läbi lugema, siis oleks see vast “Alaskat otsides”, mille autoriks on John Green, ning sarjdest arvatavasti “How I Met Your Mother”.\nTsaukalauka! Minu nimi on Alice, olen 15 ja käin 9.a klassis. Vabal ajal tegelen ma tantsimisega, joonistamisega, arvutimängude mängimisega ja ka sarjade binge-vaatamine ei jää unustusse. Pean ennast inimöökulliks, sest mind saab tõonäolisemalt kätte kell kolm öösel kui kümme hommikul. Sari, mida ma võiksin uuesti vaadata veel sada korda, on „Viikingid“.\nOlen Carinee ja käin hetkel 9.c klassis. Väljaspool koolitunde olen tegelenud juba 7 aastat võistlustasemel ratsutamisega ning natuke ka lohesurfiga. Lisaks armastan tohutult veel pildistada, eriti loodust ja inimesi, hakkasin ka sellest aastast ennast selles valdkonnas veel täiendama erinevate kursuste ja koolitustega. Sari, mida uuesti vaataks, on kindlalt „Game of Thrones“. 🙂\nHeihei! Olen Ceitlin, 18-aastane ning õpin 12. ettevõtluse klassis. Vabal ajal meeldib jooksmas käia, aga ka sõpradega looduses seigelda. Kuid üldiselt pärast koolitunde meeldib siiski kodus chillida ning endale head ja paremat kokata. Olen suur loomaarmastaja ja suur muusikakuulaja, seega kodus mängib mul alati raadio või kuulan mõnda head playlist´i. Sari, mida uuesti vaataksin, on kindlasti „Game of Thrones“ ja raamatusari, mida võiksin lugema jääda, on „The Mortal Instrument“ sari.\nEloo! Mina olen Eliisabet, 15-aastane 9.b klassi õpilane. Vabal ajal meeldib mulle mängida videomänge , olla vabatahtlik ja tegeleda filmindusega. Alatasa küpsevad mu peas uued lühifilmi ideed. Väljaspool kooli tegelengi filminduse ja näitlemisega ja alustan sel aastal ka rahvatantsus. Minu suurimaks veidruseks võib pidada seda, et mõtlen alatasa asjad hullemaks kui need tegelikult on, ja pärast üllatun, et polnudki nii jube. Raamat, mida kindlasti loeksin uuesti on “After” („Pärast“) ja film, mida vaatan mitu korda üha uuesti ja uuesti, sest see on uskumatult hea, on kindlasti ’’Now you see me II’’.\nEloo!! Olen 15-aastane Erle ning käin 9.a klassis. Vabal ajal hindan aega, millal saan oma sõpradega koos olla. Väljaspool kooli tegelen tantsimisega ja olen suur loomade fänn, eriti jumaldan kasse. Minu kiiks on see, et parandan teisi, kui keegi midagi grammatiliselt valesti ütleb. Kuna mulle meeldivad armastusfilmid, siis võiksin alati vaadata filmi „Ettepanek“.\nMinu nimi on Greete-Liis ja käin 10. ettevõtluse klassis. Vabal ajal meeldib mulle filme vaadata, sõpradega aega veeta ja mõnikord võib mind leida ka raamatut lugemas. Väljaspool koolitunde tegelen ma palju spordiga ning enamus ajast kulub mul tantsimisele ja sellega seonduvale. Mulle meeldib palju naerda, tihti naeran isegi liiga palju. Olen väga suur komöödiafilmide fänn ning võiksin kõiki filme, kus mängib Eddie Murphy, uuesti vaadata.\nHei! Mina olen Helena Jõgi 10.e klassist. Pärast kooli käin ma linnas Nuku stuudios ja tantsimas. Hakkasin sel aastal ka laulmist õppima (need, kes mind tunnevad, ilmselt naeravad). Filmid on minu suur kirg. Vaatan hea meelega kõike, õudukatest multikateni. Minu veidruseks on see, et kannan pidevalt oma 5-aastase venna sokke. Lemmikraamat on mul “Poiss, keda kasvatati nagu koera”, kuid ma ei soovitaks seda raamatut kellelegi.\nHeihei! Minu nimi on Kathreen, olen 15-aastane ja käin 9.a klassis. Vabal ajal tegelen tantsimisega, vaatan hästi palju telekat ja olen lihtsalt aktiivne. Väljaspool koolitunde sisustan oma aja sõprade, trenni , söömise ning kõva häälega kodus laulmisega. Minu väikseks kiiksuks on see, et mulle ei meeldi, kui inimesed teevad vasaku käega patsu.\nLemmikfilmiks on mul “21 jump street”, mida võiksin korduvalt uuesti vaadata.\nHeihopsti! Nimeks on mul Kätlin, olen 18-aastane ning käin 12. ettevõtluse klassis. Kui ma ei ole koolis, võib mind leida Niitväljalt tallist, mis on olnud osa mu elust juba 11 aastat. Nädalavahetustel käin Solarises Juustukuningates tööl. Mulle meeldib lugeda raamatuid ning sarju vaadata. Olen väga suur küünlaarmastaja ning ülimalt jutukas. Ma ei suudaks elada ilma oma poolvääriskividest käevõrudeta. Filmid, mida võiksin lõpmatuseni vaadata, on “LOL” ja “Grease” ning raamatud, mille lugemisest ma ei väsi, on „Labürindijooksja“ sari.\nHeihei! Minu nimi on Marie-Mette, olen 15-aastane ja käin 9.b klassis. Vabal ajal meeldib mulle vaadata sarju ja filme, vahel ka lugeda. Käin muusikakoolis, kus õpin klaverit. Mängin ka trumme ja kitarri. Peale selle meeldib mulle väga reisida ja uusi kohti avastada. Uuesti vaataksin filme “Interstellar” ja “Lion”.\nMa olen Marleen Sähka ja õpin 10.e klassis. Tegelen paljude hobidega, nagu tantsimine, laulmine ja joonistamine, ja vabal ajal meeldib raamatuid lugeda. Ma loeksin uuesti “Punast kuningannat”. Mu veidrus on see, et ma ei suuda kaua aega olla ühe koha peal või tegeleda samade asjadega.\nHeihopsti! Ma olen Pauli Nathan. Käin 10. ettevõtlus klassis ning olen 17-aastane. Väljaspool kooli olen Tartus suudlevaid tudengeid vaatamas või pargipingil Vaiko Eplikut kuulamas. Muusika ja kultuur on minu elumõte. Olen vahel natuke liiga otsekohene, aga alati salliv. Meeldib tohutult reisida ja uusi kohti avastada. Lemmikfilm, mida olen umbes 10 korda näinud on “When Harry met Sally”. Peace!\nMinu nimi on Sten-Erik, olen 16 aastat vana ja käin 10. julgeolekuklassis. Väljaspool kooli võib mind leida rula pealt, kaamera tagant või noorpäästja särgis toimetamas. Minu üheks veidruseks võib pidada vajadust kogu aeg uusi jalanõusid osta. Lemmikraamatu- ja -filmisarjaks on mul kindlast “Troonide mäng”.\nTänu sellele postitusele saime ka meie üksteise kohta rohkem teada ning usume, et blogi lugemine on nüüd teile südamelähedasem.\nPildid: Marleen Kose


Charlize Theron, kes kasvatab poega Jacksonit tüdrukuna - Kuulsuste Vanemad\nCharlize Theron, kes kasvatab poega Jacksonit tüdrukuna\nCharlize Theron kasutab haruldast võimalust avada oma pereelu Belgias uus intervjuu Päevapost. Väljalaskeavaga vestluse üks pilkupüüdev detail on Theroni paljastus, et tema vanem laps, 7-aastane Jackson, on transsooline.\nNäitlejanna sõnul määrati Jackson sündides meheks, kuid ütles talle kolmeaastaselt, et ta on tüdruku sõnul Päevapost.\n'Jah, ma arvasin, et ka tema on poiss,' räägib Theron väljaandele. 'Kuni ta vaatas mind, kui ta oli kolmeaastane, ja ütles:' Ma ei ole poiss! '\nKuulujutud ja fotod Jacksonist, kellel olid pikemate, punutud juustega seelikud ja kleidid, panid paljud uskuma, et Theron kasvatas just oma poega tüdrukuna. Kuid intervjuu paljastused näitavad, et see oli palju sügavam ja aktsepteeriv, kui ainult 'kummalistest' lapsevanemate kuulujuttude veergudest kirjutada.\n'Nii et te lähete! Mul on kaks ilusat tütart, keda, nagu iga vanemat, tahan kaitsta ja tahan jõudsalt näha, ”jätkab Theron. 'Nad on sündinud see, kes nad on ja kus täpselt nad asuvad maailmas, kui nad suureks saavad ja kes tahavad olla. Ja ma teen kõik endast oleneva, et minu lastel oleks see õigus ja et tema sees oleks kaitstud. ”\nMinu kuum blond kohting ja mina. Samuti ... üllatus & zwj;  #Oscars\nPostitus, mida jagas Charlize Theron (@charlizeafrica) 24. veebruaril 2019 kell 20:39 PST\nTheron adopteeris Jacksoni 2012. aastal ja järgnes 2015. aastal koos oma teise tütre Augustiga jätkab emale krediidi andmist õpetamise ja selle eest, et ta kasvava inimesena oleks tolerantne ja aktsepteeriv.\n& ldquo; Tead, ma kasvasin üles riigis, kus inimesed elasid poolte tõdede, valede ja sosistamiste abil ning keegi ei öelnud midagi otse, ja mind kasvatati väga konkreetselt, et ma poleks selline, & rdquo; Näitlejanna arutas väljaminekuga. & ldquo; Ema õpetas mulle, et peate rääkima; peate teadma, et kui see elu on läbi, olete elanud teile meelepärase tõe ja sellest ei saa tuleneda midagi negatiivset. & rdquo;\nFox News lisab et Theron on juba aastaid LGBTQ õiguste kaitsja. Näitlejanna teatas Vaade aastal 2009, et ta ei abiellu enne, kui kõigil USA-s on õigus abielluda.\n'Mul on nii palju geisid ja lesbisid sõpru, kes tahaksid nii väga abielluda, et ma ei saaks iseendaga magada,' rääkis ta saate saatele.\nTõenäoliselt ei taha Theron abielluda niipea. Vaatamata kuulujutud, et teda oli Brad Pitti juures märgatud, paljastas näitlejanna, et on olnud üsna pikka aega vallaline.


Kanakulle tuleb Eestis tõhusamalt kaitsta – Loomaveeb.ee\nKeskkonnaamet kinnitas kanakulli kaitse tegevuskava aastateks 2022–2026. Kavaga seati eesmärk suurendada viie aastaga pesitsevate kanakullide populatsiooni vähemalt 500 paarini ja tagada vähemalt poolte teadaolevate elupaikade kaitse kaitstavatel aladel. Eestis pesitseb hinnanguliselt 400–600 paari kanakulle, kuid eelmise sajandi lõpul oli arvukus pea kaks korda suurem. Kanakull kuulub II kaitsekategooriasse ja on Eesti Punases Nimestikus arvatud ohualtite liikide hulka, kuna tema arvukus on madalseisus.\n„Inimtegevus on aastate jooksul looduslikku mitmekesisust ja liikide elupaiku palju mõjutanud. Seetõttu on eriti oluline praegu pöörata tähelepanu nii madalseisus liikide nagu kanakulli kaitsele, kuid hoida ka neid, kelle seisukord meie looduses on veel hea,“ sõnas Keskkonnaameti peadirektor Rainer Vakra.\nKanakull on ilmselt üks kõige enam vaenamise tagajärjel kannatanud linnuliike Eestis. „Veel 20. sajandi keskel soovitati kanakulli kui igati kahjulikku liiki igal võimalusel tappa. Tänapäeval on aru saadud, et röövlindudel on looduses oma oluline roll ning nende hävitamine muudab liikide looduslikku tasakaalu,“ selgitas Keskkonnaameti liigikaitse büroo juhataja Marju Erit.\nKuuldes nime kanakull, tekib paljudele ettekujutus linnust, kes murrab kodukanu. Kodukana osatähtsus kanakulli saagis on tänapäeval siiski väike, oluliselt rohkem kurja teevad kanadele-kukkedele rebane ja tuhkur. Vabalt peetavate kanade osakaal on samuti vähenenud ja linnugripi leviku ennetamiseks tuleb kanu hoida nii, et nad looduslike lindudega kokku ei puutu. Looduses on kanakulli toiduks eelkõige vareslased nagu hallvares, pasknäär, hakk ja harakas, samuti tuvid ja kanalised, näiteks laanepüü ning teder. Kanakull eelistab pesitseda vanades, peamiselt üle 60-aastates okasmetsades ning peab saagijahti nii metsaaladel kui ka kultuurmaastikus. Kanakull on pikaealine liik, kes elab aastaid samas piirkonnas. Oma pesitsusterritooriumile rajab ta ühe või mitu pesa, mida ta võib erinevatel aastatel vahetada.\nKanakulli peamised ohutegurid Eestis ei ole viimasel kümnendil muutunud – need on endiselt pesapaikade hävimine, toidubaasi vähenemine ja pesitsusaegne häirimine. Kuna kanakull eelistab pesitseda vanades metsades, siis on paratamatult tema elupaikadele ohuks üha suurenev raiesurve, mis toob kaasa peamiste ohutegurite võimendumise ja koosmõju. Seetõttu ei suudetud eelmisel tegevuskava perioodil kanakulli arvukuse suurendamise eesmärki täita. Uue kaitse tegevuskavaga seati samuti eesmärgiks, et viie aasta pärast on pesitseva asurkonna suurus kasvanud ning arvukushinnang on 500–700 paari. Lisaks peavad vähemalt pooled teadaolevad elupaigad olema kaitstud kaitstavate alade koosseisus.\nKeskkonnaameti liigikaitse büroo juhataja sõnul on seatud eesmärgi saavutamisel üks oluline tegevus esinduslike kanakulli pesapaikade kaitse alla võtmine püsielupaikadena. „Seal on elupaigad kaitstud raiete eest ja tagatud on paremad tingimused ka kanakulli saakobjektidele. Sellele eesmärgile oleme juba lähenemas – keskkonnaminister algatas 2021. aasta lõpus 41 uue kanakulli püsielupaiga moodustamise või laiendamise ning nende kaitse alla võtmisel on kaitstud 57% liigi teadaolevatest elupaikadest,“ tõdes Marju Erit.\nTegevuskava näeb ette selgitada välja kanakulli täpsema elupaigakasutuse, saagi koostise muutused, erinevate raieviiside mõju ja paljud muud tegevused. Kõikide kanakulli pesapaikade riiklik seire toimub üldjuhul igal kolmandal aastal. Tegevusi viivad ellu Keskkonnaamet ja Keskkonnaagentuur koos teadlaste jt huvilistega. Kõige rohkem kanakulli elupaiku on teadaolevalt Harju- ja Tartumaal, kõige vähem aga Järva- ja Jõgevamaal. Seni on kaitstud kõige rohkem elupaiku Tartu- ja Pärnumaal. Uusi püsielupaiku on kavas kõige rohkem moodustada Harju- ja Saaremaal.\nKanakulli kaitse tegevuskava põhikoostaja on Eesti Maaülikooli vanemteadur ja Eesti Ornitoloogiaühingu liige Ülo Väli. Kavaga saab tutvuda Keskkonnaameti kodulehel .\nInfo kanakulli vaatluste kohta on oodatud loodusvaatluste veebilehe või äpi kaudu. Vaatlusi, sh infot surnult leitud kanakullide kohta võib saata ka Keskkonnaametile e-aadressil info@keskkonnaamet.ee.\nSeotud lugu: RMK kanakullikaamera alustas ülekannet


Kaunilt alanud olümpia kvalifikatsiooniturniir sai Eesti 3×3 naiskonna jaoks kurva lõpu – Korvpall24.ee\nAvaldatud 29.05.2021; 23:50\nAutor Siim Semiskar 29.05.2021; 23:50\nEesti 3×3 naiskond mängis täna otsustavaid Tokyo OM-kvalifikatsiooniturniiri alagrupimänge, kus pidi tunnistama nii Ungari kui Valgevene paremust, mis tähendas, et uks veerandfinaali jäi eestlannadele suletuks.\nTänases esimeses kohtumises läksid Anna Gret Asi, Merike Anderson, Jane Svilberg ja Kadri-Ann Lass vastamisi Ungarile, kellele tuli alla vanduda tulemusega 10:21, kirjutab Basket.ee.\nMeie naiskonna viimaseks õlekõrreks olümpiale pääsemisel jääb järgmisel nädalavahetusel Ungaris toimuv lisakvalifikatsioon, kus kuue võistkonna seast pääseb Tokyosse ainult võitja. Lisakvalifikatsioonile pääseb Eesti vaid juhul, kui Austria turniiri TOP3 sekka saab kas Ungari või Jaapan.\nPrevious Post Kadrina Karud seljatanud KK Viimsi/Noto krooniti Saku I liiga meistriks\nNext PostEesti 3×3 koondis võitis hooaja koduse avaetapi; Rait-Riivo Laane: nüansid vajavad veel kõvasti lihvimist


Politseinädal – Elva Elu\nElva Elu Send an email 26. Sep 2018\n620 Ühe minuti lugemine\nPolitseile laekus teade, et 18. septembril varastati Elvas J. Kärneri tänava tööriistakuurist Merida Scultura maanteeratas. Kahju on selgitamisel.\nseptembril teatati, et Elva vallas Noorma külas on sisse murtud suvila kõrvalhoonesse, kust varastati heinalõikur. Kahju on 300 eurot.\nseptembril kella 00 30 paiku öösel teatati politseile, et Elva linnas Valga maanteel asuvasse tanklasse sõitis kollase Mercedesega joobes juht, kes rammis esmalt tankerit ning seejärel püüdis lahkuda. Teatele reageerinud politseipatrull peatas joobes sohvri teekonna, ta kõrvaldati juhtimiselt ning toimetati kainuskontrolliks haiglasse ekspertiisi. Juhtunu selgitamiseks alustas politsei kriminaalmenetluse.\nseptembril kella 13 paiku juhtus liiklusõnnetus Tartumaal Nõo alevikus Nõo – Tamsa maantee ja Veski tn ristmikul, kus alkoholijoobes 40-aastane mees kaotas kontrolli mootorratta Aprilia Shiver 750 üle ning sõitis vasakule teelt välja. Juht toimetati Tartu Ülikooli Kliinikumi kontrolli.\nseptembril kella 14.45 ajal teatas 82-aastane vanahärra häirekeskusele, et sõitis Elva vallas Tammiste külas ristmikul otsa liiklusmärgile. Politsei tuvastas sündmuskohal, et eakas mees oli kaine ning omab juhtimisõigust. Esmase info kohaselt ei pruukinud eakas mees ristmikule jõudes liiklusmärki kuigi hästi tähele panna ning manööverdas sellele pihta. Õnneks inimesed ses õnnetuses viga ei saanud. Ent tasub märkimist, et eakamad autojuhid peavad kriitiliselt hindama oma sõiduvõimekust ning kui reaktsioon ei ole piisav ning tähelepanu napp, tuleks nii enda kui teiste ohutuse tagamiseks autorooli mitte minna. Oluline roll on siin ka eakamate inimeste noorematel lähedastel, kes saavad olukorra hindamisel abiks olla.\nseptembri hommikul kella 8 paiku teatas murelik inimene häirekeskusele, et Tartumaal Nõo vallas Meeri külas vingerdab teel sõiduauto Volkswagen, mille juht võib olla joobes. Veel enne, kui politsei sündmusele reageerida jõudis, teatas sama inimene, et tema ees liikunud ning pidevalt vastassuunda kaldunud sõiduauto sõitis teelt välja teepervele ning rammis maha ühe helkurposti. Asjaolude selgitamisel ilmnes, et Elvast Tartu poole suundunud Volkswageni roolis olnud 31-aastane mees oli roolis tukkuma jäänud ja seetõttu enne kraavi sõitmist ka ohtlikke manöövreid teinud.\nSündmuskohal töötanud politsei tuvastas, et masina roolis olnud mees oli kaine ning omab juhtimisõigust. Mees oli autos üksinda ning õnnetuses ta viga ei saanud. Politsei toonitab, et autorooli tohib istuda üksnes puhanuna, sest unisuse käes vaevlev juht on liikluses endale ja teistele sisuliselt sama ohtlik kui joobes juht. Tema tähelepanuvõime ja reaktsioonikiirus ei ole piisav, et võimalikke ohtusid vältida ning turvaliselt ühest sihtpunktist teise jõuda. Antud juhul oli tegu õnneliku õnnetusega, sest otsekui juhita maanteel liikunud sõiduk võinuks enesega teelt välja tuhisedes kaasa viia nii sohvri kui ka teiste kõrvaliste elud.


Müüa korter, 3 tuba, Tähe 14, Jõgeva linn, Jõgeva vald, Jõgevamaa - Kinnisvaraportaal KV.EE\nMüüa korter, 3 tuba - Tähe 14, Jõgeva linn, Jõgeva vald, Jõgevamaa\nAadress enne haldusreformi Tähe 14, Jõgeva, Jõgevamaa\nSuurepärase asukohaga 3-toaline korter rõduga!\nLisainfo: rõdu 3 m², parkimine tasuta, mööbli võimalus, pakettaknad, parkett, panipaik, seinakapp, uus elektrijuhtmestik\nMüügil on ilus läbi maja planeeringuga 3-toaline korter 5-kordse maja 2. korrusel. Korteri koosseisu kuuluvad: köök integreeritud mööbli/tehnikaga, elutuba, kaks magamistuba, san. ruum, esik, rõdu vaatega rohelusse ning keldriboks.\n1988. ehitatud 5-kordne maja. Maja ümbrus ning trepikoda alati puhas ja hoolitsetud. KÜ koosolekul võeti vastu otsus, et hakata teostama renoveerimis töid järk-järgult lähtudes maja vajadustest ja teha pikemaajaline tegevuskava.\nKÜ kokkuleppel kuulub korterile kindel parkimiskoht maja sisehoovis.\nLäheduses mitmed kauplused: Selver ca 500 m, Grossi toidukaubad ca 200 m. Lasteaed ca 300m ning kool ja haigla ca 500 m kaugusel. Rongiühendus Tartu-Tallinna liin, peatus 1 km kaugusel. Bussipeatus ca 800 meetrit majast.\n~ 270m Jõgeva Lasteaed Rohutirts\n~ 1130m Jõgeva Lasteaed Karikakar\n~ 1430m Jõgeva Aleviku Lasteaed\n~ 150m Jõgeva Elementary School\n~ 360m Jõgevamaa Gümnaasium\n~ 3510m Ave Autokool OÜ\n~ 300m Piiri\n28 000 € 429 €/m2\nTere Soovin saada rohkem informatsiooni KV.EE'st leitud kuulutuse kohta - Müüa korter, 3 tuba - Tähe 14, Jõgeva linn, Jõgeva vald, Jõgevamaa Vastust ootama jäädes\nTube 3 | 42.8 m²\nSaadan ebakorrektse kuulutuse: http://www.kv.ee/2965200 Kommentaar:


Organic Estonia eestvedaja: Eesti mahepindala on suurenemas üle - news\nTuginedes Põllumajandusametile laekunud infole korjealadest, on Eesti mahepindala suurenamas üle miljoni hektari ehk 1 150 576 hektarit. Mahekorjeala on vaba kemikaalidest, pestitsiididest ning GMOst, vastavalt mahepõllumajanduse kriteeriumitele.\nOrganic Estonia eestvedaja: Eesti mahepindala on suurenemas üle miljoni hektari\nSee on suurepärane uudis nii kohalikele eestlasele, kui meie riigi külalistele, sest teadmine, et pea 30% riigi pindalast on kemikaalidest puutumata, lubab maasikaid- mustikaid muretult metsas suhu pista, ning annab võimaluse meie puhtaid loodusressursse kasutada nii toidus, loodusfarmaatsiatööstuses jne.\nPõllumajandusameti kaudu registreeritakse lisaks mahepõllumaale ( 170 790 ha, 2015a) ka korjetegevus metsaaladel. Ettevõtted, kes soovivad tegeleda just mahesaaduste korjega ning müügiga, peavad olema Põllumajandusametis registreeritud ning tunnustatud.\n2015. aastal oli korjega tegelevaid ettevõtteid 38 ning looduslikke korjealasid 93 148 hektarit.\n2016. aasta kevadel oli taotluse esitanud ettevõtete arv 46 ning korjega soovitakse tegeleda 1 057 428,83 ha ulatuses rohkem.\n"Usun, et Eestis peabki suurenema esmalt mahepindala nii põllu- kui ka metsaalal ning seejärel on loomulik, et kasvab ka toodangumaht vastavalt maailma suundumusele," kommenteerib Kulderknup. "Täna on mahetoodangu nõudlus suurenenud pidevalt paljudes Euroopa riikides nagu Saksamaa, Prantsusmaa, Taani, samuti kolmandates riikides. Ennustatakse, et mahetoodangu osakaal tavatoodangus kasvab maailmas ca 14% aastas." Aastatel 1999-2014 kasvas mahetoiduturg viiekordseks. Ülemaailmse mahepõllumajandussorganisatsiooni IFOAM ning uurimisinstituudi FIBL iga-aastane "orgaaniline monitor" näitab mahetoidu kasvutrendi jätkumist.\n"Esimeseks põhjuseks võib pidada inimeste suuremat tähelepanu oma tervisele ning teadlikkuse kasvu seost otseselt toiduga. Teiseks on negatiivset tähelepanu saanud keemilised taimekaitsevahendid ning väetised, mille jääkide osakaal meie toidus on omakorda märgatavalt kasvanud, eriti veel imporditud toodetel,"selgitas Mahe-Eesti eestvedaja Krista Kulderknup.\nEestile on paljud riigid eeskujuks mahepõllumajanduse arengu ning innovatiivsete tehnoloogiate poolest. Meie riigi väiksus ning paindlikkus peaks suutma maailma parimad praktikad operatiivselt Eestile kohaldada ning kaasa aidata ka kohaliku mahepõllumajanduse kui ka teiste sektorite arengule, mis aitaks väärindada meie kvaliteetset ja mahedat loodusressurssi.\n"Usun, et tänavune mahepindala suurenemine kogu riigis tõmbab tähelepanu turismi-, puidu-, loodusfarmaatsia- ning looduskosmeetikasektorile. Nüüd on aeg meie riigi väiksus, ning kvaliteetne puhas keskkond endi kasuks pöörata ning seeläbi puhast ja kvaliteetset elukeskkonda ka teistele tutvustada. Mahemajandamine teeb eestimaalased tervemaks ning suurendab ka meie heaolu, kuna maheriigi tiitel annab Eestile väärtust juurde ka nende silmis, kes meid külastavad ja meie kaupu ja teenuseid ostavad," kinnitab Krista Kulderknup.


Mahe tooršokolaadi tahvel spirulinaga 44g\nSuhkru- ja laktoosivaba\nParim enne: 22.01.2022\nRevolutsioon toidumaailmas: Imendub 2 korda paremini, kui loomne proteiin; 3 korda rohkem proteiini, kui lihas, 50 korda väiksem veekulu 1 kg toidu saamiseks. Eelistades taimset proteiini spiruliinast, hoiad nii tervist kui ka Planeeti.\nKakao sisaldus 38%, Koostis: Toor-Kakaovõi (Kriollo) 38%, Spiruliina 11,5%, Banaan, Goji, Mooruspuu, Inka marjad, Baobab, tilk külmpressitud kookosõli, Kookoshelbed, Maka, Matcha, Apelsiini koor, Vanilje kauna pulber, Kibuvits, Himaalaja sool\nBränd Stay Young\nMahe jõulusegu 300g\nPäritolumaa: EUsisene/EUväline põllumajandus Maaletooja: Rhumveld Baltic Parim enne: 26.09.2021 Pilt on ilustratiivne.\nMahe punased läätsed 1kg\nPäritolumaa: Türgi Parim enne: 31.12.2021 . Punased läätsed on kooritud pruunid läätsed, need on pärit sertifitseeritud mahepõllumajandusest. Suurepärased lisandiks suppidele, hautistele ja pastadele.Valmistamisviis: eelnev leotamine pole vajalik. Keetke umbes 15 minutit.\nPäritolumaa: Boliivia Maaletooja: Rhumveld Baltic Parim enne: 09.10.2022\nPäritolumaa: Filipiinid Maaletooja: Rhumveld Baltic Parim enne: 8.08.2021\nPäritolumaa: Vietnam Parim enne: 01.101.2021 Maaletooja: Rhumveld Baltic\nMahe tooršokolaadi tahvel murakatega 44g\nVEGAN 37% kakaod Suhkru- ja laktoosivaba Kaal: 44g Päritolumaa: Eesti Parim enne: 10.01.2022\nPäritolumaa: Saksamaa Parim enne: 29.09.2022 . 100% puhas ja looduslik mahetoode.\nPäritolumaa: Moldova Maaletooja: Rhumveld Baltic Parim enne: 18.04.2021\nMahe marja müsli 300g\nPäritolumaa: Saksamaa Parim enne: . Mahedat marja müslit soovitame tervislikuks hommikusöögiks, sellest leiame suures koguses kuivatatud puuvilju koos erinevate teraviljadega. Kõik koostisosad on pärit sertifitseeritud mahepõllumajandusest.\nMahe maca pulber 1kg\nMahe kohv jahvatatud 250g\nPäritolumaaa: Belgia Parim enne: 28.11.2021 Mahekohv on 100% Arabica ubadest, keskmine röst.\nMahe seesamiseemned, kooritud 250g\nPäritolumaa: India Parim enne: 30.06.2021 . Seesam on suurepärane lisand leivale, küpsetistele, salatitele ja erinevatele roogadele. Pärast röstimist omandab see ainulaadse aroomi. Seda toodet saab kasutada tahini-pasta valmistamiseks. Seesami eelne leotamine parandab selle seeditavust.\nMahe must küüslaugu pasta 60g\nPäritolumaa: Eesti Parim enne: 05.11.2021 Musta Küüslaugu pasta saadakse musta küüslaugu mehaanilisel purustamisel. Pastat on eriti mugav kasutada toidu ja teiste toodete valmistamisel.\nMahe läätsepasta 160g\nPäritolumaa: Poola Parim enne: 21.10.2021 . Orgaaniline läätsepasta on suurepärane kate saiale või värsketele köögiviljadele. 100% vegan roog.


Pire-Mari ja Raul üheaastased - Fotograaf Jaan Krivel\nPire-Mari ja Raul üheaastased\nSelle postituse üle on mul väga hea meel kohe mitmel põhjusel. Esiteks on mul siiralt hea meel, et sain jälle pildistada oma häid sõpru, keda esimest korda nägin oma kaamera ees nende pulmapäeval. Kes seda päeva veel näinud ei ole, siis nende pulmapildid leiate sellelt aadressilt: https://www.jaankrivel.eu/uudised/21/piremari-ja-raul\nTeiseks on see suur kompliment, kui öeldakse, et me usaldame Sind – lähme sõidame kuhugi linnast välja ja küll sa need kohad leiad, kus pildid tulevad. Ja nii oligi, polnud üldse vaja kaugele minna, kui juba seitsmes meel palus kinni pidada ja nii seadsimegi sammud liivakarjääri suunas. Tol päeval oli Eestile kombekohaselt väga tuuline. Suud ja silmad olid liiva täis ning tehnika pärast oli vahepeal mure. Aga pildid olid seda väärt. See meeleolu ja atmosfäär seljatas kõik ilmastiku väljakutsed.\nJa kolmandaks pean tunnistama, et see on puhas rõõm töötada koos nii ilusate ja fotogeeniliste inimestega, kes on valmis kõigeks ega näe kusagil midagi võimatut. Üsna pea sai meil Rauliga selgeks, et rõhuasetus langeb rohkem Pire-Marile, sest no te vaid vaadake teda… ta lihtsalt on nii kaunis! Ja küll oli raske valida välja just need parimad kaadrid, kui igal pildil on nii palju ilu ja inspiratsiooni.\nHead sõbrad, Pire-Mari ja Raul! Minu sügav kummardus ja tänu usalduse eest ja hea meel on teada, et juba varsti kohtume jälle. Ja siis on juba rohkem kui üks õhupall 🙂


Vooremaa Hiljaks jäädes pole abi ka sajast mehest\nHiljaks jäädes pole abi ka sajast mehest\nPalamuse päästekomando võimalik sulgemine puudutab iga selle kandi inimest. Eriti valus on selleteemalisi jutte aga kuulata neil, kes selle komando pärast Eesti taasiseseisvumist oma kätega üles ehitasid, minul sealhulgas.\nVald andis meile ruumid, ise remontisime need ära. Palju asju tõime ise kodunt: kes ukse, kes voodi. Ei tea, kas terves Eestis on ka teist sellist komandot, mille liikmed oleksid lisaks Väike-Maarja päästekoolile või sealsetele kursustele läbi teinud ka koolitused Soomes ja Rootsis. Palamuse mehed on tänu Palamuse valla sõpruspiirkondadele seda saanud.\nSõpruspiirkonnad kinkisid autod\nSõpruspiirkonnad on vallale ka mitu päästeautot kinkinud, mille vald päästjate käsutusse on andnud. Rootsist saadud autol, mis sai nimeks Willy, oli peal selline varustus, millist tol hetkel ühegi teise komando käsutuses polnud. Kui arvestada, et vald pole ka komando ruumide eest üüri küsinud, siis võib öelda, et Palamuse komando peale pole Päästeamet pidanud just väga palju kulutama. Seepärast on imelik nüüd kuulda, et seda komandot ei jõuta ülal pidada.\nAlgul oli komandos valves vaid üks, siis kaks, siis kolm ja lõpuks juba neli meest. Ka neil aegadel, kui nelja meest valves pole olnud, st kui komandol on puudunud, nagu nüüd öeldakse, elupäästevõimekus, on mehed suutnud palju hooneid ära päästa. Lihtsamates asjades saavad ju kõrvalseisjadki päästjaid aidata, näiteks töövahendeid kätte tuua või voolikuotsa hoida. Ja kui inimene on põlevas majas, on ikka omal vastutusel üksi või kahekesi majja sisse mindud, sest kui liiga kaua abiväge oodata, siis pole ka sajast mehest enam abi: välja tuua on siis ju üksnes laip.\nPäästjad on oma ala fanaatikud\nElupäästevõimekus on, jah, vajalik, aga sellest pole abi, kui kohale jõutakse liiga hilja. Kirjade järgi peaks 93 protsenti Eesti inimestest elama sellises kohas, kuhu päästjad jõuavad vähemalt 15 minutiga. Aga kes tahaks olla selle seitsme protsendi hulgas, kelleni abi nii ruttu ei jõua? Kas Päästeameti juhid ise tahaksid? Pealegi näitasid 12. jaanuari Maalehes avaldatud testitulemused, et Päästeameti poolt lubatud aegadega pole paljudesse kohtadesse tegelikult võimalik kohale sõita, isegi sõiduautoga mitte, saati siis suure päästeautoga. Maapiirkonnas võib aga konkreetsesse põlengukohta jõudmine veel lisaaegagi nõuda. Olen ise olnud olukorras, kus maja üle põllu küll paistis, aga selleni viivat teed andis üles otsida.\nPärast Palamuse komando sulgemist pakutakse sealsetele meestele tööd Mustvees ja Tabiveres. Mustveesse keegi eriti minna ei taha, sest sealne komandopealik pidas varem sama ametit Palamusel ega saanud sealsete meestega läbi. Konfliktide pärast osa mehi Palamuse komandost vahepeal ära läkski. Nende asemele uusi ei võetud ning komando jäigi elupäästevõimekuseta.\nEga Palamuse mehi seegi vaimusta, kui nad peavad Tabiverre või Mustveesse tööle käimiseks hakkama senisest hulga rohkem bensiiniraha välja käima: seda ju keegi ei kompenseeri. Päästja palk on aga selline, et pere ülalpidamiseks peab enamik kõrvalt mingit teist ametit pidama. Samas kaasnevad päästja tööga suured ohud. Ületundide eest tasu maksmine keelati aga hoopis ära. Päästja tööd teevadki vaid need, kes on selle ala fanaatikud või kelle jaoks on see suisa peretraditsioon, st kes on teist või kolmandat põlve päästjad.\nEriti ebaõiglane tundub komandode, st eesliinil tegeliku töö tegijate arvelt kokku hoidmine siis, kui mõelda sellele, et Päästeameti peakontoris hoitakse ametis siresäärseid neide, kes tulest midagi ei tea, ning võetakse tööle peadirektori kolmas asetäitja, kelle kuupalga väljateenimiseks peab päästja pool aastat rabama.\nEnnetustöö on jäänud juhuslikuks\nSeoses komandode sulgemisega räägitakse tõhusast ennetustööst, mis peaks justkui tulekahjud ära hoidma. Mina pole küll aru saanud, et seda süstemaatiliselt tehtaks. Mina mäletan, kuidas me nõukogude ajal vabatahtlike tuletõrjujatena kahe kütteperioodi vahel kõik oma piirkonna talud läbi käisime ja küttekolded üle vaatasime. Ma ei tea, et praegu midagi seesugust tehtaks. Kooliajast mäletan ka tuletõrjujate sagedasi visiite kooli ning seda, kuidas me juba neljandast klassist alates tuletõrjevõistlustel käima hakkasime. Praegu käiakse päästeteemalist juttu rääkimas ainult suvelaagrites, kus kõik lapsed kindlasti ei viibi.\nKõige rohkem on sulgemisohus komandosid just Lõuna regioonis — tervelt viis. Palamuse komandol on aga sulgemisohus komandodest kõige rohkem väljasõite. Siis, kui Jõgeva, Mustvee või Tabivere komando piirkonnas midagi juhtub, kutsutakse tihti ka Palamuse mehed välja. Samas käivad Tabivere päästjad abis Tartu päästjatel jne. Ei kujutagi ette, mis siis saab, kui kusagil Palamuse valla Tabivere-poolses otsas tuli lahti läheb ja Tabivere mehed parasjagu Tartu omadel abis on. Millal Jõgevalt ja Mustveest sinna ükskord abi kohale jõuab?\nKulupõlengute ajal on ju seda küll ette tulnud, et lisaks tööl olevatele meestele tuleb ka vabade vahetuste mehed appi kutsuda või et Palalt kulupõlengut kustutamast naastes kutsutakse Palamuse komando poolel teel juba Kuremaale välja. Ei kujuta ette, kuidas kulupõlengutega hakkama saadakse, kui Palamuse komando just nende kõrgajaks suletakse.\nEi maksa ka unustada, et Palamuse vallas on kolm kooli, üks kahe majaga lasteaed ja muidki objekte, mis päästjate suuremat valvsust nõuavad. Nii et Palamuse komando sulgemine mõistlik tegu küll ei ole.


MEELEAVALDAJAD HOIATASID: fašism tõstab taas pead! | Õhtuleht\nMEELEAVALDAJAD HOIATASID: fašism tõstab taas pead! (76)\nHOIATUS: Fašistid tulevad taas! kõlas plakatilt, mida protestimeeleavaldajad Koblenzis kandsid.Foto: Reuters / Scanpix\n"2016. aastal ärkasid anglosaksi riigid, nüüd on aeg seda teha ka Euroopal," ütles Prantsusmaa populistliku Rahvusrinde juht Marine Le Pen laupäeval Saksamaal Koblenzis vihjates Brexitile ja Donald Trumpi saamisele USA presidendiks. Samal ajal kandsid väljas sajad protestimeeleavaldajad plakateid nagu "Kogu maailma kodanikud, liitugem (tõusva) fašismi vastu. Nad on jälle tagasi!".\nTänavu peetakse olulised valimised Hollandis, Prantsusmaal ja Saksamaal, kus seni enamasti tõrjutud olnud populistlikud erakonnad loodavad edule. Nende tegevuse kooskõlastamiseks kutsuski Saksamaa äärmusparempoolse partei AfD europarlamendisaadik Marcus Pretzell Koblenzisse kokku tähtsamate populistlike parteide juhid – Le Peni kõrval AfD liidri Frauke Petry, Hollandi äärmusparempoolsete juhi Geert Wildersi ja Itaalia Põhjaliiga esindaja Matteo Salvini. Kogunemise juhtmõtteks kuulutati "Vabadus Euroopale!".\nHOLLAND VALIB: Rutte või Wilders? (38)\nHollandlane Geert Wilders võitleb islami vastu (54)\nPeamine populistide koondamise eesmärk oli ühistegevus, misläbi tagada kõikjal valimisedu. Mõneti näib see raske olevat, sest näiteks Frauke Petry on varem kinnitanud, et Prantsuse Rahvarinne on AfDga võrreldes liialt vasakpoolne ning Põhjaliiga on pigem traditsionaalse parempoolsuse esindaja. Marcus Pretzell tuletas küll meelde, et tähtis on tegelik poliitika, kus vajatakse sõpru. "Me peame olema oma eesmärkides ja nende saavutamise tees ühtsed," ütles ta, et erinevused tuleb ühistöö nimel unustada. Marine Le Pen kuulutas seepeale enesekindlalt, et populistid võidavad tänavu kõigil Euroopas korraldatavatel valimistel. "Aeg on suveräänsetel riikidel võim enda kätte võtta, me ei pea end laskma Brüsselil (Euroopa Liidul) kamandada." Brexit oli vaid algus. Euroopa Liit langeb kokku kui doominokivide rida, arvas ta. "Merkeli paguluspoliitika on täielik läbikukkumine, katastroof. Saksmaal alanevad palgad ja kasvab tööpuudus, põgenikud on toonud endaga kaasa terrorismi," pani ta diagnoosi Saksamaa olukorrale.\nTerrorism ja islami esiletõus oli peamisi teemasid ka teistes Koblenzis peetud kõnedes. Geert Wilders väitis, et Hollandis ei julge heledajuukselised naised enam kodunt väljagi astuda.\nKogunemise vastu meelt avaldanud inimeste ridades oli mitu Saksa juhtivpoliitikut.


Yamahalt on tulekul uus bobber XV 950 - Uued mudelid - Uudised - auto24.ee\nAvaleht » Uudised » Uued mudelid » Yamahalt on tulekul uus bobber XV 950\nYamahalt on tulekul uus bobber XV 950\nMootorrattatootja Yamaha toob sügisel Euroopas müügile uue bobberi XV 950.\nNapi stiiliga sõiduki jõuallikaks on õhkjahutusega kahesilindriline 942 cm3 mootor, millel võimsust 52 hobujõudu ja mille pöördemoment ulatub 80 njuutonmeetrini.\nVeojõud kantakse tagarattale rihmülekande abil.\nXV 950 saab endale topelttuled, 2-in-1 väljalaskesüsteemi ja 12 kodaraga kergemetallveljed. Ees on velg 19-tolline, tagarattal aga 16-tolline.\nMootorrattal on ka valgusdioodidel tagatuled ja ABS-pidurid.\nYamaha baasmudeli hinnaks on 8595 eurot, 300 lisaeuro eest saab osta aga parema baasvarustusega R-mudeli.


Dušiuks Prelude – hind al. 412,06 eur\nToote kood: 2834\nPrelude on tavapärane dušiuks, millel on spetsiaalsed hinged, mis fikseerivad ukse nii lahtises kui kinnises asendis. Põhimõtteliselt on tegemist samasuguse uksega nagu Elegante, aga monohinge asemel on kaks eraldi hinge.\nKlaasuks kinnitub seina külge 2 hinge abil, mis kinnitatakse kruvidega.\nKomplektis on kõik, mis paigaldamiseks vaja (v.a. tööriistad) – klaas, käepide, hinged, tihend, kruvid, tüüblid ja paigaldusjuhend.\nKallima klassi dušiuks kahe hingega\nHind alates563,65 €\nTavapärane dušiuks monohingega\nHind alates345,12 €


Tallinna opositsioon lahkus protestiks istungisaalist - www.virumaa.ee\n« VE: Kõusaar, Kadri – “Magnuse” ema\nVE: Vitsut, Toomas – linnavolikogu esimees »\nTallinna opositsioon lahkus protestiks istungisaalist\nTallinna linnavolikogu opositsioon lahkus neljapäeval protesti märgiks istungisaalist, teatades, et ei soovi osa võtta korterite müügi eelnõu arutamisest.\nOpositsiooniliste Reformierakonna, Isamaa ja Res Publica Liidu ning Sotsiaaldemokraatliku Erakonna fraktsioonid teatasid, et mõistavad hukka Keskerakonna poolt juhitava korterite müügi. Fraktsioonid teatasid, et kuna linnavalitsus ei võta nende kriitikat korterimüükide aadressil kuulda, lahkuvad nad protesti märgiks istungilt.\n«Taaskord on volikogusse toodud eelnõud, kus kortereid ei saa mitte abivajajad, vaid inimesed, kes omavad juba kinnisvara või koguni mõisa. Sundüürnike seas «väljavalitute» klassi tekitamine pole mitte ainult ebaõiglane, vaid ka korruptsiooniohtlik,» teatas opositsioon.\n«Las linnavolikogu keskfraktsioon koostöös vene saadikurühmaga toimetab korteriäri ise ja võtab selle eest ka vastutuse,» teatas opositsioon.\nTallinna linnavolikogu arutab neljapäevasel istungil 51 korteri müüki kokku 460 000 krooni eest.\nAastatel 2002-2006 on linn müünud sundüürnikele 969 korterit kokku 6,2 miljoni krooni eest.


Neli naist ETVs – ekraanil ja kaadri taga - Maaleht\nKaks aastakümmet “Aktuaalses kaameras”\nSattusin teleuudiste reale, täpsemalt üldse televisiooni juurde tänu Raivo Kivikale, kes juba möödunud sajandi kaheksakümnendate aastate lõpus hakkas oma kodumajast ümberkaudsetele majadele satelliittelevisiooni pakkuma.\nMingil ajal tuli tal mõte hakata vaatajatele pakkuma ka kohalikku telesaadet. Kellegi kaudu jõudis ta minuni. Tegin tollal Pärnus ühte kirjastust ja Pärnu miilitsa ajalehte. Ja nii me alustasime. Saade läks eetrisse Kivika kodumaja elutoast ja oli mõistagi otsesaade. Kanali nimi oli QTV, saatekülalised käisid ja puha. Pärnu Ranna rajooni elanikest keegi ehk isegi mäletab seda saadet.\nIsegi koroonat kergelt põdenute elukvaliteet on pool aastat hiljem häiritud 211


Kes maksab kahjud, kui laps tõuksiga võõrast autot kahjustab? - Delfi\nKes maksab kahjud, kui laps tõuksiga võõrast autot kahjustab?\nVastus on lihtne ja mitte väga julgustav - kõige tõenäolisem stsenaarium on, et auto remontimise kulud tuleb tasuda lapsevanemal. Sama kehtib muidugi ka täiskasvanud inimeste kohta, kes erinevaid linnaliikureid nagu tõuke- ja jalgrattaid, rulasid või tasakaaluliikureid kasutades põhjustavad varakahjuga õnnetuse.\nArvestades nende vahendite aina kasvavat populaarsust ning alanud suvehooaega, siis on selliseid juhtumeid kahjuks liiga palju. Suurteks kahjunõueteks ei lähe kusjuures palju vaja. Piisab sellest, kui lapse ratas on ebakindlalt pargitud, kukub vastu kõrvalseisvat autot ning tekitab sinna mõlgi ja värvikahjustuse.\nKahjunõuded ulatuvad tuhandete eurodeni\nUuemate autode puhul maksab selliste kahjude likvideerimine tuhandeid eurosid. Äkki oli omanikul auto hiljuti just vahatatud ka? Läheb veelgi kallimaks. Asendusauto remonttööde ajaks? Ta võib seda nõudma hakata küll. Rääkimata siis veel suurematest kahjudest, mis hoogsama sõidu käigus juhtuda võivad.\nIsegi kui auto omanikul endal on olemas kindlustus, siis süüdlaselt saab kahju sisse nõuda omakorda kindlustusfirma. Olete sellisteks nõueteks valmis?\nPere ratta- ja tõuksisõite saab nüüd kindlustada\nJust selliste olukordade jaoks ongi mõeldud Cachet'i uus kindlustuslahendus City Rider, mis aitab katta kahju, mille oled linnaliikuriga liigeldes tekitanud kolmandale osapoolele. Seal hulgas katab kindlustus ka renditud linnaliikurile endale tekkinud kahju.\nSisuliselt on City Rideri kindlustus nagu segu kohustuslikust liikluskindlustusest autodel, mis korvab kannatanu isiku- kui varakahjud, ja õnnetusjuhtumikindlustusest, mis aitab sind kui ratturit. Olenevalt paketist on võimalik õnnetuse korral saada ka valuraha ning toetust raviks, mida ei kata haigekassa\nPerepakett on eriti soodne\nArvestades võimaliku kahju suurust ning linnaliikurite suurt populaarsust (ja kahjuks sellega kaasnevat õnnetuste arvu), on 5,90 eurone kuutasu kõige parem südamerahu mida raha eest on võimalik saada. Kui peres on sõitjaid rohkem, saab ühe poliisiga katta kõik ning näiteks neljaliikmelise pere puhul teeb see kõigest 4,50 eurot ühe sõitja kohta.\nCity Rideri kindlustus on muidugi ka selles mõttes sarnane autokindlustusega, et reeglite järgmine on kindlustuse kehtimiseks oluline. Noorte keeles öeldes, siis "hullu panna" ei ole hea mõte. Kindlustus ei aita, kui kui osaled spordivõistlustel või harrastad ekstreemsporti, kui õnnetuse hetkel oli peale sinu veel teisi inimesi linnaliikuri peal või kui linnaliikuri juht oli sõidu ajal joobes. Tavalised loogilised asjad.\nMoodsad linnaliikurid on igal juhul tulnud selleks, et jääda ning mõistliku kasutuse korral on need väga mugavad ja mõnusad vahendid. Uue teenuse valguses langeb ära ka mure võimalike rahaliste kahjude osas. Uuri City Rideri kindlustuse kohta lähemalt SIIT.


Kliinikum luuakse eraldi EMO COVID-19 haigetele - Meditsiiniuudised\nJuhatuse esimees Priit Eelmäe selgitab, et muudatus on vajalik juhuks, kui erakorralise abi vajajate hulk peaks suurenema. „20. märtsist on kliinikumil võimekus ravida erakorralist abi vajavaid haigeid kahes erinevas osakonnas. Senine erakorralise meditsiini osakond planeeritakse vaid COVID-19 haigete jaoks ning täiendav erakorralise meditsiini osakond mitte-COVID-19 haigete jaoks liigub senise hematoloogia-onkoloogia kliiniku 1. korrusele,“ ütles juhatuse esimees Priit Eelmäe.\nTöökorralduslikud ümberkorraldused on töötanud välja kliinikumi kriisikomisjon, eesmärgiga minimaliseerida COVID-19 võimalikku levikut haiglaravi vajavate patsientide seas ning suurendada valmisolekut patsientide arvu võimalikul suurenemisel. Kriisijuhtimismeeskonna juht professor Joel Starkopf toob välja, et kliinikum on juba võtnud kasutusele meetmed inimeste liikumise piiramiseks ja sotsiaalseks distantseerumiseks, lükates edasi plaanilise ambulatoorse või plaanilise töö.\n„Et piirata ka töötajate ja patsientide liikumist osakondade vahel, on kriisijuhtimismeeskond andnud välja juhised töö ümberkorraldamiseks osakonniti. Nii on loodud 4. intensiivravi osakond ning kaks nakkusosakonda COVID-19 haigetele. Tänasest on patsientide kaitse eesmärgil laiendatud ka EMO võimekust,“ toob välja prof Joel Starkopf. Ta lisab, et kriisijuhtimismeeskond tunnustab väga kliinikumi töötajaid kohusetundliku, mõistva ja kiire tegutsemise eest viirusepideemiaga tegelemisel.\nLäbida tuleb mobiilne triaažikabinet\nUus, mitte-COVID-19 haigetele mõeldud EMO (EMO II) asub J-korpuses, senise hematoloogia-onkoloogia kliiniku ruumides. EMOsse pääsemiseks tuleb kõikidel läbida mobiilne triaažikabinet senise EMO ees, kust seejärel otsustakse patsiendi haiglasse sisenemise viis. Hematoloogia-onkoloogia kliiniku päevakirurgia kolib omakorda J-korpuses asuva silmakliiniku pinnale, kus jätkuvad patsientide keemiaravi protseduurid. Dialüüs-, keemia- ja kiiritusravile pöördujad peavad sisenema majja läbi N. Lunini tänava poolse sissepääse juures oleva kontrollpunkti.\nTeine erakorralise meditsiini osakond (EMO II) avatakse 20. märtsil. Kui patsiendil esineb vähemalt üks hiljuti tekkinud hingamisteede sümptomitest (püsiv köha, hingeldus, kurguvalu) ja lisaks on palavik vähemalt 37,8°C, siis peab ta pöörduma EMO I osakonda (senine EMO, L. Puusepa tänava poolt). Kõikidel muudel juhtudel tuleb pöörduda uude EMO II osakonda (sissepääs N. Lunini tänava peasissekäigust). Tartu kiirabi toob COVID-19 kahtluseta patsiendid samuti N. Lunini tänava poolsest uksest.\nAjas uuenev info ümberkorraldustest on leitav kliinikumi kodulehelt.\nLaane: Kuressaares võib 30% inimesi olla koroonas\nSaatekirja koroonatestile saavad vähesed ja väga vanad inimesed


Võidupüha tähistamisest Võru maakonnas ja võidutule teekond Setomaal - Uudised ja teated - Setomaa vald\nVõidupüha tähistamisest Võru maakonnas ja võidutule teekond Setomaal\nVõidupüha tähistamisest Võru maakonnas\nVõru maakonda toovad võidutule Noorte Kotkaste Vastseliina rühma pealik Elen Tamm ja Kääpa rühma noorkotkas Jarko Nassar.\nKeskseks kohaks Võru maakonnas, kuhu võidutuli jõuab esimesena ja kust algab võidutule edasitoimetamine maakonnas, on Võru linna uus keskväljak. Orienteeruv võidutule saabumise kellaaeg Võrru on 15.45. Kaitseliidu Võrumaa maleva liikmete poolt toimetatakse võidutuli maakonnas asuvate Vabadussõja mälestussammaste juurde. Võidutulest süüdatakse samba jalamil küünal, millest saavad kohalikud elanikud võtta enda koduste jaanitulede süütamiseks tule. Mälestussammaste juures toimub ka traditsiooniline pärgade asetamine langenud kangelaste mälestuseks. Lisaks mälestussammastele jääb küünal võidutulega põlema Võru linna keskväljakule, kust linnaelanikud saavad võtta võidutuld oma jaanilõkete süütamiseks.\nAntsla mälestussammas: 16.30\nRõuge mälestussammas: 17.00\nHaanja (Munamäe) mälestussammas: 17.30\nMisso mälestussammas: 16.50\nSänna mälestussammas: 16.30\nOrava mälestussammas: 16.30\nVastseliina mälestussammas: 16.30\nVärska (uue Petserimaa Vabadussõja mälestussamba asukoht): 19:30\nNB! Pärgade asetamine Võru Vabadussõja mälestussambale Võru kalmistul toimub kell 10.00.\nVõidutule teekond Setomaal 23.06.2020\n17:15 – 17:30 Setomaa vald, Luhamaa mälestuskivi\n17:15 – 17:30 Setomaa vald, Meremäe mägi\n17:45 – 18:00 Setomaa vald, Ostrova küla\n18:15 – 18:25 Setomaa vald, Obinitsa lipuväljak\n18:45 – 19.00 Setomaa vald, Mikitamäe teeninduspunkt\n19:30 – 19:45 Setomaa vald, Värska, uue Petserimaa Vabadussõja monumendi juures


Vargad näppasid Rakitse peatusest bussiootekoja - Sakala\nSelline nägi välja Rakitse bussipeatuse ootekoda.\nKolmapäeva ennelõunal viisid vargad Mulgi vallast Vabamatsi külast Rakitse bussipeatusest ära neli aastat vana ootekoja. Varem pole ei valla esindajad ega Viljandimaa politseinikud kuulnud, et keegi oleks bussipaviljoni varastanud.\nMulgi abivallavanem Ene Maaten meenutas, et need ootekojad said paika 2015. aastal, kui oli veel Halliste vald. Toona pandi kogu vallas peatustesse ühesugused kojad, kus inimesed saaksid vihma või päikese eest varju. Suurematesse kohtadesse said suuremad ja väiksematesse peatustesse väiksemad paviljonid. Varastatud on väike ooteputka.\nEne Maateni sõnul avastas varguse üks vallaametnik. Hommikul tööle tulles nägi ta paviljoni, aga kui ta lõuna ajal koju läks, oli see juba kadunud.\nPolitsei teatel pandi vargus toime kolmapäeval kella 7.45 ja 13 vahel.\n"Uskumatuna tunduv lugu, aga hea inimene, kui sul on infot, kes planeerib hakata pakkuma bussiveoteenust ja selleks peatuste ootepaviljone kuritegelikul viisil kogub, anna sellest teada meie Messengeris või tööpäeval menetlejale telefonil 504 6223,” kirjutasid Viljandi politseijaoskona töötajad oma Facebooki lehele.\nEne Maateni hinnangul maksab selline ootekoda ligi tuhat eurot.\nRonkinimeste looja: ma ei ole ornitoloog Loe artiklit\nÜle 28 aasta tegutsenud ettevõte edeneb stabiilselt Loe artiklit\n14. novembri Sakala kuulutused Loe artiklit


Meie kodu lugu….algus |\nMeie kodu lugu….algus\nKui ma Kallega tuttavaks sain, olin mina just kolinud Nõmmelt Õismäele vanemate juurde tagasi ja tema elas Mustamäel 1-toalises korteris.\nAega läks ja pärast paari kuust tutvust hakkas ta arutama, kuidas peaks ikka korteris remonti tegema. Vaja ikka vannitoast vann välja lõhkuda ja wc ei ole ka teab mis see. Kuulasin ja kuulasin ja hakkasin ääriveeri rääkima, et äkki ostaks hoopis Nõmmele maja.\nUll peast… ma küll miljonär ei ole…. ja laenu ei anna ka keegi mulle … ja ma alles läksin tööle …. jne.\nAga noh… ajalehe ostsime siiski. Veetsime ühe pühapäevase pärastlõuna kuulutustele ringe ümber tehes ja sõitsime siis küla peale vaatama. Hinnad olid siis 190 000…. 500 000. Meie ikka vaatasime neid odavamaid.\nKui me siis seda Lõuna tänava maja tulime vaatama, sõitsime mitu korda aia eest mööda. Ei, ei seal peab maja olema…. aadress on selline. Aga maja me ei näinud. Tänavalt paistis ainult suur võsa. Igaks juhuks tulime autost ikka välja et lähemalt uurida…. Ja näe seal võsa see oligi üks pisike onnike. Vaarika võsa katuse ääreni.\nKoputasime… aga ei midagi…. oli küll midagi. Naaber tuli välja ja ütles, et ärge te seda küll ostke. See müüa on hull ja ta nagunii ei müü seda. … Aga kõige selle võsa keskel õitses väga-väga ilus puu…ja see puu jäi mulle meelde. Aga ütleme, et ainult hullud ostavad ilusa puu pärast teise hullu käest maja.\nAga näe meie tegime nii… Või siis Kalle tegi… aga mina olin moraalne tugi ja vahelduva eduga, kas utsitaja või pidurdaja.\nAga alguses ei hooli ju millestki. Nii oli meie “uues” majas peldik õues kuuris ja vesi külmus talvel kraanis kinni. Süüa teha ei saanud, sest kui tahtsid, et oleks radikas sees, siis muid elektriasju sisse panna ei tohtinud…. aga see ei oli väga ebaoluline siis….\nMeie koristasime võsa aiast ära ja kevadel saime juba õues puu all pannkooke süüa…..\nThis entry was posted on Saturday, February 3rd, 2007 at 1:48 pm and is filed under Uncategorized.\tYou can follow any responses to this entry through the RSS 2.0 feed. You can leave a response, or trackback from your own site.\n5 Responses to Meie kodu lugu….algus\nSuperpuu ikka… ma polegi nii suurt kuldvihma varem näinud. Aga ses mõttes jälle tuttav lugu, et mina samamoodi rääkisin mehele, et ostaks õige Nõmmele maja, ja tema arvas, et kas see ikka on hea mõte:)\nNaljakas, minu tuttavate puhul on asi just vastupidi olnud – mehed tahavad maid ja maju kokku osta ja naised muudkui pidurdavad.\nMind hullult huvitab: paljud korteriinimesed räägivad, kui raske on majaga: remont, muruniit, puutegu, lumekoristus. Samas ma pole ühtegi majaomanikku kuulnud kaeblemas nende asjade üle. Kuidas siis on selle asjaga?\nremont käib nagu korteris :)… puud käivad meil ainult kaminas ja kui puid ei ole, pole ka kaminatuld….muru on meil täpselt nii palju, et 10 minutiga niidab ära ja selleks on meil selline ilma mootorita muruniiduk…. naabrimees ei jõua oma muruniidukit veel töölegi kui mul juba niidetud ;) ja lumega on meil veel parem – meie tänava osa on täpselt meie autode all ja kui autoga ära sõidame, siis on ka lumi koristatud …… no ei ole ju kurta :))))))\nAitäh Krista, julgustavad sõnad!\nNüüd jääb üle veel ainult omale ka maja soetada…


Reuters: ajakirjanike ründamisest ei räägita - Maailm - Postimees.ee\nReuters: ajakirjanike ründamisest ei räägita\n23. jaanuar 2020, 23:51\nProtest Filipiinidel, 17.01.2020\nFOTO: Joseph Dacalanio/ZUMAPRESS.com/Scanpix Baltics\nKonstruktiivsest kriitikast meediamaailmas on vajaka, pigem mainitakse nimesid ja pillutakse solvanguid. Reutersi instituut koostas eelmise aasta lõpul küsitluse, millele vastas 97 ajakirjanikku Kesk- ja Ida-Euroopast.\n«Presstitutes» – väljend, mida kasutas India teede-ja transpordiminister V.K. Singh 2015. aastal ajakirjanikke kirjeldades. Kuigi minister hiljem vabandas, sai antud väljend suurema tähelepanu osaliseks ning sarnane suhtumine on jõudu kogumas üle maailma. Indias on ajakirjanikud rünnaku all ja mõnikord tapetud, Albaania peaminister nimetab ajakirjanikke prügikastideks ning Tšehhi Vabariigi president soovib ajakirjanike «likvideerimist».\nReutersi instituudi uuringu põhjal on 63 protsenti küsitletud ajakirjanikest sattunud avaliku kriitika ja pahameele alla, pooltel kordadel avalikel kõnedel ja ülejäänud pool sotsiaalmeedias. Otsekohene kriitika ei ole tegelikult nii üldlevinud ja poliitikas on tihedamaks nähtuseks toimetuse esindajate otsene nimetamine kõnedes.\nPaljud innovaatilised iseseisvad meediamajad on keskendunud digitaalplatvormidele, kuigi online-maailmas on arvamuse avaldamine kliki kaugusel. ligi 65 protsenti Reutersi küsitletud Euroopa ajakirjanikest vastas, et nad on saanud internetis oma töö eest ähvardusi ja sattunud pideva ahistamise ohvriks. Mõnel erandlikumal juhul on ajakirjanike kodused aadressid ja andmed üles otsitud ja sotsiaalmeedias avaldatud.\nRünnakud mõjutavad ajakirjanikke vaimselt, häirivad keskendumisvõimet ja motivatsioon lugusid uurida kaob. Üldjuhul ei ole inimesed teadlikud, kui palju ähvarduskirju ajakirjanikud saavad, kui kirjasaaja ei ole just otsustanud seda üldsusega jagada. Ajakirjanike sõnul jäetakse tihtipeale ähvardustele reageerimata eelkõige põhjusel, et nad ei taha näidata enda kerget mõjutatavust. Teisalt ei ole selleks lihtsalt aega. Tulemusena on ajakirjanike rünnakute arvu ja sisu raske kindlaks määrata, sest neid avaldatakse minimaalselt.\nMõnes riigis kaotavad seadused ajakirjanike jaoks mõtte, raskendades sellevõrra tööd. Bosnia ja Hertsegoviinas garanteerib seadus inimestele ligipääsu avalikele allikatele, ent teine seadus salateabe kaitsest keelab ajakirjanikele informatsiooni kasutuse ja ligipääsu. Eesti puhul võib rääkida allikakaitsest, mille puhul ei ole tegemist küsimusega, kui hästi ajakirjanik saladusi hoida oskab, vaid mis piirini on tal selleks voli. Eestis, kus pressivabadus on maailmatasemel 12. kohal, võib kohtunik nõuda ajakirjaniku tunnistusi allikate kohta, kui tegemist on kuriteoga. See aga seab allika jaoks kahtluse alla ajakirjaniku pädevuse ja usaldatavuse.\nSolidaarsust ajakirjandusmaailmas on riigisiseselt vähe. See trend on tõusnud Reutersi andmetel ka pressivabadusega eesotsas paiknevates maades, näiteks Balti riikides. Eestis on märgatav vahe eesti ja vene elanikkondadel – vene elanikkonnale suunatud meedia suhtes ollakse kaheldavad ja ründavad.\nAjakirjandus on ohus ja Reutersi hinnangul on vaja esmalt uurida ajakirjanikelt, mida nemad vajaksid. Uuringus selgus, et enamik vastanud ajakirjanikest ootab tuge teistelt riigi meediamajadelt. Et toetada ajakirjandust, on vaja muudatusi ja samme kõikjal Euroopas: toimetustes, meediatööstuses ja seda ka rahvusvahelisel tasandil.\nAllikas: Reuters Institute


on 07.08.2017 13:50\nMis on odraiva?\nOdraiva on äge Meibomi näärme (sisemine) või higi-, rasunäärme (välimine) põletik, mis on põhjustatud erinevat tüüpi stafülokokk bakteritest.\nOdraiva võib esialgu ilmneda sügelusena, silmalaugude pingetundena, millele järgneb põletiku piiritlemine ja valulikkus puudutamisel. Peale 2-3 päeva tekib kollakas sõlmeke, mille ümber on tekkinud tursevedelik, kuhu kogunevad leukotsüüdid ehk vere valgelibled, mille hukkumisel moodustub mäda. Tõsisematel juhtudel võib sidekoe paistetusega kaasneda peavalu, lümfisõlmede turse, erütematoosne luupus ja palavik.\nSamal ajal võib esineda ka kahte erinevat tüüpi odraiva, mis võivad ühineda.\nMiks odraiva tekib?\nSee tekib tavaliselt siis, kui immuunsüsteem nõrgeneb, näiteks diabeedi, kaalulanguse, aneemia ja ilmastikutingimuste muutuse korral. Odraiva esineb sagedasti lastel ja noorukitel, kes tihti viibivad avalikes kohtades: lasteaias, koolis, ühistranspordis.\nEnne mäda teket võib silmalaugudele teha sooja kompressi 5-10 minuti mitu korda päevas. Võite kasutada keedetud muna või sooja, kuid mitte niisket lappi. Mäda tekke korral tuleb lõpetada kompresside tegemine.\nKui mäda on välja tulnud, võib teie arst määrata teile lokaalseid antimikroobseid tilku või salvi ning rasketel juhtudel süsteemseid antibiootikume.\nPEA MEELES! Mitte kunagi ei tohi ise pigistada odraiva, kuna see aitab hoopis infektsioonil levida.\nKui tihti odraiva tekib?\nKuna odraiva on nakkav põletik on silmalaugude hügieen tähtis, see aitab eemaldada mustuse, bakterid ja hoida Meibomi näärmed puhtana. Loomulikult on ka kätehügieen väga tähtis.\nOluline on kindlaks teha, et ega pole põletikku kuskil mujal organismis, näiteks hammastes, ninaõõnes või keskkõrvas, sest põletik võib üle minna ühest koestruktuurist teise. Kaitsevõime säilitamiseks viiruse eest tuleb tugevdada keha immuunsüsteemi võttes vajadusel vitamiine.


Kasutusluba –puhas formaalsus? | Termopilt\nEhitise juures on mitmeid nõudeid ja lubasid, mille osas vaja näpuga järge ajada. Üks peamine murekoht on majaomanikel sageli kasutusluba, mis kipub tunduma puhas formaalsus. Projektibüroo müügijuht Joonas Annus selgitab, milleks kasutusluba nõutakse ning kuidas kasutusloa taotlemisel toimida.\nMul on muud load ja nõuded täidetud. Milleks ja kellele veel kasutusluba on vaja?\nEhitusseaduse järgi on kasutusluba kohaliku omavalitsuse või riigi nõusolek, et valminud ehitis vastab ettenähtud nõuetele ning seda on ohutu kasutada. Lisaks ehitise omanikule annab kasutusluba kohalikule omavalitsusele kindlustunde, et tema valitsusüksuses paiknevad ehitised on kasutamiseks ohutud.\nKorrektsed andmed on vajalikud sellekski, et omavalitsus saaks langetada õigeid otsuseid kütte-, vee- või kanalisatsioonitrasside rajamisel või prügiveo korraldamisel, kiirendada ehitustegevust ja vähendada sellest tulenevat ebamugavust (nagu pikalt suletud teed või lõhutud taristu) ning hoonete ostu-müügi tehingutes informatsiooni kogumiseks.\nLisaks on veel põhjuseid, miks kasutusluba on oluline just hoone omanikule:\nKasutusluba tõendab, et hoone on ohutu ja seda on turvaline kasutada\nKasutusluba kinnitab maja tehno- ja elektrisüsteemide ning kandekonstruktsioonide korrasolekut. Tulekollete ohutust kontrollib enne kasutusloa väljastamist päästeamet.\nKasutusluba tagab usaldusväärsuse panga ees\nPank jälgib laenu andes, kas olemasoleval ehitisel on kasutusluba või kas ehitusjärgus elamul on ehitusluba. Mõlemal on sama eesmärk – tagada ehitiste ja ehituse ohutus ja nõuetele vastavus.\nKasutusloa olemasolu kiirendab kinnisvara müüki\nKasutusloata hoonele on raske leida ostjat, kuna pank ei ole alati nõus seda finantseerima. Lihtsamalt öeldes tähendab see seda, et kasutusloata kinnisvarale tuleb leida ostja, kes ei vaja pangalaenu.\nKasutusloa puudumisel võib kindlustus loobuda tulekahju või mõne muu õnnetuse korral kahju hüvitamisest\nKui hoonel pole kasutusluba, siis ei pruugi kindlustus korvata kasutusloata kinnisvara kahjusid, sest puudub kinnitus, et õnnetus ei saanud algust rikkis tehnosüsteemist, mistõttu kindlustusselts võib hüvitise määramata jätta.\nMillal kasutusloa nõue tekkis?\n2020. aasta alguseks tuleb kõik üle 20m² ehitusaluse pinnaga hooned kanda ehitisregistrisse. Lisaks eluruumidele kuuluvad nende hulka ka suuremad kuurid, saunad, garaažid ja laudad. Ehitusseadustiku ja planeerimisseaduse rakendamise seaduse § 26–29 kohaselt puudutab see nõue eelkõige ebaseaduslike ehitiste (ilma ehitusõiguseta ehitatud/laiendatud/rekonstrueeritud ehitised) seadustamist ning eeltoodud säte ei nõua kasutusloa väljastamist kõigile olemasolevatele hoonetele. Enne kehtiva ehitusseadustiku jõustumist väljastatud ehitusload (eeldusel, et on hakatud õigeaegselt ehitama) on tähtajatud ja ei pruugi olla aastaks 2020 veel valmis ehitatud. Enne 1995. aastat ehitusloa alusel ehitatud hooneid, mis on valminud vastavalt ehitusloa saanud projektile, ei pea eraldi kasutusluba taotlema. Juhul, kui on ehitatud projektis erinevalt, siis on vaja tehtud muudatused seadustada.\nNõue, et ehitisel peavad olema nii ehitus- kui kasutusload, tulenes juba kuni 30.06.2015. a kehtinud ehitusseadusest. Nii näiteks sätestas kuni 30.06.2015 kehtinud ehitusseaduse § 32, et ehitise kasutusluba on kohaliku omavalitsuse või riigi nõusolek, et valminud ehitis või selle osa vastab ehitisele ettenähtud nõuetele ja seda võib kasutada vastavalt kavandatud kasutamise otstarbele. Kohalikul omavalitsusel oli kuni 01.07.2015. a kehtinud ehitusseaduse ja ka täna kehtiva ehitusseadustiku alusel võimalus koostada kasutusloata kasutamise eest rahatrahv.\nTrahvi kohalik omavalitsus kindlasti esimese asjana välja kirjutama ei hakka, eelkõige võetakse ühendust ehitise omanikuga ning antakse mõistlik aeg dokumentide korrastamiseks ja kasutusloa taotlemiseks.\nMillal tuleb kasutusluba taotlema hakata?\nKasutusluba on võimalik taotleda kasutusotstarbe kohaselt ja nõuetejärgset kasutamist võimaldavale hoonele või rajatisele, kui valminud ehitise ehitamine vastas ehitusloale. Kohalikule omavalitsusele tuleb esitada tehniliste dokumentide kogum, mis kinnitab maja tehnosüsteemide ja kandekonstruktsioonide tehnilist korrasolekut. Sinna hulka kuuluvad nii tuleohutuse ja elektripaigalduse audit, korstnapühkimise akt kui ka ehitise audit.\nKasutusloa taotluse saab esitada peale ehitise valmimist.\nEnne 1995. aastat ehitusloa alusel ehitatud hooneid, mis on valminud vastavalt ehitusloa saanud projektile, ei pea eraldi kasutusluba taotlema. Juhul, kui on ehitatud projektis erinevalt, siis on vaja tehtud muudatused seadustada.\nMiks tänapäeval nii paljudel see tegemata on?Kas formaalsed nõuded on muutunud keerulisemaks?\nAeg on näidanud, et kui viis aastat tagasi oli dokumente kordi lihtsam korda saada, siis täna on vajaminevate dokumentide nimekiri juba palju pikem. Ja lühemaks ei jää see nimekiri kindlasti! Kuna igalt dokumendi allkirjastajalt nõutakse kutsekvalifikatsiooni, muudab ka see iga paberi või auditi saamise kliendi jaoks kallimaks.\nKasutusloa taotlemine hoonele pole tõesti sugugi lihtne ülesanne ning võib olla inimeste jaoks paras peavalu. Seadusest tulenevate dokumentide nimekiri on pikk ja nõuab mitmeid litsentse, lisaks erinevad nüansid diplomeeritud spetsialistide kaasamisel. Seetõttu on mõistlik usaldada see töö oma ala professionaalidele, sest siis saab olla kindel, et kasutusloa taotlemine ei jää ajapuudusel pooleli ning hoone on tõesti elamiseks ohutu.\nProjektibüroo meeskond omab pikaajalist kogemust ehitusturul ja on kokku puutunud erineva keerukusega lubade menetlusprotsessiga, taotledes kasutuslube hoonetele, mille ehitamiseks oli ehitusluba olemas, ja ka hoonetele, millel ehitusluba puudub. Ettevõte tegutseb üle Eesti ning on kasvanud kohaliku turu suurimaks nii käibe kui ka väljastavate kasutuslubade arvu poolest. Aastal 2019 sai Projektibüroo spetsialistide abiga väljastatud ligi 250 kasutusluba.\nEkspert soovitab: kuidas küttekulusid üle poole võrra vähendada Kuidas targalt ehitusprojekti tellida?


Ta külastab sageli nii, et tööstuses, põlemisgaasides või õhus lahustunud kahjulik tolm ilmub töö taustal. Selle lõigu lisandid on kahjulikud inimeste, töötajate sellistes kohtades tervisele. Mida peaksite tegema tagamaks, et töötajad ei pea muretsema saastunud keskkonnas istumise tagajärgede pärast?\nParim väljapääs on tööstusliku tolmu eemaldamine. Tolmu eemaldamise protsess, mida nimetatakse "tolmu eraldamiseks", võimaldab eemaldada kahjulikke gaase, tolmu töökeskkonnas, kus on tõenäoline negatiivne mõju töötajate tervisele.\nTolmu eemaldamise süsteeme kohandatakse peamiselt seal, kus tundub, et loobutakse kuivade tolmuga töökohtade saastumisest, näidates väikesi osakesi, mida tuleb eemaldada. Tehnoloogilised tolmukogurid võivad sattuda energia-, keevitus-, metalli-, toidu- või ravimivaldkonda. Tootmisprotsesside käigus tekivad ohtlikud tolmud, tavaliselt töötlemisproduktide tulemusel ka lahtiste materjalide valamisel konveierite vahel. Peaksime olema teadlikud viimaste seiklustest, et mõned tolmud on inimese süsteemile mürgised ja nende kontsentratsiooni tuleb töö klassides tolmueemaldussüsteemide abil alandada.\nSelleks, et tolmueemaldussüsteemid oleksid erakordselt aktiivsed, tuleks kasutada kohalikku ekstraheerimist, mis on toodetud saastekeskuse ruumidesse paigutatud isekandvatest relvadest, imikutest ja kapuutidest. Kohustuslik, peaks ta küsima ka tolmu klastrite korrapärast eemaldamist, mis tõhusalt neutraliseerib nende ujuva ja settimise. Oluline element on ühenduste tihedus paigalduses, sest kõik lekked soodustavad tolmu vabanemist väljastpoolt, mis vabaneb tolmu eemaldamise kvaliteedist.\nInimeste tervist silmas pidades tasub investeerida tööstusliku tolmu eemaldamisse. Majandusrajatised peatavad tõhusalt kõik saasteained, mis võivad kehasse halvasti siseneda, mis omakorda viib töö tõhususele. Seetõttu ei tohi unustada, et sektoris tolmuimeja rajatised on mõnikord nõue, mis on määratletud tervise ja ohutuse eeskirjades ja standardites. Mis on suurepärane, nende ühendus toob palju kasu, mistõttu tasub investeerida ja rakendada selliseid lahendusi.


Indigoaalane: Kuidas lõbustada vanemaid\nKuna mu õel on pisikesed lapsed, siis viimastel aegadel ei sõida meie vanemate juurde, vaid nemad linna. (Ja kuna mu õel on väiksed lapsed, siis) üldjuhul ööbivad nad minu juures.\nSellega seoses on mul täiesti ootamatult tekkinud uus põnev väljakutse. Kuidas lõbustada vanemaid.\nHuvitav on see, et olles vanemate juures külas, probleem puudub. Nad ei ela mu lapsepõlvekodus st ma lähen täiesti samuti külla. Aga ikkagi on niipidi rollid kuidagi õigemad.\nAjad juttu, aitad erinevaid töid teha. Tsillid niisama linnas või metsas....surfad arvutis, või lappad oma vanu asju ja supled nostalgias.\nVastupidi, aga. Oma ema ma ju enda juures koristama ei pane? Või siis, vähemalt mulle, tunduks see imelik.\nNoh. Söömised võtavad oma aja. Juttu saab ajada pikalt ja rahulikult, aga ühel hetkel ei jaksa enam sedagi.\nKuna kuulmise ja nägemisega on juba nagu on, siis ma väga ei taha, et me telekat vaadame. Minu jaoks on nende paras heli liiga vali. Ja põhimõtteliselt ei ole see ju ka hea mõte, tulla külla telekat vaatama.\nSamuti ei taha ma, et nad minu juures kogu aeg arvutis istuks.\nLiikumisega on neil ka nagu on. Päris matkale enam ei saada.\nEelmisel korral tekkis mul lambist idee. Läheks kinno. Selgus, et see oli supermõte. Viimati käisid mu vanemad kinos ilmselt nõukaajal.\nIgaljuhul olid nad väga üllatunud, et enam ei ole ringvaateks " Nõukogude Eesti" ja et kinos süüakse seansi ajal:)... (ok, ma pisut liialdan). Aga nii ehk naa, heliga on seal hästi, subtiitrid on suured, uues Apollos on puhtad pingid ja korralikud istmevahed...\nNeile väga meeldis...\nSel korral käisime Lennusadamas. Ma käisin seal siis, kui see avati, ehk siis üsna ammu. Minu heameeleks oli seal kõvasti valgust juurde keeratud. Kurb oli, et lennukisimulatsioon ei töötanud , sest " kütus oli otsas :)", ja sinna kollase kera(mul ei tule see nimi praegu meelde) sisse ei saanud enam minna .\nHästi tore oli merepäästenäitus. Kuigi, Estonia teema juures tulid mul pisarad silma ...:( see on ikka liiga värske .\nNo vot, Kirjutan ma seda kõike aga seepärast, et ehk on mõnel lugejal ideid. Mida veel teha? Kuhu minna?\nJärgmisel korral ...:)\nAnonüümne 20. aprill 2017 09:35\nPaksu Margareta bastionikäigud. Peab ette tellima, aga on huvitav.\nritsik 20. aprill 2017 09:47\nIdeekorje vanemate lõbustamiseks on väga lahe idee!\nMul on sama probleem ja vanematel samasugused iseärasused. 24 tundi saame jutuajamise, poeskäimise ja söögitegemisega sisustatud (ükskord nad tegid koos rosoljet mitu tundi ja see oli hästi veedetud aeg), siis hakkab igav. Suvel käime rannas jalutamas ja sulistamas, kui ilm lubab. Isa käis ükskord mehe ja lapselapsega kalal. Ema kibeleb õue ja hakkab minu hukkaläinud peenraid-taimi päästma, selle vastu mul ei ole midagi :).\nUnknown 20. aprill 2017 12:23\nSee on nii huvitav teema! Ma elan muidugi väiksemas linnas ja vanemad veel väiksemas. Kuna elan üksinda, siis isa külla tulles küll leiab, et see oleks nüüd vaja ära teha/vahetada välja ja ema ka toalilli sätib, leiab koju viimiseks asju, mida ikka pesta ja värske õhu kätte kuivama riputada. Ma ka ei tea, kuidas sellesse suhtuda - ise samuti juba pensioni-eelik ja kas ma peaks ennast kehtestama, vot ei tea.\nKohviku/teatriga/kinoga neid ei meelita - kallis ja ei saa aru. Mõnedesse muuseumitesse iga kell. Vahel avaldavad ise soovi, et tahavad minna sinna-tänna, uut maja või kompleksi vaatama.\nLihtsalt jalutamine linna keskkonnas, ilma eesmärgita. Kõlbavad nii eurorahadega korrastatud pargid, aga ka täiesti suvalised nurgatagused, et inimesi ja ilma vaadata. Surnuaiad - müstika, võib-olla mingisugune enese harjutamine teistpoolsusega.\nEhituspoodi võib mõlemad lahti lasta. Isaga võib alati tiirutama minna uutele ringidele, viaduktidele, liikluskorralduse muudatustega tänavatele. Seal võib tiirutada tunde, läheneda igast suunast ja väljuda igasse suunda. Ja ka see pole veel kõik. Kui me enne läbisime nii, et mina olin roolis, siis on ta valmis õpitut kinnistama ka omapäi. Õnneks ma ei pea kaasa minema.\nUnknown 21. aprill 2017 17:09\nJäin nüüd oma ema peale mõtlema. Olen avastanud, et ta on ikka väga tugevast klassist tugitoolisportlane. Aga Eestis tennist, jalka- ja rattavõistlusi? Mhm, ehk võistlustants ja ratsutamise koolisõit?\nAnonüümne 20. aprill 2017 12:42\nMulle meeldivad Kadriorus asuvad muuseumid nii suured ja vägevad kui ka isiku põhised ( tammsaare , Vilde )..\nKui muidugi muuseume paljuks ei lähe.. ja huvi on..\nManjana 20. aprill 2017 17:00\nnii tuttav tunne, jube imelik jah.\nmu ema kui maalt linna tuleb, tahab linnas kuskile koos sööma minna, kohvikusse, mis kole kallis poleks. ja kuna ma elan kadriorus, siis oleme lihtsalt tiigi juurde jalutanud ja seal ilusa ilmaga pingil istunud niisama ja inimesi vaadanud. ma pole muuseumi või kino peale tulnudki, ma ei tea kas ta tahaks. tema mind küll viis linnas muuseumi, kui ma laps olin, aga see oli minu huvi pärast. ma arvan, et surnuaed pakuks talle rohkem huvi, näiteks metsakalmistu, kus on kuulsate inimeste hauad.\nAnonüümne 20. aprill 2017 17:12\nPakkusin küll siin eespool välja bastionikäike, mis on muidugi põnevad, aga mõtlesin vahepeal asja üle laiemalt järele. Vanema inimesena arvan, et vanemad ei vaja lõbustamist, vaid võimalust olla koos teiega, rääkida, teha midagi koos aias, köögis, kodus või mujal. Lõbustamise jaoks aga on ju kõige kindlam ja kergem neilt küsida, mis neid huvitaks. Võib-olla muuseumid, võib-olla hoopis muusika, võib-olla tahaksid näha kellegi kortermuuseumi või mõnda näitust - aga enamasti teavad nad üsna täpselt, mida tahavad. Ja kõige tähtsam on ikkagi võimalus laste ja lastelastega koos olla, soojad tunded, südamlikkus.\nCV 20. aprill 2017 17:35\nBotaanikaaed ja teletorn.\nhenzen 20. aprill 2017 22:27\nnii tuttav tunne tõesti,\nmiks ma ei viitsi isegi kommenteerida,\nbotaanikaaed, surnuaed ja teletorn muidugi :D\nKas te, noored, olete tõesti nii daunid juba, et\nei suuda isegi neid paarkümmend aastat ette näha\nennast täiskusmas päevast päeva ja tegemas muudki?\nPaula 23. aprill 2017 14:34\nJaapani aed Kadriorus. Ilus ja ei ole liiga suur. KUMU. Loodusmuusem. Suvel loomaaed ja Rocca al Mare\nKaur 24. aprill 2017 09:47\nMis seal jaapani aias täiskasvanule teha-vaadata on?\nPaula 24. aprill 2017 20:50\nPaula 23. aprill 2017 20:07\nKui KUMU on liiga suur. Tegelikult on. Siis Mikkeli muuseum on täpselt paras\nIndigoaalane 24. aprill 2017 08:59\nJah, mõned muuseumid on ka iseenda jaoks liiga suured. Aga ma sain mitu väga head ideed. tänan!!\nKK 27. aprill 2017 14:25\nÕnnelik inimene, et su vanemad muuseume armastavad. Minu emale sobivad vaid aianduskeskused.


Metsatölli mõuramised laiendasid "Seitsme linna muusika" festivali piire FOTOGALERII - Kultuur - Põhjarannik\nMetsatölli mõuramised laiendasid "Seitsme linna muusika" festivali piire FOTOGALERII\n10. juuli 2012, 22:11\nKes Metsatölli esinemise Rannapungerjal maha magas, saab neid taas Ida-Virumaal näha juba sel reedel Narva linnuse õuel motomeeste korraldataval peol.\nAastatega Bachist ja Brahmsist kaugenenud maakonna süvamuusikafestival tegi sel reedel seitsme penikoorma saapa sammu uues suunas, kuulutades ürituse avatuks hevimeeste esinemisega.\n14. korda toimuv "Seitsme linna muusika" festival pole pärast reedel Rannapungerjal toimunud Tuletorni kontserti enam endine, sest kes seda enne näinud, et sopranite ja metsosopranite, tšello, oboe ja klavessiini ning Beethoveni, Haydni ja Schubertiga sõbrustav festival lubaks lavale sedavõrd jõrmi bändi, nagu seda on Metsatöll.\nAga just nii see oli.\nSile publik silmitsi Metsatölliga\nOli see hea või halb? See oli kogemus nii neile festivali külalistele, kes raskest rokist seni kaarega mööda käinud, kui ka neile, kes just tänu Metsatölli ülesastumisele enda jaoks nii Tuletorni kontserdid kui ka "Seitsme linna muusika" festivali avastasid.\nEsinejad dikteerivad publiku, märkis mullu Tuletorni kontsertide korraldaja Guido Kangur. Ja nii see on: Eesti raskeroki lipulaev oli kohale meelitanud ka veidi jõrmimaid mehi, kellele oli see vaatamata "Seitsme linna muusika" festivali pikale traditsioonile ja Tuletorni kahe aasta eest tehtud kannakinnitusele Rannapungerjal esimene kord seal osaleda.\nKuigi publik oli siiski erinevalt raskeroki kontserdi tavapärastest nautijatest sile ja needivaba, tundis Metsatöll ennast laval hästi. "Publik oli täpselt see, mis olema peab," märkis bändi trummar Marko Atso, kelle kogemused on näidanud, et ühine keel leitakse kiiresti ka nende kontserdikülastajatega, kes pole varem Metsatölli näinud ei lähedalt, ei kaugelt.\nVaatamata Guido Kanguri antud soovitusele kolida enne möirameeste lavaletulekut detsibellide võimsuse pärast paar rida kaugemale, ei taganenud publik tolligi ja laulis refrääne kaasa.\nAga väikesest Siirist oli natukene kahju, sest enne hevimehi lavale astunud Siiri Sisaskist kujunes sel kontserdil teenimatult Metsatölli soojendusesineja.\nSisaskit on pärast plaadi "Hommikupuu" ilmumist asutud jõuliselt seostama Metsatölliga ja talle on külge poogitud rokklaulja silt. Plaadi reklaamimisele ei tee see muidugi paha. See, et Metsatölli trummar Marko Atso oli Sisaski uue albumi produtsent ja tema laulude seadete autor, kes koos Keijo Koppeliga need ka sisse mängis, ei tee Sisaskist kui Eesti ühest omapärasemast lauljast veel üheülbalist rokkstaari, ammugi mitte Metsatölli kaaslast.\nSuurel laval ja vabas õhus esinedes ei teeks aga Sisaskile paha tulla kontserdi ajal oma klahvpillide tagant välja, mitte püsida seal nagu naelutatud. Vabaõhukontsert ei ole kammersaalikontsert, kus visulaase plaani jaoks piisab ka muusikainstrumendi tagant paistvast solisti peanupust.\nSamas neile, kellele jõrmide meeste mõuramised liiga monotoonsed tunduvad, polekski "Seitsme linna muusika" festivali avapäev suutnud Sisaskita midagi pakkuda.\nVeneetsia karneval Kohtla-Järve tänaval\nTuletorni kontserdid - laupäeval toimus Rannapungerjal Estonian Dream Big Bandi maratonkontsert Hendrik Sal-Salleri, Hedvig Hansoni, Tatjana Mihhailova ja Uku Suviste osavõtul - ja "Seitsme linna muusika" festival lõid käed tänavu esimest korda. Koostöö jätkub Kanguri sõnul ka edaspidi ja mõtted järgmise aasta esinejate kohta Rannapungerja muusikamajaka plinkima pannud mehe peas juba keerlevad. "Esimene päev Rannapungerjal saab ka järgmisel aastal olema rokipäev," kinnitas ta.\nSama ebaharilik kui oli maakonna muusikafestivali tänavune algus, saab olema ka selle lõpp pühapäeval, 15. juulil, mil Kohtla-Järvel korraldatakse Veneetsia karneval, mille lõpetab lavakunstikooli tudengite ansambli Kiivad Armastajad kontsert.\nAlguse ja lõpu vahele mahub aga veel hulganisti kontserte. Kukruse mõis on homme kirglike flamenkotantsude ja Hispaania muusika päralt; Narva-Jõesuu paviljonis kõlavad neljapäeval Helin-Mari Arderi esituses armastuslaulud; reede õhtul tehakse Saka mõisa suvelaval kummardus Imre Kalmanile; laupäeval laulab Vaivara Sinimägede muuseumis Sofia Rubina ning pühapäeval kuuleb Jõhvi Mihkli kirikus Lenna Kuurmaad ja Märt Avandit.


Microsoft Visual C ++ runtime raamatukogu viga r6025 esineb Windowsi platvormidel, kui töötab tarkvara, mis tugineb Visual C ++ raamatukogudele.\nKui tarkvara helistab puhtale virtuaalsele funktsioonile kehtiva kõne kontekstiga, saate veateate, milles on märgitud: „ Runtime Error! Programm: C: Program FilesR6025 - puhas virtuaalne funktsioonikõne. See on käitustõrge, mis jookseb kokku tarkvara ja need on mõned resolutsioonid, mis võivad seda parandada.\nKuidas lahendada Microsoft Visual error r6025\nSkannige süsteemi faile\nMicrosofti NET Frameworki parandamine 3.5\nInstallige Visual C ++ ümberjaotatavad paketid\nPuhastage Windowsi käivitamine\nKustutage rämpsfailid ja installige tarkvara uuesti\n1. Skannige süsteemi faile\nRuntime vigu võib sageli põhjustada rikutud süsteemi faile. Sellest tulenevalt võib süsteemifailide kontrollija parandada asjakohaseid süsteemifaile ja lahendada see probleem. SFC-skannimist saab käivitada järgmiselt.\nVajuta Win + X hokey ja vali menüüst Win + X käsk Command Prompt (Admin) .\nSisestage „Univeive / Online / Cleanup-image / Restore health” ja vajutage enne SFC skannimise käivitamist Enter.\nSeejärel sisesta 'sfc / scannow' ja vajuta SFC skannimiseks käsku Return.\nSFC-skaneerimine võib võtta 20-30 minutit. Kui käsurealt öeldakse, et WRP parandas mõned failid, taaskäivitage Windowsi operatsioonisüsteem.\n2. Microsofti NET Frameworki parandamine 3.5\nVõib juhtuda, et peate Microsoft NET Frameworki installimise parandama. Selleks vajutage Win-klahvi + R-klaviatuuri otsetee, sisestage käskluses käsk 'appwiz.cpl' ja vajutage nuppu OK .\nAlloleva akna avamiseks klõpsake vahekaardil Programmid ja funktsioonid nuppu Windowsi funktsioonide sisse- või väljalülitamine .\nNüüd tühjendage märkeruut NET Framework 3.5 ja vajutage nuppu OK .\nTaaskäivitage Windowsi operatsioonisüsteem.\nAvage uuesti Windowsi funktsioonide aken.\nValige märkeruut NET Framework 3.5 ja klõpsake nuppu OK .\nSeejärel taaskäivitage töölaud või sülearvuti.\n3. Paigaldage Visual C ++ ümberjaotatavad paketid\nVõib juhtuda, et teie sülearvutil või töölaual puudub tarkvaraga nõutav Visual C ++ ümberjaotatav pakett ja selle tööaja komponendid. Need on tavaliselt Windowsi automaatselt installitud.\nVahekaart Programmid ja funktsioonid loetleb teie installitud Visual C ++ paketid, nagu on näidatud pildil otse allpool.\nKui teie töölaual või sülearvutil ei ole C ++ uuesti levitatavaid pakette, saate 32 ja 64-bitisi versioone käsitsi installida. Veenduge, et lisate 32-bitised paketid 32-bitisele Windowsi platvormile. Neilt veebilehtedelt saate alla laadida uuemad Visual C ++ -ga levitatavad paketid:\nMicrosoft Visual C ++ Redistributable Package 2017\nMicrosoft Visual C ++ 2015 ümberjaotatav pakett\nMicrosoft Visual C ++ 2013 ümberjaotatav pakett\nMicrosoft Visual C ++ 2012 ümberjagatav uuendus 4\nMicrosoft Visual C ++ 2010 ümberjaotatav pakett (x86)\n4. Puhasta Boot Windowsi\nViga r6025 võib olla põhjustatud viirusetõrje ja süsteemi hoolduse tarkvara konfliktidest. Selle tagamiseks ei saa kõik Microsofti teenused välja lülitada. See selektiivne käivitamine on puhas käivitus, mis võib lahendada tarkvara konflikte.\nKõigepealt avage MSConfig, sisestades käsku "msconfig". See avab akna, mis kuvatakse otse allpool, kui vajutate nuppu OK .\nValige vahekaardil General (Üldine) valik Selective startup ( Valikuline käivitamine ), kui see pole juba valitud.\nValige vahekaart Teenused, mis kuvatakse otse allpool.\nValige valik Peida kõik Microsofti teenuste valik.\nKõigi teenuste peatamiseks vajutage nuppu Keela kõik .\nSeejärel vali dialoogiboksis System Configuration (Süsteemi konfiguratsioon) suvand Restart ( Taaskäivita ).\n5. Kustuta rämpsfailid ja installige tarkvara uuesti\nProbleemi teine võimalik lahendus on rämpsfailide kustutamine ja r6025-veale tagasi pöörduva programmi uuesti installimine. Enne programmi uuesti installimist kustutage rämpsfailid. Nii saate kustutada rämpsfaile ja installida Windowsi tarkvara uuesti.\nEsmalt avage vahekaart Programmid ja funktsioonid, sisestades käsku „appwiz.cp”.\nValige eemaldatav tarkvara ja vajutage selle Uninstall nuppu. Seejärel vajutage kinnitamiseks nuppu Jah .\nJärgmisena sisestage käsk „Cleanmgr”; ja vajutage nuppu OK .\nValige, et skannida draiv, kuhu olete programmi installinud, mis tavaliselt on C-draiv.\nValige kõik failikastid otse Disk Clean-up aknas otse allpool.\nValitud failikategooriate kustutamiseks vajutage nuppu OK ja klõpsake nupul Kustuta failid .\nTaaskäivitage Windows pärast rämpsfailide kustutamist.\nSeejärel installige uuesti installitud tarkvara.\nLisaks kontrollige, kas eelinstallitud tarkvara jaoks on saadaval värskendusi.\nNeed on mõned võimalikud parandused vea r6025 jaoks, mis ei nõua täiendavat kolmanda osapoole utiliidi tarkvara.\nLisaks ülaltoodud resolutsioonidele on arvukalt kolmanda osapoole süsteemi optimeerimise tarkvara, mis võiks vea r6025 parandada oma registri koristajate ja süsteemifailide remondivahenditega. Lisateavet PC remondikomplekti kohta leiate selle tarkvara juhendist.


Koroonakriis pidurdab lihaveiste müüki - Maakond - Saarte Hääl\nKoroonakriis pidurdab lihaveiste müüki\nKALEV AU hinnangul on koroonaviirus eelkõige linnainimeste haigus, väikestesse veisefarmidesse pole see jõudnud. FOTO: TAMBET ALLIK / ARHIIV\nKoroonakriis on oluliselt vähendanud lihaveiste müüki välismaale ja hinnadki on langenud, kirjutab Postimees.\nKui tavaliselt teevad umbes pooled Eestis sündinud lihaveised reisi mõnda kaugemasse riiki, siis praegu püsivad nad kodus, sest eksport on kokku kuivanud, ütles Eesti lihaveisekasvatajate ühistu tegevjuht Rando Treimuth.\n"Meie müüme ühistuna veiseid ainult Euroopasse ja meie kõige suurem ostja on Poola. Nüüd aga on Poolaga probleem, sest nende raha väärtus on kukkunud ja sinna müüa ei ole mõtet." Hinnalangus on Treimuthi sõnul 10–20 protsenti, mis on palju, sest tegelikult on lihaveiste hinnad langenud kolm viimast aastat.\nLaidevahe looduskaitsealal lihaveised karjatav Kalev Au ütles, et probleemid võivad olla neil veisekasvatajatel, kes panustasid kevadise müügi peale. Ühel Saaremaa lihaveisekasvatajal tahtis poolakast kokkuostja tulla karja üle vaatama, aga ei saanud luba Saaremaale siseneda.\nAu sõnul jääb selline keelamine talle arusaamatuks. Mõistavad ju poolakad samamoodi reeglitest kinni pidada. "Pesevad oma käed-jalad puhtaks ja istuvad praami peal autos," osutas Au.\nNagu enamik veisekasvatajaid, müüb ka Au oma lihaloomi sügisel. Viimati läksid tema veised vahendaja kaudu Türki ja mees jäi hinnaga igati rahule. Au hinnangul pole mõistlik ette karta, sügis on veel kaugel ja hinnad võivad vabalt ka tõusta.\nEesti tõuloomakasvatajate ühistu juhatuse esimees Tanel-Taavi Bulitko ütles Postimehele, et ka tõuloomade müük on palju vähenenud. Kliendid tahavad loomi enne ostu näha, aga seda praegu korraldada ei saa. Mõnikord aitab, kui saadad loomade pildid ja videod, näiteks ostis üks Rumeenia klient koorma tõuloomi videotutvustuse põhjal ja jäi väga rahule. Mõni tehing on siiski ka liiva jooksnud. Juba enne koroonakriisi Türkmenistani jaoks komplekteeritud partiid Türkmenistan lõppkokkuvõttes riiki ei lasknud ja loomade tee viis hoopis Poola, kust nende eest enam nii head hinda ei saanud.


Kõige enam olid teises kvartalis ekspordikasvu aeglustumise taga mobiilsideseadmete väljaveo vähenemine, mis moodustas ligikaudu poole kasvu aeglustumisest. Mobiilsideseadmete ekspordikäive vähenes, vaatamata sellele, et nende ekspordihinnakasv teises kvartalis kiirenes. Mobiilsideseadmete eksporditellimused on languses olnud juba 10 kuud järjest (teises kvartalis see langus isegi süvenes), mistõttu võib eeldada, et ka veel vähemalt eesolevatel lähikuudel jätkub nende väljaveo langus, mis avaldab negatiivset mõju kogu kaupade ekspordile (mobiilsideseadmed moodustavad kümnendiku kogu kaupade ekspordist). Samuti aeglustus oluliselt veel põlevkiviõli-, puidu- ja metallitööstuse ekspordikäibe kasv. Põlevkiviõli- ja puidutoodete hinnakasv teises kvartalis aeglustus. Samas on näiteks põlevkiviõlitoodete mahukasv isegi kiirenenud.\nEesti ettevõtete eksporditellimused on kasvamas ning nad on lähikuudel ekspordi paranemise suhtes muutunud üha optimistlikumaks. Eriti tugev hüpe positiivses suunas toimus teises ja kolmandas kvartalis (praegused hinnangud tublisti üle 10 aasta keskmise). Samuti on eksportivate ettevõtete hinnangul nende konkurentsivõime nii Euroopa Liidu turul kui ka väljaspool seda paranenud. Selline hinnang läheb hästi kokku alates juba 2015. aasta algusest, eriti aga alates möödunud aasta lõpust aeglustunud tööjõu ühikukulu kasvuga, mis tähendab seda, et tootlikkuse ja tööjõukulude kasvu vahe on vähenenud ning see avaldab positiivset mõju ettevõtete konkurentsivõimele.\nKoos ekspordikasvu aeglustumisega aeglustus teises kvartalis ka kaupade sisseveo kasv. Kaupade impordikasv aeglustus ka ilma jaanuaris sisseostetud laeva arvestamata. Osaliselt võib põhjuseks pidada möödunud aasta teise kvartali kõrgema võrdlusbaasi mõju. Samas on impordikasv jätkuvalt üsna tugev, mis tähendab lähiajal tootmismahtude kiire kasvu jätkumist (Eesti majandus on väga impordisõltuv).\nKui jätta väliskaubandustasakaalu arvestusest välja sisseostetud laev (sest SKP esimese kvartali arvestuses lisati see tasakaalustamiseks eksporti), siis väliskaubandustasakaal veidi paranes nii möödunud aasta teise kui ka käesoleva aasta esimese kvartaliga võrreldes. Seega pidurdas esialgsete arvestuste järgi väliskaubanduspuudujääk käesoleva aasta teise kvartali majanduskasvu vähem (samas tehakse SKP arvestustes mitmeid muudatusi väliskaubandusstatistika numbritesse, mis võib seda pilti muuta).\ntööjõu ühikukulu kasv


VENNASKOND 33 ''Viimane jõuluöö'', Harju maakond\nVENNASKOND 33 ''Viimane jõuluöö''\nKõikide maade uusromantikud ühinege! Anarhorokkarid tähistaavad 33ndat aastaringi täispika kontserdiga Tallinnas, klubis Factory.\nVabaduse aateid ja armastust ülistav Vennaskond pole lihtsalt bänd, see on sõpruskond, nad on võitlejad kitarride ja trummidega. Vennaskond on oma tegutsemisaja jooksul ilmutanud 21 albumit ja neli filmi. Vennaskonna esimene kontsert leidis aset 23. oktoobril 1984. aastal Tallinna 49. keskkoolis. Anarhorokkaritele sekundeerivad gängstarokkarid Kurjam ja Mustamäe rokkarid Müstika. Plaadimuusikat valib Villu Tamme, kes kunagi ammu ka Vennaskonnas mänginud.\n"Täna jälle me joome bensiini"\n"Jumal kaitse Vennaskonda"\n"Insener garini hüperboloid"\n"Mees sa ei tea kui kiiresti ma löön"\n"Surm Tappis Ära"\nPlaadimuusikat valib Villu Tamme\nVabaduse aateid ja armastust ülistav Vennaskond pole lihtsalt bänd, s\n22.12.2017, 21:00 - 23:59