Ettevõttest | Navirec\nNavirec ja GSMtasks kuuluvad GSMvalve gruppi\nNavirec on oma valdkonnas ainuke 100% Eesti kapitalil põhinev ettevõte, mis pakub innovaatilisi lahendusi logistikateenuste turul juba enam kui 16 aastat. Kvaliteetset GPS jälgimisteenust, logistika-, veo- ning tööhaldustarkvara pakume nii era- kui avaliku sektori ettevõtetele ning eraklientidele.\nNavirec on oma valdkonnas kindel Eesti turuliider, kuid pakub nutikaid terviklahendusi kogu Euroopas! Lihtsustame tööd ja aitame kulutustelt kokku hoida pea 10 000 ettevõttel, aidates sealjuures jälgida enam kui 45 000 sõiduki igapäevaseid teekondi reaalajas.\nGSMtasks bränd loodi 2015. aastal, et pakkuda klientidele mugavat haldusplatvormi, millele oleks koondatud kogu veo- ja töökorraldus. GSMtasksi peamine eesmärk on tuua klientideni lahendus, mida on võimalik ümber kohandada või teiste programmidega integreerida vastavalt ettevõtte spetsiifilistele vajadustele.\nOma laia funktsionaalsusega võimaldab GSMtasks vähendada töökorraldusele kuluvat aega, muuta ettevõtte logistika paberivabaks ning analüüsida oma tegevust selliselt, et koos töö efektiivsuse suurenemisega väheneksid samaaegselt ka tegevuskulud.\nLoomisaastal kandideeris GSMtasks Aasta Logistikateo tiitlile ja täna ulatub ettevõtte kliendibaas USAst Tansaaniani.\nNavireci ja GSMtasksi peakontor asub Eestis, Tallinnas aadressil Tähetorni 21. Tallinna kontoris tegutseb igapäevaselt nii meie töökas müügitiim, klienditugi kui turundusosakond, kes annavad endast alati 110%, et leida klientidele sobivaimad lahendused ja pakkuda kiiret ja professionaalset tuge küsimuste korral.\nNavireci ja GSMtasksiga soovime oma praegustele ja tulevastele klientidele pakkuda professionaalset ja ettevõtete vajadustest lähtuvat logistikalahendust. Seda suudame tagada tänu enda tugevale arendusmeeskonnale. Eesti meeskonda kuulub 33 inimest, kuid partneritega koos tegutseb klientide rahulolu tagamise nimel enam kui 100 töötajat.\nSeadmete paigaldus toimub alati just Sulle kõige sobivamal ajal ning kohas, millises Eesti otsas ettevõte ka ei tegutseks. Loomulikult võid alati ka oma sõidukid meie töökotta tuua ning nautida näiteks tassi maitsvat kohvi samal ajal, kui meie tublid tehnikud seadmete paigaldamisega tegelevad. Seadmetele ja tehtud tööle anname alati omapoolse garantii!\nOleme kiiresti arenev ja ambitsioonikas ettevõte! Navirec ja GSMtasks logistikalahenduste edasimüügiga tegelevad aktiivselt meie partnerettevõtted nii Lätis, Leedus, Poolas, Valgevenes, Tansaanias kui Venemaal.\nOleme avatud koostööpakkumistele ning otsime ka ise aktiivselt võimalusi ülemaailmseks laienemiseks.\nKui tunned, et Sul on võimalus ja soov rahvusvahelise ettevõtte kasvu panustada, siis võta meiega kindlasti ühendust!\nSuured eesmärgid sünnivad koostööst\nOleme andnud oma panuse nii Eesti haridusmaastiku edendamisse kui sportlaste toetamisse, ning pannud õla alla ka teiste põnevate projektide elluviimisele. Kodumaise ettevõttena on meile oluline lisaks Eesti majanduse toetamisele anda hoogu ka teistele valdkondadele ja tublidele tegijatele.\nJuba mitmendat aastat viime Tallinna Tehnikakõrgkoolis ja Tallinna Tehnikaülikoolis läbi külalistunde nii esmatasandi kui magistrantuuri õppuritele, et pakkuda lisaks teoreetilisele õppele praktilisi kogemusi ja võimalust transpordipargi haldus- ja veokorraldustarkvara kasutamist omal käel proovida.\n2018. aastal andsime välja GSMvalve stipendiumi Tallinna Tehnikakõrgkooli logistikainstituudi tudengile, kelle suurepärane õppeedukus ja motiveeritus logistikavaldkonnas töötamiseks paistis teiste seast silma ja oli meie silmis tunnustust väärt.\nSamuti toetame GPS-jälgimisega hea meelega erinevaid reisiseltskondi, kelle jaoks on meie poolt pakutav teenus oluline eelkõige sõidukite turvalisuse tagamise seisukohalt. Nii sõitsid näiteks Kristjan Ojang ja Robert Rool meie poolt varustatud GPS-seadmetega žigulidega ringi idablokis.\nKui arvad, et just meie abil saaksid selle realiseerida, siis võta kindlasti ühendust meie turundusosakonnaga!


Tõhus huvikaitse rahvatervises | Tervise Arengu Instituut\nTõhus huvikaitse rahvatervises\n19. oktoober 2020 – 20. oktoober 2020&nbsp10:00 – 16:00\nHiiumaa kohaliku tasandi otsusetegijad, arvamusliidrid, arendusnõunikud, avaliku ruumi planeerijad, tervisedendajad, ettevõtjad, korrakaitse-, kultuuri-, noorsootöö, sotsiaaltöö jt valdkondade esindajad väljaspool tervishoiusektorit, kogukonna aktiivsed l\nTervise Arengu Instituut ja Hiiumaa vald\nKoolitus "Tõhus huvikaitse rahvatervises" on suunatud neile, kelle südameasjaks on mõne tervisega seotud avaliku huvi kaitsmine. Ükskõik, kas siis tervislikku keskkonda väärtustava töötajana oma organisatsioonis, ametniku või lapsevanemana kohalikul tasandil või hoopis kodanikuühiskonna aktivistina riiklikes poliitikates kaasa rääkides.\n10:00-10:30 Hommikukohv ja koolitusele registreerimine\n10:30 – 12:30 Tutvustus ja ülevaade\nMis on huvikaitse ja kuidas see terviseprobleemide lahendamisel kasulik on?\nPraktiline harjutus reaalse terviseprobleemi näitel\nTöö väikestes gruppides.\n12:30 – 12:45 Sirutus- ja kohvipaus\n12:45 – 14:15 Teoreetiline ülevaade\nHuvikaitse strateegia loomise mudelid;\nLähenemised huvikaitse probleemi raamimisele;\nTõendusmaterjali leidmine - kuidas kasutada usaldusväärseid allikad?\nSõnumiseadmise alused: andmete esitamine kõnekalt;\n14:15 – 15:00 Lõuna\n15:00 – 16:00 Praktiline harjutus:\nHommikul alustatud strateegia arendamine teooria valguses;\nTõendusmaterjali otsimine ja valimine;\nVastuargumentide ja barjääride kaardistamine;\n16:00 – 16:15 Sirutus- ja kohvipaus\n16:15 – 17:30 Teoreetiline ülevaade:\nKuidas valida kõneisikuid, liitlasi, luua konsensust;\nPäeva kokkuvõte ja peegeldus\n8:00 – 8:30 Hommikusöök\n8:30 – 10:00 Teoreetiline ülevaade\nKaasamine ja liitude loomine;\nMeediaga suhtlemine - peamised meetodid;\nSotsiaalmeedia - peamised strateegiad;\n10:00 – 10:15 Sirutus- ja kohvipaus\n10:15 – 11:45 Praktiline harjutus:\nAlustatud strateegia täiendamine;\nMeediamaterjalide visandamine (pressiteade, arvamusartikkel, lugejakiri);\nMaterjalide ettevalmistamine koostööks ajakirjanikega;\n11:45 – 12:00 Sirutus- ja kohvipaus\n12:00 - 13:30 Praktiline harjutus\n13:30 - 14:15 Lõuna\n14:15 – 15:30 Teoreetiline ülevaade:\nLähenemised huvikaitse tulemuste hindamisele;\nKoolitust rahastavad Tervise Arengu Instituut ja Hiiumaa vald.\nPalume registreeruda esimesel võimalusel, hiljemalt 16.10.2020. Kohtade arv on piiratud.


Vooremaa Erakonnad kui poliitilised liigid\nErakonnad kui poliitilised liigid\nLoodusliku mitmekesisuse aluseks on erinevate liikide rohkus. Iga oma selge geneetilise ja ka evolutsioonilise kavaga liik naudib nii iseenda kui paljude teiste loodud mitmekesist keskkonda olles ise üsna ühetaoline. Mis või kes on poliitilised liigid? Kas erakonnad? Millisel moel mõjutavad erakonnad ühiskonna mitmekesisust?\nPärast roheliste laupäeval peetud üldkogu on muutunud rohelise erakonna juhatuse koosseis. Meil ongi nii, et algusest peale ei valita mitte erakonnale esimeest, seda pole kunagi tahetud, vaid juhatus. Ja see juhatus valib siis endi hulgast eestkõnelejad.\nMulle tuli üksjagu omapärase üllatusena, et peamine, mida senise juhtimise kriitikud ette heitsid, oli asjaolu, et erakonda on edendatud erakonnana, mitte kogukonnanna. Piinlik öelda, aga eks seda täpselt ju tehtud ongi. Alltoodud põhjustel oleme arendanud erakonda nii, et sel oleks võime ühiskonda mitmekesisemaks muuta.\nRoheliste eesmärk on ennekõike mitmekesisuse loomine ja toetamine, seega on rohelise poliitika eesmärgiks mitmekesisuse toetamine ühiskonnas.\nMaa liigirikkus ei tulene sellest, et iga liik või selle liigi asurkond ise on ütlemata rikas ja mitmekesine. Igal liigil ja selle populatsioonil on oma geneetiline ja evolutsiooniline programm. Mitmekesisus sünnib liikide rohkuses, mitte selles, et liigi piires kujuneksid näiteks välja saakloomad ja röövloomad.\nMitmekesisest loodusest saab aga pidada vaid mitmekesine kultuur ja mitmekesine ühiskond. Ideaalis võiksid loomulikult kõik inimkogumid ühiskonnas pidada lugu mitmekesisusest ja seda kaitsta. See oleks lausa paradiislik olukord ja sel juhul poleks vajagi muret tunda inimkonna kahjustava mõju pärast Maa liigirikkusele.\nParaku on aga igal organisatsioonil oma tegevusprogramm ja sellest tulenev tegutsemismuster, nagu ka inimestel on oma huvid ja ambitsioonid.\nTänaseks on rohelised seda mitmekesisust ka loonud. Oleme tõstnud olulisele kohale vajaduse maksustada inimeste asemel just ressursside kasutamist, oleme loonud eeldused poliitilise mitmekesisuse toetamiseks ühiskonnas, algatanud kohaliku rahvahääletuse seaduse ning loonud võimalusi, et toetada rikkaks <span style=”mso-spacerun: yes”> saamist raiskamist lõpetades.\nSeda on teinud rohelised erakonnana ja poliitilise liigina. Seda vaatamata tõsiasjale, et kui neid samme astuma hakati, kritiseeriti neid üsna tugevalt ka erakonnasiseselt. Võeti üle teiste poliitiliste liikide retoorika: käibemaksu tõus muudab elu kallimaks; kui kaevandustasud tõusevad, siis jäävad inimesed tööta; kütuseaktsiis muudab toasooja kalliks jne.\nTagantjärele teame, et käibemaksu tõus ei tõstnud tarbijahindu, vaid need kohati koguni langesid. Ehk tegelikult ilmselt puudus käibemaksu ja kaupade hinna vahel tugev seos.\nLoomulikult evolutsioneeruvad ka poliitilised organisatsioonid. Nende programm ja tegevusmuster muutuvad. Kui 1960. aastate lõpus ja 1970. aastatel tekkinud rohelised poliitilised organisatsioonid olid loomult üksjagu lüürilised, siis pisitasa lisandus nende tegevusse ja argumentidesse ka teaduslikku põhjendatust. Kliima ja keskkonnauuringud andsid selleks oma panuse. Tänaseks oleme olukorras, kus teadmine, mida tuleb kliima ja looduse suhtes ühekülgselt toimivates ühiskondades teha, on ka rakenduslikult selge: ehitada säästlikke maju, kasutusse võtta keskkonda vähe mõjutavad toitumisharjumused, liigelda energiasäästlikumalt jne. Lahendused on riiulilt võtta. Vaja on põhjusi, et neid võtma hakata. Osa põhjustest ongi poliitilised. Ja neid on aina enam.\nJust teatud suundades tehtavad rakenduslikku laadi poliitilised otsused saavad täna ühiskonda rohelisemaks ja mitmekesisemaks muuta. See aga tähendab, et mitmekesisuse saavutamiseks on vaja rohelistel poliitilistel liikidel toimida küllaltki sihikindlalt ja programmijärgselt. See on mõnes mõttes tõepoolest paradoksaalne, et ühiskondliku mitmekesisuse saavutamiseks on täna põhjust toimida suhteliselt sihikindlalt valitud suundades.\nKokkuvõtvalt: selleks, et Eesti ühiskonnast saaks mitmekesisem ja keskkonnasõbralikum, vajame kindlasti rohelist poliitilist liiki, mis ühiskonda mitmekesisemaks muudaks.\nLoe ka: http://marekstrandberg.blogspot.com.


Temacoat EP Primer - kahekomponentne tsinkfosfaati sisaldav epoksüüdkruntvärv | Tooted ja ohutuskaardid tähestiku järjekorras - Tikkurila | Tööstusvärvid | Tooted\nOmadused Väga hea nakkuvus teras- ja tsingitud pindadega. Kuivab kiiresti ülevärvitavaks.\nToonid RAL 7035\nSegamissuhe Värv 4 mahuosa 82VR735\nMaksimaalne ülevärvimisaeg ilma karestamata 6 kuud.\nKuivainesisaldus 53±2 mahu-% (ISO 3233)\nVärvimistingimused Pind peab olema puhas ja kuiv. Värvimistöö ja värvi kuivamise ajal peab olema õhu, pinna ja värvi temperatuur üle 0 ºC ja suhteline õhuniiskus ei tohi olla üle 80%. Terase pinna temperatuur peab olema vähemalt 3 ºC võrra kõrgem õhu kastepunkti temperatuurist.\nEeltöö Eemalda õlid, rasvad ja soolad sobival viisil. (ISO 12944-4)\nVärvimine Kõrgsurvepihustamine või pintsliga värvimine. Kõrgsurvega pihustamisel võib värvi vedeldada 0-10%. Kõrgsurvepüstoli düüsi soovitav läbimõõt 0,011”–0,017” ja rõhk 120–160 bar-i. Pihustusnurk vali värvitava detaili kujust lähtuvalt.\nKoostisosade segamine Sega värv ja kõvendi eraldi enne kasutamist. Lisa kõvendi värvile õiges segamissuhtes ja sega hoolikalt. Segamiseks kasuta elektrilist mikserit.\nEL LOÜ (VOC) piirväärtused Lenduvate orgaaniliste ühendite hulk on 430 g/l värvisegu kohta. Lenduvate orgaaniliste ühendite hulk valmis töösegus (vedeldatud 10 mahu-%) on 470 g/l.\nToote kemikaali ohutuskaart TEMACOAT EP PRIMER ohutuskaart\nVedeldi kemikaali ohutuskaart VEDELDI 1031 ohutuskaart\nKõvendi kemikaali ohutuskaart KÕVENDI 008 5600 ohutuskaart


Tiia elu: veebruar 2006\narvuti jamab täiega. pean hinge kinni, et mu arvuti üles ei ütleks veel lähi ajal. mul pole lihtsalt rahaliselt võimalik uut arvutit osta... ja arvutita ma ei saa. ohjah. räägin arvutiga nagu kõige kallimaga. mõjub ;)\ntäna sain taas ühe sünnipäeva soovi :) küllap seegi aasta kestab sünna jaanipäevani nagu viimased paar aastat :D\nmõtlen epnü leo´le. projektile. neist kunagi pikemalt. üks moe projekt erivajaduste inimestele.\nhommikul värvisin juukseid taas :)\nPostitaja: Tiia kell 22:57 2 kommentaari:\ntänane sinine esmaspäev, mis kohe vaheldub teisipäevaga, lubas kiiret ja põnevat aega tulevat. kalendermärkmik sai kellaaegu, tegemisi, minemisi jm sellist täis kahe nädala peale... :D see meeldib mulle!\naa, täna sain veel õnnesoovi neti - sõbralt, kellelt ma ei ootanudki õnnitlust. arvasin, et ta lihtsalt ei tea mu sünnipäeva. eksisin. tõesti see oli armas üllatus. südant soojendas.\nlaupäeval tuleb veel üks õnnesoov tartus. mu endiselt abistajalt liisult, kellega pole üle aasta näinud. nüüd kohtume wilde kohvikus. taaskord tõden, isikliku abistaja töö on omapärane, oma "bossi" e mind ei suudeta unustada ka pärast töösuhte lõppu. liisu oli ja on vist ainus abistaja, kes hakkas minu abistajana tööle ühel tingimusel: igakord kuhugile välja minnes teen ehk käsin tal teha endale meicapit :D\neinoh!!! see tingimus oli mulle ülimalt meelepärane :)\njäin mõtlema, jagama omaette, kes on kes... ja mis on mis...\nma olen vist küll õnnele väga lähedal, sest mul ümberringi head inimesed. armastan kõiki.\nPostitaja: Tiia kell 00:46 1 kommentaar:\nOngi sünnipäev selleks korraks möödas. Ei. Homme lubas veel üks tuttav läbi astuda, sest täna oli haiglas tööl. Esmaspäev juba ütles, et mind ei saa unustada, peab kohe mulle õnne soovima.\nTäna käisid siis mu kallid sõbrannad: Pille (täna vaid sõbrannana), Karin, Maarja, Eva (endine abistaja) ja Riina. Lõpuks tuli Riina autojuht talle järgi. Oi, nad viskasid mind 23 korda õhku, päris lakke :D Püüdsin küll kõrvale hiilida, aga Pille kavaldas mind üle, tõukas mind keset tuba ja ühekorraga olid kõik mu ümber ja mina uue valge lae all 23 korda. 16 korda jäi ära, sest mind loobijad õnneks väsisid :P\nNaersid, kuidas on jääda 23 aastaseks!\nMulle sobib. Nagunii ei tunne end nõnna vanakesena nagu olen.\nVeel sain kuulda, kuidas sõbrannad mõtlevad minust. See oli minu jaoks eriline, sest iseenda meelest olen pisike mitte midagi ütlev inimene. Tõdesin, et nemad vajavad mind ja mina ei saa nendeta olla see, kes olen.\nEilne hommikupoolikul sadasid õnnitlused. Jooksin mobiili ja msn-i vahet. Ma ei tea, miks mobiil oli teleri kõrval, miks ma ei toonud arvuti juurde...\nPoja saatis eile hommikul pool seitse sõnumi :)\nMu vend perega õnnitles kirjaga rates. Üle paljude aastate. Kuidas igatsesin ja ootasin seda hetke.\nAeg paneb siiski kõik paika!\nKannatust vaja vaid veel. Aga kui palju veel vaja kannatust...?\nKöhin vähem. Mamma kinkis köharohtu.\nOli üllatusrohkeja armas sünnipäev.\nNüüd hakkab taas tõsielu.\nPidu on selleks aastaks möödas.\nAa, eile leidsin luxi postkastist küssa, millest kirjutan kunagi hiljem...\n15 minutit veel ja lõpeb sünnipäev.\neile soovisin tänast vahele jätta... kuid oli toredad üllatuste 24 tundi elus!\ntean, mul on palju häid sõpru, kes soovisid head, õnne, armastust.\nnutma ajab - kirjutasin pikalt ja text otsustas kaduda, küll arvuti viga ka... püüan taastada, nii nagu text meeles on...\njälle päev möödas. taas pole päeva jooksul midagi kasulikku teinud. naabrinaised käisid minu pool kohvitamas. järjekordselt räägisime külajutte: kes kellega käib ja kes kui palju joob. ausalt öeldes, mind need tagarääkimised ei huvita. muigama paneb. samas mõtlen, kui palju võivad minust rääkida selja taga?\ntegelikult mind see enam ei huvitagi, kui palju ja mida minust kõneldakse selja taga. mina olen ise rohkem kui kunagi varem. mõelgu, mida tagavad... kas mul on ego või....\nmind vaevab hing, mis probleeme tekkitas süütu kirjakene, mille panin see nädal posti. naljaks. mulle öeldi, et ma pean arendama veel oma huumorimeelt. mul polevat üleüldse naljasoolikat. kuigi nii arvab vaid kirja saaja. teised arvavad vastupidiselt, mul on ülipeen ja tundlik naljameel, mis ei ületa piiri. seekord ületasin lõbusasti piire maalides pastakaga paberile tähti, kuid temagi ületas nalja oma piiridest. tulgu nüüd, mis tuleb - vastutan enda eest. või on kiri juba lihtsalt prügikorvis..... ma ei soovinud aga paha. mul on närvid olemas ning ma ei salli nõmedaid nalju. kas õppis mu naljast? ei usu eriti...\ntäna on mu ema nimepäev. ülle nimepäev. südames soovin tallegi parimat.\nnüüd lähen pistan jalad kuuma sinepivette. köhin ikka meeletult...\nhomme pean tegema asjalikku...\nPostitaja: Tiia kell 23:52 1 kommentaar:\nPostitaja: Tiia kell 00:27 4 kommentaari:\nLugesin just üle rea Mari - Leenu raamatut Arnoldist. Mõni teinekord loen raamatu veel rahulikumalt ja korralikumalt üle... Olen jälginud Arnoldi ümber keerlevat möllu kaua. Ja ikka mõelnud, et ta on ikka omamoodi tüüp. Heatahtlikult. Ma ei tunne Arnoldit isiklikult. Usun, et tal on oma hing, nagu igal teisel, kuhu pääsevad vähesed. Usun, et Mari-Leen ei kirjutanud Arnordist ei paremini ega halvemini - Arnold ongi selline.\nTunnen Mari-Leenu neti teel umbes ligi aasta ning tean, et ta oskab inimesi tundma õppida ja näha inimest, mitte inimese puuet. Olen minagi eriline inimene - soovin seda või mitte, aga olen meedia ja kogu maailma jaoks eriline... Siiiski tõelist mind teavad / tunnevad väga vähesed.\nKüsimus on hoopis, kas maailm suudab alati olla salliv?\nIga inimene igatseb kedagi enda kõrvale. Igatseb olla armastatud ja igatseb armastada. Igaüks isemoodi. See on ju loomulik. Normaalne. Inimlik. Vastupidiselt oleks hoopis ebanormaalsem.\nSamas kas ongi armastusele selja keeramine nii lihtne... Püüan ise üht mittekuhugile\nviivat suhet lõppetada. On hea, et veel avalikult sellest ei teada, muidu ujuksime juba mõlemad suures supitaldrekus. Tema sellest vist sellepärast minu pärast ei hooliks. Enda pärast küll. Mitte nii nagu Mari - Leen hoolis/hoolib Arnoldist. Tean, et ta mingil kummalisel viisil hoolib minust ka, kuid see pole see äratundmine, mida usaldada või mida iganes. Oi, ma ei taha enda lõppevast suhtest niivõrd rääkida kuivõrd sellest, et maailm on kummaline ja julm, siiski siia sisse mahub südamesoojust ja armastust. Vähemasti salaheadust. Salaarmmastust. Ütlemata jäänud häid sõnu.\nLoobuda, eemale tõrjumine/minek ei tähenda ju seda, et kallis inimene südames ununeks ju. "Kallis" on lai mõiste, väga lai. Täpselt nagu armastusi on mitmesugusi.\nAinult tundega ei mängida. Ei lollitada. Vähemasti tõsine normaalne inimene ei mängi ega lollita. On hetki, kus tead, et kõik on mööduv ning ometi neil hetkedel püüad hingest parima anda. Küllap neid hetki on lihtsalt vaja, endale - talle - meile. Kui aga kauneid ja mõistvaid hetki pärast kohe narrida või lausa mõnitada (või lausa rusikadega lüüa), see teeb pehmelt öeldes kurva meele, paha meelt. Röövib lootuse headusesse. Tekitab endalgi tahtmise natuke vastu narritada... Sest mis see elu muidu oleks kui mitte ise teha head nalja. Uskusin kunagi, et elus hea võidab halva ainult headusega. Enam nii ei arva. Elu on mind õpetanud mind, et vahel on targem olla hea pärast kurjemgi. Rohkem narrimgi, võimalikult palju huumoriga välja naerda elus ette tulevaid tobedusi... Kuid kas narrimine on nalja tegemine?... Ei ole. Vahetevahel sünnib narrimisest mõnitaminegi... Ja siis mina tunnen küll end vastikult, kui olen kellegile enda kaitseks haiget teinud...\nMiks see mõte mul tuli? Usun, et Leenu ega Arnold ei narrinud/ei mõnitanud ja loodan, et nad tõesti ei teinud valu... Mõtlen hoopis sellele, mis öeldi mulle, et minul polevat huumorimeelt suhte loomisel. Andeks, millist nalja peab tegema, kui südames on siiras tundmine, et see ja see inimene on tol ja tol hetkel oluline, ja tähtis, ja kallis. Kuigi võib see sügav tunne jäädagi salajaseks... Kui teine pool ei suuda mõista seda mitte kuidagi, ei nii ega naa pidi.\nKuid kõik on mööduv\nInimhingedesse jäävad mäletused. Head. Halvad. Õnnelikud. Igatsused. Mitte täitunud unistused. Jne.\nElu on tabamata ime!?\nElu on hetk, mis on tabamata pime - õnne - mängu ime...\nKeegi saab selles ikkagi haiget...\nPostitaja: Tiia kell 11:50 Kommentaare ei ole:\nJa ei olegi puhkust ees :) Nii palju siis lootusest, et panen jalad seinale :D Ikka ja jälle küsib Mella, millal ma hakkan korralikult maalima... Teab kui mitu korda olen isegi seda mõelnud. Ja siiski olen edasi lükkanud ühel või teisel põhjusel ning mitte joonistanud... Vähemasti mitte nii palju kui noorena. (Kas praegu olen vana? :P )\nTõsiselt, võtan end kokku ja hakkan maalimist proovima. Homme lähen linna ja ostan uued värvid. Äkki on see seegi, mis leevendab mu hinge igatsus - valu..\nPostitaja: Tiia kell 21:02 2 kommentaari:\nÕUDNE SUUR ÜKSINDUSTUNNE ON.... IGALPOOL MUL... SÜGAVAL HINGES...\nSoovin armastada.... kuigi psühholoog ütles, et armastangi väga inimesi.... et pean rohkem endale mõtlema... Nüüd ma siis mõtlengi, et ma ei oskagi armastada...\nMinu raamat on nüüd ka mu kodukal


Tähtkuju helkur angeliidiga Neitsi @ SipelgaPood\nEsileht » Tähtkuju helkur angeliidiga Neitsi\nTähtkuju helkuri kaunis välimus ning isikupärane disain muudavad su tuju rõõmsaks. Just Neitsi tähtkujule sobivad poolvääriskivid muudavad helkuri veelgi erilisemaks. Lisaks märkavad autojuhid Sind, Sinu last või sõbrannat tänu helkurripatsile veelgi paremini.\nVali ainult helkur või telli helkur koos kauni kinkekarbiga, millel on pimedas helendav Neitsi märk. Helkuri kinkekarbi värvus võib erineda pildil olevast. Musta värvi karbid ei ole saadaval!


BodyPump - maailma kiirem viis saavutada vormi! - Sekretär\nBodyPump - maailma kiirem viis saavutada vormi!\n05. mai 2004 00:00\nKui päris aus olla, ei suutnud ma väga uskuda Bodypump-trenni võimalusse saada ennast kiiremas korras vormi ja paljuski seetõttu sattusin sellesse trenni küllalt juhuslikult! Spordiklubisse astudes polnud mul veel aimugi, mis toimuma hakkab, üldiselt arvasin, et see on väga tempokas trenn, kus vahepeal võtan lihtsalt vabamalt, kui enam ei jaksa"»\nTreener ilmub välja juba varakult enne trenni algust ja selgub, et põhjendatult. Kui esimest korda bodypump-trenni minna, oleks tark küsida pisut treenerilt nõu, et millal ja kui palju oma kangile raskusi panna. Mina muidugi läksin pisut kergemat vastupanu ja vaatasin enda kõrval olevat naist, kuid vaatamata sellele õnnestus mul komplekteerida oma kang küllalt hästi, sest sain päris korraliku koormuse ja ilmselt veidi raskemana oleks kang olnud päris väljakannatamatu.\nKuna jõusaal on mind varem jätnud suhteliselt külmaks, siis seetõttu võtan targu 2 kilost ketast, ehk siis üks ühele kangi poolele ja teine teisele koos veel paari kettaga. Spikerdan taas kõrvaloleva naisterahva pealt, kuidas panna kogu see raskus oma kangile. Tark on panna stepipink ja hantlid ning kogu jõutõstmisatribuutika endale võimalikult lähedale.\nMiskipärast tundub mulle ikka veel, et tuleb eriti kiire ja väsitav stepitund, kus tuleb lisaks kõigele veel hoolsalt vehelda kangidega. Fittest klubist kinnitatakse, et BodyPump on 60-minutiline lihasvastupidavuse treenimine rühmatreeninguna, mida tehakse rõõmsa ja haarava muusika saatel. Peaaegu kõiki harjutusi sooritatakse kangidega, mille raskust reguleeritakse ketastega. BodyPump kang kaalub 2 kg, ketaste raskused on vastavalt 1 kg, 2,5 kg, 5 kg ja 10 kg, nii et valida võib kuni 32-kilogrammise koormuse. Seepärast sobibki BodyPump nii noortele kui vanadele, algajatele ja edasijõudnutele, naistele ja meestele.\nVäidetavalt saab igal tasemel treenija saavutada minimaalse ajaga maksimaalsed tulemused ja lisaks ei koorma see treeningviis liigselt liigeseid vaid keskendub vastupidavus-jõuharjutustele.\nSoojendus kestab ainult viis minutit, kuid valmistab keha korralikult tunniks ette ja seda seetõttu, et ka soojendus viiakse läbi kangiga.\nTreening ise aga näeb välja järgmine. Esimesena võetakse läbi seljalihased. Õige kehahoid on tunnis sama, mis tavalises aeroobikas, kus tehakse jõuharjutusplokke ja seda ikka nii, et keha on poolkükis, põlved varbaotstega ühel joonel ja seljahoid sirge. Harjutusviisi loojad on mõelnud BodyPumpi puhul kõik üksikasjalikult läbi. Reegel nõuab, et üle kogu ilma toimuks BodyPump trenn ühe muusika saatel. Samuti on kõikjal samad harjutused ja nende toimumise aeg ja järjekord. Iga harjutusteseeria jaoks on erisugune muusikapala ja harjutus.Lisavahendina kasutatakse tunnis ka stepipinki, mille peal sooritatakse näiteks selili asendis rinnalt surumist ja "lendamist"?. Muusikapala lõppedes tehakse pisike paus, mis laseb kangil raskuse ära vahetada uue ponnistuse tarbeks.Peale küllalt rasket pingutust on eriti mõnus heita pikali, sedakorda stepipingile, kuid siiski kerge ei saa olema, sest tulevad käe- ja rinnalihased. Selili lamades ja kangi üle pea viies, püüan olla kontsentreeritud oma lihastele, kuid ikkagi saab see ponnistus olema küllalt vaevanõudev. Siis püsti ja kangi tõsted ettesirutatud kätel õlani, hetkeks hoidmine ja sealt siis aeglane langetamine. Päris raske ja seda seetõttu, et raske ei ole mitte tõstmine vaid staatiline hoidmine. üsna loogiline, et varsti ei tunne oma käe- ja õlalihaseid, sest need saavad põhilise koormuse.\n"Tõsta ja suru"? treeninguks nimetatud harjutustekogum lõpeb venitusharjutustega. Jõudu nagu tundub olevat veel, kuid siiski umbes tunni aja pärast tunnen, et keha on ikka väga väsinud.\nBodyPump aeroobikastiili Eesti maaletooja Kaisa Teimann jutustab, et BodyPump treeningute arendamisega alustati 1990. aastal Les Millsi rahvusvahelistes klubides Uus-Meremaal. Esimeseks eesmärgiks oli muide treenijate meelitamine jõusaalist aeroobikasaali, mis ka õnnestus ja seda seetõttu, et osalejad märkasid jõu ja vastupidavuse suurenemist. Les Mills aga ise selgitavat treenimisviisi populaarsust just sellega, et see sobib erineva tasemega harrastajatele ning annab kiireid tulemusi.\nTundsin huvi, et mis on aga see, mis selle stiili harrastajaid häirib. üks treenija arvas kriitiliselt, et treenerid küll hõikavad, et see on super rasvapõletuseks, kuid kuidas saab põletada rasva, kui näiteks pulsikell näitab kalorikulu vaid 175 kcal?\nTegelikult toimubki rasvapõletamine pulsisagedusel 100-150, ülespoole seda hakkab keha juba lihast kasvatama. Meenub ka jõusaali treener Fred Antsoni soovitus, mis kinnitab, et jõuvastupidavus-treening kulutab keskmiselt 5-10 kcal tunnis ühe kehakilogrammi kohta, kuid tähtis on ka see, et organism jätkab jõutreeningute puhul energia põletamist ka mitmeid tunde pärast trenni ja seda palju intensiivsemalt kui aeroobne treening, mis küll tegevuse ajal põletab kaloreid, kuid pärast trenni lülitab end energiapõletamise reÅ¾iimist välja. Antson on kinnitanud, ka seda, et jõuharjutustega tegelemine on kindel viis selleks, et tõuseks baasainevahetuse kiirus, lihasmass küll suureneb, kuid tarkus on ka see, et lihas kaalub rohkem, kui samahulk rasva.\n* Parim ja tõhusaim vahend, et saada kiiresti heasse vormi. * Harjutuste kompleks, mis treenib võrdselt kõiki lihasrühmi. * Treenija saab ise valida harjutuste raskusastme.\n* Kõik Eesti BodyPumpi treenerid on litsentseeritud rahvusvaheliste nõuete kohaselt.


Algavad "Pangaröövi" võtted - Kroonika\nAlgavad "Pangaröövi" võtted\nFilmivabrik alustab 7. juulil uue mängufilmi "Pangarööv" võtetega, film räägib endisest vangist ja poksijast, kellest saab 14-aastase poisi mängukann.\n"Pangaröövi" režissöör on Andrus Tuisk, stsenarist Mihkel Ulman ja produtsent Manfred Vainokivi. Filmi võtted toimuvad 7. juulist 15. augustini Tallinnas, Leigol, Rõuges ja mujal. Filmi esilinastus on planeeritud 2009. aasta sügisesse, teatas Delfile Eesti Filmi Sihtasutus.\n"Pangarööv" on lugu vanglast vabanevast Madisest, kes plaanib Lõuna-Eestisse kirjapruudi juurde sõita, et seal rahulikku vanaduspõlve pidada. Esimesel vabaduspäeval kohtab ta oma õepoega Hannest, kes on koolis pideva kiusamise ja alandamise ohver, nii et õpetajadki ei kaitse teda; aga kõige suurema haava on poisisse jätnud kodune armastusepuudus.\nAlatine kius ja peks, masendav keskkond ja läheduse puudumine valmistavad kasvavas organismis ette sobiva pinnase mõne autoriteedi mõjuks. Selleks autoriteediks osutub nüüd Madis - eluaegne pätt ja endine poksija, kes otsustab poisile veidi "eluõpetust" anda. Hanneses avastab onu mõju all manipulatsiooni võimu. Pikapeale rollid vahetuvad ja endisest vangist saab 14-aastase poisi mängukann.\nFilmis mängivad näitlejad Hannes Kaljujärv, Henri Kuus, Indrek Taalma, Maarika Barabantšikova, Karin Tammaru, Marilyn Jurman jt.\nMängufilmi "Pangarööv" eelarve on 6,5 miljonit krooni. Eesti Filmi Sihtasutus toetab filmi tootmist 3 miljoni krooniga, lisaks on film saanud EFSist ka 200 000 krooni arendustoetust. "Pangarööv" on saanud arendustoetust ka MEDIA programmist.


MÄNGI KAASA! Mälumäng Saare Guugel - Saarte Hääl\nPane end proovile! Kas tead vastuseid nendele küsimustele?\n• Sõjaväelasest poeet Carl Theodor Körner ei kuulu just tuntumate 19. sajandi saksa poeetide hulka, samas ei saa me ka väita, et ta kodumaal suisa tundmatu oleks – näiteks on talle sünnilinnas Dresdenis koguni uhke monument püsti pandud. Härra Körneri ja Saaremaa vahel on aga olemas seos, meie küsime, milline?\n• 9. novembri Kuressaare Teataja aastast 1918 hoiatab saarerahvast, et nad mitte kelmuse ohvriks ei langeks. Nimelt olla liikvel võltskaupa, mida lihtsameelsetele pähe määritakse ja kes alles hiljem aru saavad et nad tüssata on saanud. Meie küsime, mida võltsi müüdi saarlastele 30 kopika eest?\n• 1955. aastal toimus Tallinnas ratsionaliseerimisnäitus, kus saarlaste leiutamiskirge esindasid meistrimehed Pöidel Artur Steinbergi ja Vladimir Peegli juhtimisel. Nimelt olid mehed valmis ehitanud siinmail ennenägematu riistapuu, mida nad ise uhkelt kombainiks nimetasid. Meie küsime, mida see kombain tegi?\nÕigeid vastuseid kuuled laupäeval, kell 11 Kadi raadio mälumängu saates ”Saare Guugel”!


Zavicefta (ceftazidime / avibactam) – Pakendi infoleht - J01 – RXed.eu | ET\nAvaleht / Z / Zavicefta\nZavicefta (ceftazidime / avibactam) – Pakendi infoleht - J01\nRavimi nimetus Zavicefta\nATC kood J01\nToimeaine ceftazidime / avibactam\nZavicefta: Ravimi omaduste kokkuvõte\nZavicefta: Hanke- ja kasutustingimused või piirangud\nZavicefta: Pakendi märgistus\nZavicefta: Pakendi infoleht\n1. Mis ravim on Zavicefta ja milleks seda kasutatakse\n2. Mida on vaja teada enne Zavicefta kasutamist\n3. Kuidas Zaviceftat kasutada\n5. Kuidas Zaviceftat säilitada\nZavicefta 2 g/0.5 g infusioonilahuse kontsentraadi pulber\n1.Mis ravim on Zavicefta ja milleks seda kasutatakse\n2.Mida on vaja teada enne Zavicefta kasutamist\n3.Kuidas Zaviceftat kasutada\n5.Kuidas Zaviceftat säilitada\nMis ravim on Zavicefta\nZavicefta on antibiootikum, mis sisaldab kahte toimeainet: tseftasidiimi ja avibaktaami.\nTseftasidiim kuulub tsefalosporiinide antibiootikumrühma. See suudab hävitada mitmeid erinevaid baktereid.\nAvibaktaam on beetalaktamaasi inhibiitor, mis aitab tseftasidiimil hävitada teatud baktereid, mida tseftasidiim üksi ei suuda.\nMilleks Zaviceftat kasutatakse\nZaviceftat kasutatakse täiskasvanutel järgmiste infektsioonide raviks:\nmao ja soolestiku (kõhu) infektsioonid,\npõie või neerude (kuseteede) infektsioonid,\nteiste antibiootikumide suhtes tundetutest bakteritest põhjustatud infektsioonid.\nKuidas Zavicefta toimib\nZavicefta hävitab teatud tüüpi baktereid, mis võivad põhjustada raskeid infektsioone.\nÄrge kasutage Zaviceftat:\n-kui olete tseftasidiimi, avibaktaami või selle ravimi mis tahes koostisosade (loetletud lõigus 6) suhtes allergiline.\n-kui olete teiste tsefalosporiinantibiootikumide suhtes allergiline;\n-kui teil on esinenud raske allergiline reaktsioon teiste penitsilliin- või karbapeneemrühma antibiootikumide suhtes.\nÄrge kasutage Zaviceftat, kui miski ülaltoodust kehtib teie kohta. Kui te ei ole milleski kindel, pidage enne Zavicefta võtmist nõu arsti või meditsiiniõega.\nEnne Zavicefta võtmist pidage nõu oma arsti või meditsiiniõega:\nkui teil on esinenud ükskõik milline allergiline reaktsioon (sh kerge nahalööve) teiste penitsilliin- või karbapeneemrühma antibiootikumide suhtes;\nkui teil on neeruprobleemid – arst võib teile määrata vähendatud annuse tagamaks, et te ei saa liiga suurt ravimikogust. See võib põhjustada sümptomeid, nt krambid (vt lõik "Kui te kasutate Zaviceftat rohkem kui ette nähtud")\nKui mis tahes eespool toodust käib teie kohta (või te ei ole selles kindel), rääkige sellest enne Zavicefta kasutamist oma arstile või meditsiiniõele.\nPidage nõu oma arsti või meditsiiniõega, kui teil esineb ravi jooksul kõhulahtisust.\nEsineb väike võimalus, et te saate ravi ajal Zaviceftaga või pärast seda muust bakterist põhjustatud teistsuguse infektsiooni, sh soor (suu või genitaalpiirkonna seeninfektsioon).\nKui teilt võetakse ükskõik milliseid analüüse, teavitage oma arsti, et te tarvitate Zaviceftat. See on vajalik seetõttu, et teil võib esineda analüüsi „DAGT” või „Coombs” tulemuste kõrvalekalle. Selles analüüsis otsitakse punaseid vereliblesid ründavaid antikehasid.\nLisaks võib Zavicefta mõjutada suhkrusisaldust näitavate teatud uriinianalüüside tulemusi. Öelge proovi võtvale isikule, et olete tarvitanud Zaviceftat.\nZaviceftat ei tohi kasutada lastel ega noorukitel, sest ei ole teada, kas antud ravim on neile vanuserühmadele ohutu.\nMuud ravimid ja Zavicefta\nTeatage oma arstile või meditsiiniõele, kui te kasutate või olete hiljuti kasutanud või kavatsete kasutada mis tahes muid ravimeid.\nÖelge oma arstile enne Zavicefta tarvitamist, kui te kasutate mõnda allpool nimetatud ravimitest:\naminoglükosiidid, nt gentamütsiin, tobramütsiin;\nvett väljaajav ravim nimega furosemiid;\npodagraravim nimega probenetsiid.\nRääkige oma arstile enne Zavicefta kasutamist, kui mõni ülaltoodud väide kehtib teie kohta.\nZavicefta võib põhjustada pearinglust. See võib mõjutada teie autojuhtimise, tööriistade või masinate käsitsemise võimet.\nZavicefta sisaldab naatriumi\nKontrollitud naatriumisisaldusega dieedil patsiendid: iga viaal sisaldab ligikaudu 148 mg naatriumi.\nZaviceftat manustab teile arst või meditsiiniõde.\nSoovitatav annus on üks viaal (2 g tseftasidiimi ja 0,5 g avibaktaami) iga 8 tunni järel.\nSeda manustatakse tilgana veeni. See võtab aega ligikaudu 2 tundi.\nRavi pikkus on tavaliselt 5…14 päeva, sõltuvalt teie infektsiooni tüübist ja ravivastusest.\nKui teil on neeruprobleemid, võib arst teile määrata vähendatud annuse. See on vajalik seetõttu, et Zavicefta eemaldatakse teie organismist neerude kaudu.\nKui te kasutate Zaviceftat rohkem kui ette nähtud\nZaviceftat manustab teile arst või meditsiiniõde, mistõttu on vale annuse saamine ebatõenäoline. Kui teil siiski esinevad kõrvaltoimed või te arvate, et olete saanud liiga palju Zaviceftat, teavitage sellest koheselt oma arsti või meditsiiniõde. Kui te saate liiga palju Zaviceftat, võib see avaldada toimet ajule ning põhjustada krampe või koomat.\nKui te unustate Zaviceftat võtta\nKui te arvate, et teil on jäänud annus vahele, teavitage sellest koheselt oma arsti või meditsiiniõde.\nRääkige kohe oma arstile, kui te märkate mõnda järgmistest kõrvaltoimetest, sest võite vajada kiiret arstiabi:\nrasked allergilised reaktsioonid: haigusnähtude hulka kuuluvad huulte, näo, kõri või keele järsku tekkiv turse, raske lööve või muud rasked nahareaktsioonid, neelamis- või hingamisraskused. Need reaktsioonid võivad olla eluohtlikud.\nSüvenev või püsiv kõhulahtisus või verd või lima sisaldav väljaheide – see võib tekkida ravi ajal Zaviceftaga või pärast seda. Ärge võtke sellisel juhul ravimeid, mis peatavad või aeglustavad\nÖelge oma arstile kohe, kui te märkate mõnda ülalpool mainitud tõsistest kõrvaltoimetest.\nPöörduge oma arsti või apteekri poole, kui märkate ükskõik millist järgmistest kõrvaltoimetest:\nVäga sage: (võivad esineda rohkem kui 1 inimesel 10-st)\nanalüüsi „DAGT” või „Coombs” tulemuse kõrvalekalle. Selles analüüsis otsitakse punaseid vereliblesid ründavaid antikehasid. On võimalik, et see võib põhjustada aneemiat (võite end tunda väsinuna) ja ikterust (naha ja silmavalgete kollaseks muutumine).\nSage: (võivad esineda kuni 1 inimesel 10-st)\nseeninfektsioonid, sh suuõõnes ja tupes;\nteatud vereliblede (eosinofiilide ja trombotsüütide) arvu muutus vereanalüüsis;\nhalb enesetunne (iiveldus või oksendamine);\nmaksa poolt toodetud teatud ensüümide hulga suurenemine vereanalüüsis;\nreljeefne sügelev nahalööve (nõgestõbi);\npunetus, valu või turse piirkonnas, kuhu Zaviceftat manustati veeni;\nteatud vereliblede (lümfotsüüdid) arvu suurenemine vereanalüüsis;\nteatud vereliblede (leukotsüüdid) arvu vähenemine vereanalüüsis;\ntorkimistunne või tuimus;\nteatud ainete (kreatiniini ja uurea) sisalduse suurenemine veres. Need ühendid näitavad, kui hästi teie neerud toimivad.\nVäga harv: (võivad esineda kuni 1 inimesel 10 000-st)\nRetseptiravimite loetelu. ATC kood: "J01"\nneeru teatud piirkonna turse, mis halvendab selle normaalset talitlust.\ninfektsioonide vastu võitlevate valgete vereliblede arvu märkimisväärne vähenemine vereanalüüsis;\npunaste vereliblede arvu vähenemine vereanalüüsis (hemolüütiline aneemia);\nraske allergiline reaktsioon (vt ülalpool "Rasked kõrvaltoimed");\nsilmavalgete või naha kollaseks muutumine;\nraske lööbe, villide või kooruva naha järsk teke, millega võib kaasneda kõrge palavik või liigesevalu (need võivad olla raskema haiguse, nt\ntoksilise epidermaalse nekrolüüsi, Stevensi-Johnsoni sündroomi, multiformse erüteemi või DRESS-i (ravimreaktsioon eosinofiilia ja süsteemsete haigusnähtudega) nähud.\nnahaalune turse, eriti huulte ja silmaümbruse piirkonnas.\nRääkige kohe oma arstile või meditsiiniõele, kui te märkate ükskõik millist ülalpool nimetatud kõrvaltoimet.\nMida Zavicefta sisaldab\n-Toimeained on tseftasidiim ja avibaktaam. Üks viaal sisaldab tseftasidiimpentahüdraati, mis vastab 2 grammile tseftasidiimile, ja naatriumavibaktaami, mis vastab 0,5 grammile avibaktaamile.\nKuidas Zavicefta välja näeb ja pakendi sisu\nZavicefta on viaali pakendatud valge kuni kollane pulber süstelahuse kontsentraadi valmistamiseks. See on saadaval pakendites, mis sisaldavad 10 viaali.\nTähtis: vaadake enne väljakirjutamist ravimi omaduste kokkuvõtet.\nInfusioonilahuse valmistamisel peab rakendama aseptilisi töövõtteid. Zavicefta viaali sisu peab lahustama 10 ml steriilse süsteveega. Zavicefta viaali manustamiskõlblikuks muutmise juhised on allpool kokkuvõtlikus tabelis:\n1.Sisestage süstlanõel läbi viaali sulguri ja süstige 10 ml steriilset süstevett.\n2.Tõmmake nõel välja ja loksutage viaali, et saada läbipaistev lahus.\n3.Ärge sisestage õhku väljutavat nõela enne, kui toode on täielikult lahustunud. Sisestage õhku väljutav nõel läbi viaali sulguri, et sisemist rõhku langetada.\n4.Sisestage kogu saadud lahus (ligikaudu 12,0 ml) koheselt infusioonikotti. Väiksemaid annuseid on võimalik manustada, kui infusioonikotti sisestatakse sobiv kogus saadud lahust, arvestades sellega, et tseftasidiimi ja avibaktaami sisaldus on vastavalt 167,3 mg/ml ja\n41,8 mg/ml. 6,0 ml või 4,5 ml mõõtmisel saadakse vastavalt annused 1000 mg/250 mg või 750 mg/187,5 mg.\nTähelepanu: toote steriilsuse säilitamiseks on oluline, et õhku väljutavat nõela ei torgata läbi viaali sulguri enne, kui toode on täielikult lahustunud.\nKontsentraati peab Zavicefta infusioonilahuse saamiseks täiendavalt lahjendama. Infusiooni ettevalmistamiseks võib olenevalt patsiendi infusiooniskeemist kasutada 100 ml infusioonikotti. Sobilike infusioonilahuste hulka kuuluvad: naatriumkloriidi 9 mg/ml (0,9%) süstelahus, dekstroosi 50 mg/ml (5%) süstelahus, naatriumkloriidi 4,5 mg/ml ja dekstroosi 25 mg/ml süstelahus (0,45% naatriumkloriidi ja 2,5% dekstroosi) või Ringeri laktaadilahus. Saadud lahuse manustamisaeg on 120 minutit.\nKontsentraadi valmistamiseks kuluv aeg on vähem kui 2 minutit. Lahustamiseks loksutage viaali ettevaatlikult ja kontrollige, kas sisu on täielikult lahustunud. Manustamiskõlblikuks muutmise alustamisest kuni intravenoosse infusiooni ettevalmistamise lõpetamiseni ei tohi kuluda üle 30 minuti. Parenteraalseid ravimeid tuleb enne manustamist visuaalselt uurida ja veenduda, et ei esineks nähtavaid osakesi.\nZavicefta infusioonilahus on helekollast värvi ja ei sisalda nähtavaid osakesi.\nUuringute põhjal on Zavicefta infusioonilahus toatemperatuuril stabiilne kuni 12 tundi. Alternatiivselt on see külmkapis stabiilne kuni 24 tundi. Kui lahjendatud toode on võetud külmkapist toatemperatuurile, peab selle ära kasutama 12 tunni jooksul. Summaarne ravimi stabiilsus alates manustamiskõlblikuks muutmisest kuni manustamiseni on kuni 36 tundi (24 tundi temperatuuril 2…8 °C pluss 12 tundi toatemperatuuril).\nMikrobioloogilise saastatuse vältimiseks tuleb ravim kohe ära kasutada, v.a kui manustamiskõlblikuks muutmine on toimunud kontrollitud ja valideeritud aseptilistes tingimustes. Kui lahust ei kasutata kohe, vastutab selle säilitamisaja ja –tingimuste eest kasutaja.\nZavicefta kokkusobivus teiste ravimitega ei ole teada. Zaviceftat ei tohi lisada ega segada teisi ravimeid sisaldavate lahustega.\nIga viaal on ette nähtud ühekordseks kasutamiseks.


Oled siin:Esileht»SÕIDETUD AUTOD»Renault Alaskan: lugu prantsuse talupojast, kes tahtis kõike hästi teha\nautor Indrek Jakobson 27. juuni 2018 Kommentaare pole\nÜks diiselmootor kahes seades\nSaadaval nii automaat- kui käsikastiga\nKorralikud maastiku- ja väga head maanteesõiduomadused\nRenault Alaskan – pikapi hind algab 30 190 eurost\nKliirens on 23 cm, auto võib kanda kuni 1035 kg koormat ja võtta sappa kuni 3,5 t haagise. Horisontaalselt avatud tagaluugile võib seada aga rahuliku südamega kaks täismeest istuma ning mõne väiksema lisakski võtta – see talub kuni 200 kg raskust, kuid avanemise mehhanism pole mugav.\nKabiin on õnnestunud kompromiss praktilisuse ja mugavuse vahel. Juhiiste on kastikale omaselt madal, kuid siiski piisava reguleerimisvõimalusega (tippversioonil seatav 8 suunas) nii, et keskmist kasvu juht saab end igati mugavalt istuma seada. Esiistmed on mõistagi soojendusega.\nTagaiste on aga nii madal, et keskmine mees peab seal põlved kõrgemal hoidma. Jalalabad saab küll esiistme alla panna ja ära mahub kenasti, kuid see asend pole kuigi mugav pikemate vahemaade läbimiseks.\nÜllatavalt puudub nagi üleriiete riputamiseks. Uksetaskud on suured ning keskmise käetoe all asuv ruum samuti.\nNissanilt pärinev 7-tolline puutetundlik infolusti ekraan tundub vananenuna, toimib aeglaselt ning ka kaarditarkvara pole uuemate killast, kuid saab kõvasti kiita oma lihtsuse ja loogilisuse eest.\nSeal on kaks suurt füüsilist keeratavat nuppu koos üliolulise „back“ nupuga – asi, millest tunnevad puudust paljude tänapäevaste autode omanikud.\nRenault on leidnud optimaalse kompromissi vajaduste ja hinna vahel ning saab kõvad plussid selle eest, et ei hakanud sinna oma lahendust paigaldama. Lisaks on tippvarustuses abiks 360 kraadi pealtvaate kaamera.\nKõigi nelja varustustasemega saab täpsemalt tutvuda siin.\nAlaskani salong on üsna vaikne, ehkki võrreldes sama hinnaklassi maasturiga võrreldes on müra arusaadavalt rohkem. Bose stereot seekord Renault ei paku, kuid ka standardvarustuses olev teeb igati korralikku häält.\nAlaskan on meil saadaval üksnes 2,3-liitrise turbodiisliga kahes seades: 160 hj ja 190 hj ning see Renault loodud mootor on leidnud tee ka sõsarate Nissan Navara ja X-seeria Mercedese aiste vahele. Neil turgudel, mida Euroopa Liidu trahvid ei kägista, on valikus ka 2,5-liitrine 160 hj bensiinimootor.\nVõimsamat mootorit saab kombineerida nii automaat- kui käsikastiga, lahjemat vaid kuuekäigulise käsikastiga. Seitsmekäiguline automaatkast on ehitatud nii, et saaks probleemideta paigast minema ka siis, kui üle kolmetonnise täismassiga autole on sama raske haagis veel sappa seatud.\nLühikesed käigud tõstavad pöörded ruttu kõrgele, kuid linnaliikluses on see üsna tüütu. Juht võib vastavalt vajadusele rakendada tagavedu ning kiiret või aeglast nelikvedu. Lisaks on eriti rasketes oludes võimalik nupuvajutusega lukustada tagadiferentsiaal.\nTehniliste andmetega saab täpsemalt tutvuda siin.\nPikapite sõidumugavus on teinud suure sammu edasi, kuid ennekõike on nad mõeldud tööks ning seda Renault ei varjagi. Lihtsalt – miks peavad töötingimused 21. sajandil olema rõhutatult spartalikud, kui saab ka paremini? Seiklusi otsitakse ikka maasturiga\nAlaskani pikapit konstrueerides loobuti traditsioonilistest lehtvedrudest, kuid järele ei antud kandevõimes. Sõiduomadusi on see kõvasti parandanud ja ka väga tagasihoidlikult koormatud auto liigub maanteel üllatavalt stabiilselt. Raske koorma vedamiseks mõeldud vedrustus on arusaadavalt sõiduauto omast jäigem, kuid sellegipoolest ei kipu tagaosa konarlikul teel hüplema.\nLinnasõit pole Alaskani teetass. Seal on ta aeglane ning janune, lisaks teeb üsna raske rool manööverdamise tüütuks.\nLäbivusele arusaadavalt etteheiteid teha ei saa. Renault Alaskan sõitis probleemideta nii mööda põldu kui metsaveotraktorite teid. Üllatuslikult piisas enamikul juhtudel ka tagaveost.\nVajadust nelikveo rakendamiseks tekkis harva, seda peamiselt kohtades, kus vihm oli savised metsateed libedaks muutnud.\nDiisli ja käigukasti koostöö on parim võimalikest. 190 hobujõudu pakuvad maanteel tühja autoga rahuldavat möödasõidukiirendust, aga mõistagi mitte enamat. Sõiduautolik dünaamika jääb maasturite pärusmaale, kastika koht on põllul ja metsas.\nPikapite seas käib karm võitlus; peaaegu kõik tootjad üritavad sellest kasvavast turust oma osa hammustada, nii ei tule konkurentidest puudu ka Alaskanil.\nKui VW Amaroki kabiin on mugavam, kuid peab alla vanduma maastikul, siis Toyota Hilux on veelgi maastikusuutlikum, ent tahumatum.\nAlaskani klienti sihivad ka Isuzu D-Max ja Mitsubishi LC200 ning loomulikult lähisugulane Nissan Navara, kuid Renault’ pikap jääb oma sõiduomadustelt ja viimistluselt neile püüdmatuks.\nAlaskani hinnad algavad 31 tuhandest eurost. Mõistetavalt konkureerivad pikapitega ka suured maasturid, enim neist ehk sarnaste tehnoandmete ja hinnaga Ssangyong Rexton, kuid sellegipoolest on tegu autodega erinevaks otstarbeks. Nii jääb Alaskan ikka ennekõike põllu- ja metsamehe mugavaks kaaslaseks.\nTagaluugi konstruktsiooni eripärad\n#featured Nissan Pikap Prantsusmaa Proovisõit Renault Renault-Nissani liit\nEelmine artikkelAutosõidu ABC: viis imelihtsat nõuannet auto korrasoleku kontrolliks suvel\nJärgmine artikkel Vaen raugeb: Tallinnas võib edaspidi Uberiga saada hoopiski Tallink Takso\n#featured (452) 2016 (117) 2017 (311) 2018 (222) ABC (217) Ajalugu (123) Ameerika (119) Auto ost-müük (146) Eesti (602) Eksklusiiv (159) Elagu Eesti! (204) Elektriauto (263) Esmaesitlus (93) Ford (107) Innovaatiline lahendus (99) Jaapan (88) Kampaania (248) Keskkond (186) Koolitarkus (98) Krossover (93) Kurioosum (329) Liiklusohutus (206) Lugemissoovitus (129) Maanteeamet (103) Nissan (102) Nutividin (95) Peugeot (91) Porsche (97) Proovisõit (255) Reisimine (103) Renault (111) Rootsi (90) Saksamaa (116) Soome (99) Statistika (169) Talv (88) Tesla (161) Toyota (238) Tulevik (256) Turvalisus (243) Uuring (159) Vidinamaania (109) Volkswagen (119) Volvo (167) Škoda (109)\nMootorrataste müük • Re: Müüa Aprilia Pegaso 650 1997\nMootorrataste müük • Müüa Aprilia Pegaso 650 1997\nPrügikast • Re: M: UUED REVITI SÕIDUPÜKSID!!


Viirushaiguste levik toob kaasa ravimimürgistused - Terviseuudised\nViirushaiguste levik toob kaasa ravimimürgistused\n19. oktoober 2018 07:00\nOktoobrikuus on terviseameti mürgistusteabekeskuse infoliinile 16662 ravimimürgistuse tõttu helistatud enam kui 40 korral, üle kui pooltel juhtudel oli kannatanuks kuni kolmeaastane laps. Katkisest elavhõbeda termomeetrist on septembris-oktoobris teada antud üheksal korral.\nTerviseameti mürgistusteabekeskuse juht Mare Oderi sõnul moodustavad kolmveerand infoliinile 16662 tehtud kõnedest kemikaalide ja ravimitega seotud õnnetusjuhtumid, kuid eriti kerkib ravimi-temaatika üles sügisel. „Sügisel on inimesed rohkem kodus ning oktoobris hakatakse aina enam haigestuma ülemiste hingamisteede haigustesse. Ilmselt seetõttu jäetakse ravimid ka kergekäelisemalt lauale või kapi peale. Sealt pole lapsel neid kuigi raske kätte saada,“ ütles Oder, kelle sõnul on sel kuul väikelapsed saanud kätte ja tarbinud nii erinevaid tablette, tinktuure kui salve. Samuti on väsinud lapsevanem tähelepanematusest lapsele andnud vale ravimit või eksinud annustamisega. Üheksal korral tuli ravimimürgistuse saanud laps toimetada haiglasse.\nSamuti antakse viirusperioodil infoliinile teada purunenud vanamoodsatest kraadiklaasidest. Septembris oli selliseid juhtumeid viis, oktoobri kahe esimese nädalaga juba neli. „On oluline meeles pidada, et purunenud elavhõbeda kraadiklaasi koristamisel ei kasutataks tolmuimejat, sest see tuleks seejärel ära visata,“ ütles Mare Oder.\nElavhõbe ei imendu seedetraktist ega naha kaudu, küll aga on ohtlikud tema aurud. Seda eriti juhul, kui soojas tolmuimeja trumlis neid igal kasutuskorral mööda elamist veel väga pikka aega laiali puhutakse. „Kutsume inimesi üles ravimeid hoolikalt hoiustama ning vahetama oma elavhõbeda-põhised termomeetrid uute ja ohutumate vastu.“\nTerviseameti mürgistusteabekeskuse põhieesmärk on haigestumise, tervisekahjustuste ja suremuse vähendamine ägedate mürgistusjuhtumite tõttu. Terviseameti mürgistusteabekeskuse infoliinile saab helistada ööpäevaringselt mistahes ägeda mürgistusjuhtumi või selle kahtluse korral, kõne on tavatariifiga ning anonüümne.\nInfoliinil 16662 töötavad pikaajalise erakorralise meditsiini kogemusega spetsialistid, kes vastavad telefonile nii eesti kui vene keeles ning kes oskavad mürgistuse puhul leida kiiresti kõige sobivama tegutsemisskeemi.\n18. October 2018, 09:20\nGripihooaeg algas gripiviirusteta\nMöödunud nädalast algas ametlik gripihooaeg, mis tähendab, et terviseamet hakkab terasemalt jälgima ülemiste hingamisteede viirusnakkuste levikut..\nMöödunud nädalast algas ametlik gripihooaeg, mis tähendab, et terviseamet hakkab terasemalt jälgima ..\nKuigi elavhõbedat sisaldavaid kraadiklaase enam ei müüda, kasutavad inimesed külmetushaiguste hooajal kehatemperatuuri kontrollimiseks ka kunagi..\nKuigi elavhõbedat sisaldavaid kraadiklaase enam ei müüda, kasutavad inimesed külmetushaiguste..


MSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIE/ 256 GB SSD/ HIND | kaup24.ee\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ hind\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Internetist\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ tagasiside\nToote kirjeldus: MSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Kõrge tõhusus loogilise hinnaga. Intel Core i5 protsessorid - suurepärane lahendus äriklassi sülearvutitele ja multimeediumi seadmetele. Kahe- või neljatuumalistele versioonidele on integreeritud kujutise kiibistik GD Graphics ja protsessori taktsagedust tõstev Turbo boost režiim. Need protsessorid pakuvad sujuvat ja mugavat süsteemi jõudlust, mis on piisav fotode ja filmide töötlemiseks, 2D ja 3D mängude mängimiseks ning ka Full HD kvaliteedis filmide vaatamiseks.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Veelgi kiireimad ja kaasaegsemad DDR4-mälu kiibistikud liiguvad uue kiiruse dimensiooni. Veel enam mugavust mängides ja töötades. DDR4 mälu kiibistikud on kiiremad, kuid samal ajal väga kompaktsed, nii et nad sobivad isegi õhukeste seadmete korpustes.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Intel HD Graphics graafika kiibistik garanteerib parima visuaalse kogemuse fotode, filmide vaatamisel või mängides, filmide vaatamisel või mängides. Integreeritud graafika kiibistik - parim lahendus energia säästmiseks, nii et Teie sülearvuti töötab akuga kauem. Intel HD Graphics pakub kodukino pildiefekte, nii igapäevane töö või programmid pakuvad veelgi rohkem emotsioone.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Mängudel ja multimeedia jaoks eraldi videokaart! Kõrgekvaliteedilise videokaardiga NVIDIA GeForce näete rohkem sõna otseses mõttes. See on kiibistk, mis tagab ebatavaliselt sujuva ja realistliku graafikat. Vaadake filme, mängige mänge ja nautige kõrgeima kvaliteediga multimeediakogemust! Ideaalne lahendus proffidele ja nõudlikele mängijatele.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Nautige kõrgresolutsiooniga multimeediat! Full HD ekraan pakub kõrgeima standardprogrammi. Filmid, mängud ja fotod sülearvuti ekraanil annab veelgi enam rõõmu. Full HD resolutsioon avab rikkalikke värve ja reaalseid detaile.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ An HDMI connection provides the ability to connect your computer to a TV or an additional monitor. Photos or movies on a big screen will give you more good emotions. The digital HDMI connection allows you to send data quickly and continuously.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Jaunais savienojuma tips, tagab andmete välkkiire edastamise kuni isegi 5 Gbit/s. Filmide ja suurte failide kopeerimine võtab vaid mõni sekund! USB-C-ühendus kiirendab andmeedastust välisketastele ja -seadmetele, teenindab printereid või skännereid. See ühendus lahendab sobiva ühenduse probleemi - kahesuunaline pistik võib olla mis tahes viisil ühendatud.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Täiuslik funktsionaalsus ja disain. Chiclet tüüpi klaviatuur - elegantne lahendus, mis pakub mugavat kirjutamist ja arvuti kasutamist, lisaks sellele, klahvide vaheliste vahede puhastamine on lihtsam kui kunagi varem. Iga klahv on üksteisest eraldatud ja asetseb ergonoomilises raamis.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Numbriklahvistik on väga kasulik nii töös kui ka mängude mängimisel. Kui hindate mugavust, siis on see hea lahendus. Normaalse suurusega klaviatuur numbriklahvistiku osaga on soovitatav tööks ja isiklikuks kasutamiseks.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Sobiva diagonaaliga ekraan on seadme lihtsaks kasutamiseks oluline eeltingimus. Sellest parameetrist on sõltuv seadme mobiilsus ja kasutusmugavus. See väärtus on tollides (1 toll on 2,54 cm).\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Kaasaegne, kiire ja usaldusväärne SSD ketas annab Teie seadmele veel ühe eelise. Kui hindate välkreaktsiooni, mängides uusimaid mänge või töötades paljude failide ja programmidega korraga, siis SSD ketas on Teie jaoks. SSD tüüpi ketastega sülearvutid eristuvad vaiksema tööga ja tagavad Teie andmetele kiirema kaitse; SSD ketas on vastupidav mehaanilistele kahjustustele ja on energiasäästlik, selle tulemusena võimaldab see pikendada aku kasutusiga.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Ekraaniläige võib olla väga tüütu. Kui kasutate arvutit tööks, tasub mõelda ekraani mattkattest. See lahendus tagab, et ekraanil näete just seda, mida vaja, mitte silmi väsitavaid valguse peegeldused. Matt ekraanikate - äriklassi arvutistandard, kuid samuti soovitatav ka erakasutajatele.\nMSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/ Mugav töö sõltumata valgustingimustest. Valgustusega klaviatuur pakub võimalust vabalt kasutada arvutit isegi pimedas ruumis, sest valgustatud klahvid on suurepäraselt nähtavad. Rohkem mugavust töötades või veetes öid meeldivate mängude seltsis.\nSoovitame osta koos MSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/\nSelle toote tellijad on ostnud ka: MSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/\nÜldine informatsioon tootest: MSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/\nKauba ID: 1772773\nTootja kood: 4931652\nTagasiside tootele: MSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/\nKüsimused ja vastused toote kohta: MSI GF63 8RD-013XPL 8 GB RAM/ 120 GB M.2 PCIe/ 256 GB SSD/


Eesti konkurentsivõimelisemad ettevõtted on selgunud - Kaamos\nJuba 15. aasta koostatakse Eesti Kaubandus-Tööstuskoja initsiatiivil Eesti Ettevõtete Konkurentsivõime Edetabelit. Majandusnäitajate alusel selgitatakse välja konkurentisvõimelisim ettevõtte nii suurettevõtete kui ka mikro-, väike- ja keskmiste ettevõtete arvestuses. Lisaks pannakse pingerida paika ka tegevusvaldkondade lõikes.\nMeil on sel aastal suur au ja rõõm leida Kaamos Kinnisvara kinnisvaraettevõtete paremusjärjestuses 5. kohalt. Ka Kaamos Ehitus on läbi aastate näidanud stabiilset tulemust, olles seegi kord etetabelis esikümne seas, täpsemalt 9. kohal. Suurettevõtte koondtabelis saavutas Kaamos Kinnisvara 27. ning Kaamos Ehitus 79. koha.\nDetailse info kinnisvaraettevõtete kohta leiab siit , ehitusettevõtete kohta siit ning suurettevõtete pingerea kohta siit.\nTäname kõiki meie kliente, koostööpartnereid ja kolleege, tänu kellele oleme nõnda edukad!


Gerd Tarand… | Valimisea langetamisest, taaskord – erakondlikud huvid, aktiivsus jms.\nTäna toimunud TLÜ valimisea langetamise konverentsi järel on teema veidi jälle meedias kajanud.\nKirjutasin alloleva tegelikult kriitikutele vastuseks erakonna listi (koos mõnede lõikudega mille siit ära jätan kuna olid konkreetsetele isikutele vastuseks), seega on ta veidi hüplik, aga miks mitte teda korra ajaloolise mälu huvides ka siia kopeerida – suuresti on sama sisu siit muidugi varem läbi jooksnud.\nSelle teemaga on muidugi täpselt nagu kooseluseadusega – kõigepealt kisatakse emotsioonide ja müütide pealt ja võibolla kunagi hakatakse ka asja sisu vaatama, siis mõned faktid, uurimused, võrdlused tooks esile küll. Peamiselt selles osas, kas valimisea langetamine saab mängida mõne kindla erakonna kasuks ja selles osas, kas Eesti noored on liiga saamatud, teadmatud ja kõrvalejäänud ja valijaks ei sobi.\nÜks teemat käsitledes levinud müüt ja valeväide on muude seas see, et valimisea langetamine on eelkõige mõne kindla erakonna huvides.\nVeidi asjakohasem pilt on aga selline, et kui valimisiga langetada 2017. aasta KOV valimisteks, on Eestis statistikaameti prognoosi kohaselt 24 900 16-17 aastast noort. Teiste riikide kogemustele tuginedes võib oletada, et valimisaktiivsus selles vanuserühmas jääb sarnaseks teiste vanuserühmadega või madalamaks (aga kõrgemaks kui 18-24 aastaste rühmas) ja oletame praegu, et see saab olema 60% ehk valijaid jääb sellest seltskonnast 14 940 (see seltskond suudaks ka valimisaktiivsust mõjutada vaid umbes -1,5 kuni +1,5 protsendipunkti vahel – vastavalt siis kas kui keegi ei läheks või kui kõik läheks). KOV valimistel on Eestis aga valimisõigusega inimesi 1 086 935 (KOV 2013) – 24 900 noort moodustaks kogu valijaskonnast tulemuse mõjutamise mõistes üsna marginaalse 2,24%, millest ka juhul, kui kõik valiks ühe erakonna, ei piisaks märkimisväärse eelise andmiseks sellele erakonnale. IEA rahvusvahelisest kodanikuhariduse uuringust ICCS 2009 tuli välja, et 8. klassi noortest (2743 Eestist) on välja kujunenud parteiline eelistus 53% (kusjuures noored usaldasid või pigem ebausaldasid erakondi sarnaselt vanemate vanuserühmadega). Seejuures näitavad teiste riikide kogemused, et noorte hääled jagunevad erakondade vahel üsna sarnastes proportsioonides teiste vanuserühmadega – väikese eelise saavad väiksemad erakonnad ja öko-sotsiaalsemad erakonnad mis sobivad kaugemale tulevikku vaatavatele noortele valijatele, kes võtavad hääli proportsionaalselt ära kõigilt suurtelt juhul kui need noortele olulistest teemadest ei räägi.\nEesti varivalimiste tulemusi kahjuks pärisvalimiste tulemustega võrrelda ei saa kuna need hoitakse reaalsest poliitilisest kampaaniast väga lahus ja osalejaid on väga vähe (kui tahate, siis olgu mainitud, et ka seal on näha, et hääled lähevad jagamisele, mitte kindlasse nurka) aga lähiriikidest kinnitavad sellist häälte jaotumist näiteks Soome varivalimiste tulemused. Seega ei, valimisea langetamine ei ole ega saa kunagi olema mitte ühegi kindla erakonna huvides – väikese eelise võivad teiste ees saada need erakonnad, kes asja ära teevad ja noortega aktiivselt räägivad, kuid ka see ei suuda üldist valimistulemust märgatavalt kõigutada üheski omavalitsuses.\nTeiselt poolt vaadates, isegi kui valima läheks kasvõi 10% 16-17-aastastest, lisanduks juurde 2490 häält, 50% puhul 12 450 häält jne. Valimistel aga valesid hääli ei ole ning iga lisahääl suurendab otsuste jõudu ja demokraatia laiendamise vastu on väga raske olla.\nEks ole meil ka riigikogus palju neid kellel seda 2490 häält kokku ei tulnud, omavalitsuste volikogudest rääkimata, veelgi enam – meil on endiselt väga palju omavalitsusi, mille elanike arvgi seda numbrit ei ületa.\nICCS 2009 näitas ka, et võrreldes 38 uuringus osalenud riigiga on Eesti noored teadmiste tasemelt üle keskmise ja demokraatlikes hoiakutes ja osaluses keskmisel tasemel ning noorte planeeritav valimisaktiivsus ületab uuringu kohaselt teiste vanuserühmade reaalse valimisaktiivsuse.\nTäna on valimisea langegamise vastu pigem ainult Keskerakond (suuresti sellesama müüdi uskumise tõttu, et see võib neid märgatavalt mõjutada) ja osa IRList kes on ka mitmes muus küsimuses ajast mõnikümmend aastat maas. Tunnistan muidugi, et olen teemaarutelust mingil põhjusel (eks kui teema massidesse läheb, pole isehakanud eksperte enam vaja) veidi eemale jäänud ja kellelgi võib olla jõudude seisust veidi värskem info.\nNumbritest eemale liikudes ja noorte kohustusi ja õigusi vaadates on need kindlasti täna kohustuste poole kaldu.\nTöötada võib teatud mahus juba 13-aastaselt, kutsealuseks kõlbad sa 17-aastaselt, süüvõimeliseks loetakse 14-aastaselt. Koolikohustus kestab küll 17. eluaastani ent suur osa noori lõpetab põhikooli ikka 16-aastaselt. Siin kukub ka formaalsel haridusel põhinev vastuargumentatsioon. 16-aastasele ütleme, et käi veel koolis aga põhiharidusega 25-aastane sobib valima? Jama! Üksnes formaalharidusele tuginedes siinkohal ei argumenteeri ja kõik mitteformaalne on veelgi lihtsamalt vaieldav. 16-aastaselt on enamasti läbitud põhikool – selle aja jooksul peab ka kodanikuks olemine selgeks saama ning selles osas olen selgelt seisukohal, et kuigi Eesti noor on valmis valima kohe, siin ja praegu, aitaks asja pikemaajalisele kvaliteedile märkimisväärselt kaasa seda toetavate muudatuste sisseviimine ka õppekavades ja muudes toetavates süsteemides.\nBTW – no taxation without representation, kehtib justkui ka Eestis (kuigi täna räägitakse Eestis valimisea langetamisest vaid KOV tasandil, on seal, kus see õnnestunult sisse viidud on avastatud üsna peagi, et tegelikult ollakse valmis samaks kõigil tasanditel) – 2006. aastal oli Eestis statistikaandmete järgi 16-17-aastaseid noori 42 339, kellest 11 179 deklareeris sotsiaalmaksu. Järeldus? Neljandik neist noortest, vähemalt mingis vahemikus, töötas. Täiesti seaduslikult, teiste poolt vormitud reeglite alusel. Kahjuks ei ole mul täna värskemaid andmeid kuna ei ole nende järele ise vajadust tundnud aga noorte esindusorganisatsoonidel kindlasti on.\nÜllatuslikult, ei ole valimisea langetamise tõttu mujal maailmas hävinud ka ükski omavalitsus, kanepit ei ole legaliseeritud, alkoholi ei saa vabalt, koolikohustust ei ole kaotatud ja maailmavaatelist riigipööret pole ka toimunud.\nÕigus on muidugi neil, kes ootavad noortele suunatavaid valimislubadusi. Valimised aga, paratamatult, põhinevadki alati mingisugustel programmidel ja siinkohal ei ole vahet, kas räägitakse pensionitõusust või kinopileti hinnast. Täpselt samadel alustel mõjutatakse mistahes sihtgruppi.\nÜhe otseselt valimisea langetamise teema arutelu toetamiseks mõeldud küsimuse läbi viimist vedasin 2010. aasta lõpus ise – tõsi, see ei ole sotsioloogiliselt kõige pädevam kuna 1128 vastaja seas olid tõenäoliselt eelkõige inimesed, kelle ühiskondlik aktiivsus ja närv on keskmisest kõrgem, aga mingi mõtte annab ta siiski. Näiteks selle, et osalusvõimaluste seas oli valimas käimine ja otsekontakt otsustajatega kõige populaarsem, või selle, et valimisea langetamine suurendaks alla 18-aastaste vastajate poliitikahuvi 83% sõnul ning teemale lähedasemalt – otsuseid mõjutaks vastanute endi sõnul eelkõige meedia kaudu saadav info, valimisprogrammid, elukaaslane – mis ei erine niivõrd teistest vanuserühmadest, isedeklareerimise järgi.\nKüll aga näitavad ka Tallinna Ülikoolis tehtud kodanikuharidust ja noorte maailmapilti käsitlevad uurimused, et pigem ongi noored otsustamisel kohati kriitilisemad kui teised vanuserühmad.\nKüsimus on hoopis selles, et miks on meie noored poliitika suhtes apaatseimate seas? Kuidas teie reageeriks kui teie seisukohtadega ei arvestada, nende arvamust ei küsita ja nähtava tulemusega osalemisvõimalusi ei olekski? Pühapäevane osalusprotsent vastab sellele küsimusele juba iseenesest.\n16-aastaselt elab noor veel kodus ja tunneb kohalike küsimuste vastu oluliselt suuremat huvi kui paar aastat hiljem teise riigi otsa kõrgkooli või tööle suundudes. Kui noored „suurest poliitikast” võivadki veidi kaugele jääda, siis kodukoha otsustes osalemise tahe on selge.\nKui veel uuringutest rääkida, siis Austria – ainus EL riik mis on valimisiga langetanud kõigil valimistel – on selgelt näitaud, et vanuserühma poliitikahuvi ja aktiivsust ei olegi võimalik hinnata enne neile reaalse võimaluse andmist – seega ei tasu ka noorte “võimaliku” huvi ega aktiivsuse kohta siiski põhjapanevaid järeldusi teha enne kui asi on tehtud – Norra hiljutine ühekordne katsetus toetab seda, näidates, et “ajutine” katse tagas küll noorte osaluse kuid ei tõstnud poliitikahuvi kui sellist.\nKüll aga saame Austria kogemusest ja teadlaste uurimustest teha järeldusi näiteks valija reaalse valiku ja temale reaalselt ideoloogiliselt lähedase erakonna ühildumise osas lihtsustatult vasak-parem skaalal ehk siis hinnata seda, kui palju on valijaid enda reaalsest maailmavaatelisest (hüpoteetilisest suurimast kasust iseendale) eemale meelitatud kampaaniate, lubaduste ja muude toredate asjadega (ehk siis hiljutist võrdlust kasutades – kui palju suudab Indrek Tarand hingelt sotsiaaldemokraate enda poole meelitada, takistades seega sotside enda potentsiaali realiseerimist).\nLühike kokkuvõttev järeldus on see, et erinevus teiste vanuserühmadega on küll tõesti olemas kuid väga minimaalne (kusjuures vaadeldi sama nähtust ka EP valimiste kontekstis ja ka seal oli vanuserühmade erinevus minimaalne) – st väide, et noorem valija on populistlike kampaaniate ja hüüdlausete poolt rohkem mõjutatavam kui teised vanuserühmad või nende valimistel tehtavad valikud oleksid kehvema kvaliteediga kui teiste vanuserühmade omad, ei ole reaalses valimisolukorras paika pidanud ja mina näiteks ei julge küll väita (ka eelpool käsitletud kodanikuhariduse uuringutele tuginedes), et Eesti noored Austria omadest kehvemad oleks (OECD 2011. aasta statistika kohaselt on võiks väita pigem vastupidi).\nNii Austria kui Norra uurijad on aga järeldanud, et mida varasemas eas valimisega alustada, seda suurem on inimese valimisaktiivsus edaspidi. Paraku ei ole selliseid uuringuid võimalik veel teostada 16-17 aastaselt valima läinute seas, vaid vaadata saab neid kelledel on valimistsükliga nii kehvasti vedanud, et valimisealiseks saamise hetkest on järgmiste valimisteni veel mitu aastat läinud kuid tõenöosus on, et sama seos tekib ka varasemas vanuses alustajate puhul ja aina langevaid valimisaktiivsusi arvestades peaks ka see olema oluline argument.\nEt asi raamatuks kätte ei läheks lõpetakski veidi poliitilisema mõttega – valimisõiguse laiendamine ei ole kunagi olnud valdavalt populaarne enne selle teostamist (suuresti just seetõttu, et kajavad eelkõige eelarvamused, müüdid ja emotsioonid), kuid pärast selle teostamist on vähesed julgenud väita, et see oleks vale olnud – sedasi olid lood valimisõiguse laiendamisega naistele, immigrantidele, 21-aastastele; 18-aastastele ning seejuures kriitikute ja vastaste argumendid olid nii nende kui tänaste sihtgruppide puhul hämmastavalt sarnased – osutusid need valeks nendel kordadel, osutuvad ka seekord.\nEesti ja Euroopa poliitika jätkusuutlikkus vajab aina vananevas Euroopas noorte märkimisväärselt aktiivsemat osalust (ennetades seega ka võimalikke muid, alati mitte nii meeldivaid poliitilise tahte väljendamise viise) ning üsna selge on, et noored on selleks valmis kuigi nad alati enne reaalset võimalust omamata sellest ka ise aru ei saa.\nKõigile noortele ja noortemeelsetele aga – valimisea langetamisel on ka poliitika sisule teatud mõju, mis on sarnane “roheliste” poliitikasse tulemisega – kõigi poliitiliste jõudude platvormid muutusid rohelisemaks ja valijaskonna mõningase noorenemisega muutuvad loodetavasti ka noortesõbralikumaks ja tulevikku vaatavamaks.\nSalamisi loodan ise, et Riigikogus on täna hääled koos põhiseaduse muutmiseks kiireloomulisena ja koalitsioonil jagub julgust seda ka teha. Samas kahjuks tundub, et niipalju pealehakkamist veel ei leidu, et vahele jätta ka enamasti tarbetuks osutunud samm vaid kohalikel valimistel valimisea langetamiseks ja teha seda kohe ka Riigikogu ja Euroopa Parlamendi valimistel.\nmai 29, 2014 - Reply\nÜlle Kesküla liked this on Facebook.\nRT @gerdtarand: Valimisea langetamisest, taaskord – erakondlikud huvid, aktiivsus jms.: http://t.co/t5di8hSvBu\n@gerdtarand demokraatiat peaks alati laiendama!Väga hea sissekanne.Olen ka jõudumööda spämminud infot, aga viljaka pinnaseni läheb veel aega\nMaiki Meerbach liked this on Facebook.


Doktoritöö esitab seose energiakasutuse efektiivsuse ja mulla lämmastikusisalduse vahel - Eesti Maaülikool\nKolmapäeval, 27. juunil kell 12 tuleb kaitsmisele Eesti Maaülikooli põllumajandus- ja keskkonnainstituudi doktorandi Liia Kuke väitekiri “Asukohapõhine energiakultuuride planeerimine: potentsiaalne maaressurss, mullastik-klimaatilised ja majanduslikud riskid ” filosoofiadoktori kraadi taotlemiseks põllumajanduse erialal.\nDoktoritöö peamine eesmärk oli välja töötada metoodika, mille abil saaks hinnata kasutusest väljajäänud põllumajandusmaa ressurssi ja selle bioenergeetilist potentsiaali, ning analüüsida saagipotentsiaali lähtuvalt mullastik-klimaatilistest tingimustest. Samuti uuriti väetamise ja energiakasutuse efektiivsuse ning saagikuse sõltuvust mulla omadustest päideroo kui potentsiaalse bioenergiakultuuri näitel ning koostati päideroo kasvatamise energiaparameetrite ja majandusliku tasuvuse võrdlev analüüs.\n„Tartu maakonna näitel tehtud analüüsist selgus, et bioenergiakultuuride kasvatamiseks on piisavalt kasutamata põllumajandusmaad, kuid lähtuvalt muld-taim kasutussobivusest ei sobi see võrdväärselt erinevate energiakultuuride kasvatamiseks,“ rääkis doktoritöö tulemustest Eesti Maaülikooli doktorant Liia Kukk.\nDoktoritöö raames läbi viidud detailsem analüüs näitas, et päideroo saagikus väetamata mullal varieerub sõltuvalt mulla lämmastikusisaldusest ja aastast suures ulatuses ning väetamise efektiivsus sõltub mulla omadustest. „Päideroo saagimudeli rakendamine Eesti suuremõõtkavalisel mullastikukaardil tõestab, et mulla väiksema üldlämmastikusisalduse tõttu on päideroo saagipotentsiaal väiksem Tartu maakonna lõunaosas.“\nDoktoritöö esitab esmakordselt kvantitatiivse seose energiakasutuse efektiivsuse ja mulla lämmastikusisalduse vahel ning tõendab mitme hindamiskriteeriumi arvestamise tähtsust energiakultuuride planeerimisel: „Seetõttu tuleb bioenergia tootmise planeerimisel arvestada paljusid kriteeriume ja lähtuda võimalikult asukohapõhisest informatsioonist.“\nDoktoritöö avalik kaitsmine toimub Tartus Veski tn 4 seminariruumis.


Millisel juhul katseaeg pikeneb? - Sekretar\nAutor: Tiive Murdoja • 20. november 2012\nMillisel juhul katseaeg pikeneb?\nLugeja küsib: Olin katseajal haiguslehel 2 nädalat. Tööandja väidab nüüd, et katseaeg on selle aja võrra pikem. Kas on tõesti nii?\nVastab Tööinspektsiooni Lääne inspektsiooni tööinspektor-jurist Liis Valdmets: Seadus ei reguleeri olukorda, kas katseaeg pikeneb aja võrra, millal töötajal on õigus keelduda töö tegemisest, näiteks haiguse korral. Katseaja eesmärgiga on kooskõlas, kui katseaeg pikeneb ajavahemiku võrra, mille jooksul ei ole võimalik katseaja eesmärki täita ehk hinnata töötaja sobivust tehtavale tööle.


Nädalavahetusel toimub Viljandis Eesti käsipalli karikavõistluste finaalturniir - Sport\nNädalavahetusel toimub Viljandis Eesti käsipalli karikavõistluste finaalturniir\nEeloleval nädalavahetusel toimub Viljandis Eesti meeste käsipalli karikavõistluste finaalturniir. Laupäeval kohtuvad poolfinaalides Põlva Serviti – Viljandi HC ja HC Viimsi/Tööriistamarket – Aruküla SK ning pühapäeval on kavas kohamängud. Kõiki nelja duelli kannab üle Postimees.ee.\n20.12. (kell 15.45) Viljandi Spordihoone: Põlva Serviti – Viljandi HC\nServiti ja Viljandi on tänavu korra kohtunud Meistriliigas, kus põlvalased võtsid kodus 32:20 võidu. Serviti peatreeneri Kalmer Mustingu sõnul tuleb see mäng unustada. „Viljandi kukutas veerandfinaalis konkurentsist karikakaitsja Kehra, mis pole minu jaoks juhus,“ ütles Musting. „Viljandil on välja kujunenud oma mängujoonis, neil on tugev kaitse, lisaks toimub turniir nende koduväljakul kohalike fännide ees, keda pole vähe. Meistriliigas saime nende üle kindla võidu, kuid nüüd algab kõik taas nullist ja kindlasti on oodata rasket matši. Meil on küll rutiini vastasest rohkem, aga nende trumbiks võib saada emotsioon.“\nServiti ei võitnud mullu ühtegi trofeed, sest nii Eesti meistri- kui karikavõistlustel ja Balti liigas saadi teine koht. „Meile on nüüd karikat vaja,“ ei varjanud Musting.\nViljandlaste juhendaja Marko Koksi jaoks on karikavõistluste finaalturniir lõppeva aasta kõige olulisemaks sündmuseks. „Hakkasime selle nimel tööd tegema kohe suvel, kui saime teada, et turniir toimub meil,“ meenutas Koks. „Mängime kodus ja ihkame samuti karikat võita.“\nKäsipalli meistriliigas oli esikolmik võidukas 17.12.2014\nKehra ja Põlva olid käsipalli meistriliigas võidukad 09.12.2014\nKoks mäletab selgelt meistrivõistluste avaringis Servitilt saadud 12-väravalist kaotust. „Tol ajal oli meil käsil tihe ja raske periood,“ kirjeldas Koks. „Usun, et oleme nüüd teravamas hoos. Edu nimel peame vead miinimumini viima ja oma võimalused ära realiseerima, sest Serviti on kaitses kõva ning rõhub kiirrünnakutele.“\n20.12. (kell 17.45) Viljandi Spordihoone: HC Viimsi/Tööriistamarket – Aruküla SK\nViimsi/Tööriistamarket ja Aruküla on sel hooajal pidanud Meistriliigas kaks omavahelist kohtumist. Esimese mängu võitis Viimsi/Tööriistamarket kodus 32:23 ning teise võõrsil 33:28.\nViimsi/Tööriistamarketi peatreeneri Ain Pinnoneni meelest need võidud tema meeskonda eesseisvas karikamatšis ei aita. „Loos oli meie jaoks küll normaalne, kuid peame kohtumisele minema keskendunult ja vastast tõsiselt võtma,“ sõnas Pinnonen. „Aruküla jaoks pole hooaeg olnud roosiline, aga praegu sõltub kõik ühest mängust ning seega võib kõike juhtuda. Meie võtame mängu korraga, ega mõtle juba finaalile või pronksikohtumisele.“\nPinnoneni hinnangul on Viimsi/Tööriistamarket olnud Arukülast üle tänu ühtlasemale koosseisule. „Meil on võrreldes nendega pikem pink,“ lisas Pinnonen.\nAruküla on tänavu Meistriliigas võitnud 11-st mängust kaks, millega hoiab kaheksa meeskonna seas kuuendat kohta. Karikavõistlustel pääseti poolfinaali tänu paremusele esiliigaklubi HC Tallinna vastu. Seega ei pea Aruküla juhendaja Toivo Järv oma hoolealuseid soosikuteks. „Meie pole favoriidid,“ tõdes Järv. „Loosiga meil siiski kõige halvemini ei läinud ja loodetavasti see sütitab mängijaid.“\nJärve sõnul tuleb neil edu nimel endast maksimum välja pigistada. „Kõik peavad mängima hindele viis pluss,“ lausus Järv. „Siiski pole meil enne turniiri suurt midagi rõõmustada, sest kaotused on ikkagi moraali alla viinud. Lisaks sellele on Viimsi aastaga tugevnenud, seda eeskätt Siim Pinnoneni näol, meil aga jääb puudu viskejõust.“\n21.12 (kell 14.30) Viljandi Spordihoone: pronksikohtumine\n21.12 (kell 16.30) Viljandi Spordihoone: finaal\nViljandi HC – Valga Käval 67:34 (36:16, 33:18)\nHC Kehra/Horizon Pulp&Paper – Põlva Tarbijate Ühistu 76:52 (39:26, 37:26)\nKehra/Horizon Pulp&Paper – Viljandi 49:54 (28:28, 21:26)\nHC Viimsi/Tööriistamarket – SK Tapa 61:48 (25:23, 36:25)\nAruküla SK – HC Tallinn 62:52 (31:21, 31:31)\nPõlva Serviti – TunMan 67:46 (39:22, 28:24)\nSenised Eesti karikavõitjad:\n2013 HC Kehra/Horizon Pulp&Paper\n2012 Põlva Serviti\n2011 HC Kehra\n2010 Põlva Serviti\n2009 Põlva Serviti\n2008 HC Kehra\n2007 Chocolate Boys\n2006 Põlva Serviti\n2005 HC Kehra\n2004 HC Kehra\n2003 HC Kehra\n2002 Põlva Serviti\n2001 HC Kehra\n2000 Põlva Serviti\n1998 HC Kehra\n1997 Põlva Serviti\n1996 Tallinna Oskar\n1995 HC Kehra\n1994 Põlva Serviti\n1993 Tallinna Oskar\n1992 Põlva Serviti\n1991 Tallinna Kooperaator\nMängude statistikat saab vaadata aadressilt www.käsipall.ee.\nViljandi jaks Läti käsipallimeistrist üle ei käinud\nPõlva Servitile loositi eurosarjas vastaseks Ukraina klubi\nKäsipalliliigas saatis edu liidreid


Inflatsioon: suuresti inimeste endi tekitatud paanikareaktsioon » Eksponent.ee\nPandeemia on vaikselt lõpupoole liikumas, riigid lõpetavad järk-järgult piiranguid, saadaval on mitmed ravivõimalused ja isegi Dr. Fauci nõustus hiljuti, et on vist aeg pandeemia lõpetada. Sellele vaatamata varjutab meid uus „katastroof“ nagu mõned inimesed seda näevad – inflatsioon.\nInflatsioon on justkui suur kuri koll voodi all, kellest meeldib kõigil rääkida. Me oleme kõik kuulnud seda, kuidas öeldakse, et raha on nüüd vähem väärt või elu läheb kallimaks, kuid mida see tegelikult tähendab? Mis on inflatsioon? Kuidas on seotud keskpangad ja valitsusorganid inflatsiooniga ning kes inflatsioonis süüdi on?\nLühidalt öeldes tähendab inflatsioon hinnatõusu ning seda, et 1 euro eest ei saa enam nii palju kaupu ja teenuseid nagu võis saada mõne aasta eest. See ei tähenda, et üks konkreetne toode on kallinenud, vaid terviklikult on enamus tooteid kallinenud – üür, toidukaubad, transpordihinnad jne.\nViimasel ajal on aga tekitatud palju kisa inflatsiooni ümber ning sellest on loodud omamoodi uus katastroof. Osaliselt süüdistatakse inflatsiooni kõrguses Covid-19 viirust, mis kindlasti ei aidanud kaasa: paljud töökohad olid suletud, inimesed kaotasid töökohti, maailma sadamad olid umbes ja nõudlus oli suurem kui pakkumine.\nTegelikkuses on aga inflatsioon huvitav olukord, kuna suuresti on selles süüdi ei keegi teine kui inimesed ise!\nJust nimelt – ka sina.\nNimelt, suur osa inflatsiooni kerkimisest on nö inflatsiooni ootus. Kui inimesed ootavad, et inflatsioon võib olla kõrge, kipuvad nad tegema tänasel päeval rohkem väljaminekuid, kuna nad usuvad, et nad saavad hetkel oma raha eest rohkem – seega neile näib tark hetkel rohkem kulutada, võtta rohkem laenukoormaid jne.\nMida rohkem inimesed kulutavad ja laenavad, seda rohkem tunnevad ka ettevõtted survet tõsta palku (sest inimesed kipuvad lõhki laenama ja lõhki kulutama) ning kõrgemate palkade tõstmine tähendab, et ettevõte peab oma toodete/teenuste hindu tõstma, et oleks võimalik kõrgemaid palku maksta.\nSeega tarbijate endi suurem kulutamine käivitab ahelreaktsiooni, mille tulemuseks on olukord, kus ettevõtted on sunnitud rohkem küsima oma teenuste eest.\nJulia Coronado, USA Föderaalreservi endine majandusanalüütik on öelnud, et kui kõik inimesed hakkavad inflatsiooni pärast muretsema, hakkabki inflatsioon tekkima.\nMajandusteadlased isegi ütlevad, et inflatsioon on tegelikult asi, mille pärast inimesed ei peaks üldse muretsema, aga mõned inimesed ikkagi soovivad tolmu üles kütta ning tekitavad paanikamomendi hirmujutuga nagu kaotaks kõigi inimeste raha nüüd kohe oma väärtuse.\nTõsi, laias pildis võttes mõjutab inflatsioon küll üht-teist, kuid see ei tähenda, et inimesed peaksid nüüd täna hakkama oma raha toppima bitcoini ja kulla alla hirmus, et majandus kukub inflatsiooni tõttu kokku.\nAmeerikas muretsetakse inflatsiooni pärast eriti tugevalt, kuna valitsus käis pandeemia tõttu välja suure hulga toetuseid (suisa 6 triljoni dollari ulatuses). Selle peale on majandusteadlased hakkanud kartma, et nii suure rahasumma lükkamine ühiskonda lükkab ka majanduse üle piiri ning põhjustab inflatsiooni. Lõppude lõpuks taandub aga suuresti inflatsiooni tõus inimeste massilisele paanikale ja hirmule: raha väärtuse kadumise hirmus kulutatakse rohkem või laenatakse rohkem raha ning see võibki ajada inflatsiooni kõrgemaks.\nIntressimäär on veel üks sõna, mis on pidevalt inflatsiooniga käsikäes kasutusel, kuid kuidas täpselt mõjutavad pangad inflatsiooni? Jällegi taandub asi tarbimisele.\nKui intressimäär on madal, loodetakse seda, et inimesed laenavad ja kulutavad rohkem raha – inimesed ostavad rohkem ja ettevõtted kulutavad rohkem raha investeerimisele või inimeste palkamisele. Kui intressimäär on kõrge, siis kulutamine aeglustub, kuna ilmselgelt ei taha keegi ka kõrgema intressi juures enam raha laenata.\nKeskpangad üritavadki hoida inflatsiooni kontrolli all eelkõige intressimäärade kaudu, tõstes või langetades määra vastavalt sellele, kuhu suunas on vaja inflatsiooni liigutada. Lõppeesmärk on alati hoida inflatsiooni umbes 2% läheduses.\nInflatsioon on aga midagi, mida ei tasu karta ning kindlasti pole paanikaks põhjust. Väike inflatsioon on ühiskonnas vajalik, ehkki see ei pruugi tunduda tore, kui hinnad kasvavad. Mõtle aga sellele: see tähendab ka seda, et sinu sissetulek hakkab kasvama ning seega kasvab üleüldine käekäik. Riigid, kus tooted on väga soodsad, ei ole sugugi edukad alati – see on ehe näide sellest, kuidas langevad hinnad ei ole alati head. Kui toodete ja teenuste hind langeb, ei saa sinu tööandja nii palju sissetulekut, mistõttu ei ole võimalik ka sulle maksta nii palju palka – ja seega sinu sissetulek langeb.\nFakt on aga see, et kui inflatsioon hakkabki tõusma, saavad keskpangad ka sellele reageerida intressimäärade tõstmisega ning see aitab ka juba inflatsiooni kasvu pisut aeglustada.\nInflatsioon ja raha printimine\nInflatsioonis kiputakse tihtipeale süüdistama raha juurdeprintimist, arvates, et see on peamine faktor, mis suurendab inflatsiooni: mida rohkem raha on ringluses, seda rohkem kulutatakse ja seega on inflatsioon suurem.\nEriti on keskpankasid süüdistatud selles hiljuti, kuna erinevates riikides üle kogu maailma hakati raha printima aktiivsemalt just selleks, et vältida võimalikku majanduslangust, mis oleks võinud pandeemia tõttu tekkida. USA-s prinditi rekordiliselt suur hulk raha juurde, mistõttu hakkasid majandusteadlased ka muretsema: mis juhtub, kui inimestele antakse pandeemia tõttu toetuseid, et majandust pisut tagant utsitada?\nTegelikult on aga raha printimise ja inflatsiooni vahelise suhte hirm üsna iganenud. Tõsi, mõnikümmend aastat tagasi oli see igati reaalne hirm, kuid tänaseks on pangandus- ja majandussüsteem niivõrd palju arenenud ning keerulisemaks muutunud, et nö raha printimine üksi ei muuda veel mitte midagi. Tänapäeval luuakse raha juurde eelkõige elektrooniliselt ja seda ei anta lihtsalt inimestele ning ettevõtetele kätte – selle asemel luuakse hoopis reserve keskpangale ning seega on see nö lisaraha pangandussüsteemis, mitte tarbimisahelas ringluses. Seejärel saavad pangad otsustada, kui palju raha majandusse üldse laenatakse, st ringlusesse lastakse.\nIsegi, kui valitsused annavad lihtsalt raha välja näiteks toetustena nagu seda tegi USA pandeemia ajal, pole see piisav selleks, et inflatsiooni kergitada, kuna tegemist oli vaid ühekordse väikese summaga – see summa polnud isegi piisav, et suurel määral panna järsku inimesi rohkem tarbima. Lõppude lõpuks on siiski töötuse määr üsna suur pandeemia tõttu ning kui inimesed on töötud, st neil pole sissetulekut, pole neil ka võimekust raha kulutada ja seega ei saa ka inflatsioon kerkida nii kiirelt.\nMõni majandusteadlane võib tõesti vaadata rahareservide suurendamist ning arvata, et järsk raha juurdeprintimine tekitab kohe inflatsiooni, kuid tegelikkuses on majandussüsteem palju keerulisem ja paljas raha juurdeloomine ise ei muuda veel reaalsuses mitte midagi. Just seetõttu ei tasu ka nii sügavalt ainult graafikuid vaadata, vaid tasuks mõelda laiemale pildile.\nVenemaa mõjutused võivad olla tugevad\nJust siis, kui pandeemia on hakkanud taanduma, on maailm järgmise katastroofi küüsis: Venemaa-Ukraina sõda. Keegi ei osanud ette kujutada, et 2022. aastal tuleb kuulda sõjauudiseid ja murelikult jälgida, kas on oht, et ka meie koduriigiga võib midagi juhtuda peatselt.\nVenemaa mõjuvõim maailmas on paraku suurem kui tahaks tunnistada ning algatatud sõda tekitab majanduses tõsiseid probleeme, seda eriti just gaasi ja mitmete toormete tõttu. Venemaa toodab märkimisväärse koguse erinevaid toormeid ning Venemaa ja Ukraina koos moodustavad 30% kogu maailma nisutoodangust. Puhkenud sõja ja erinevate sanktsioonide tõttu on ka nüüd paratamatult vähenemas toormete tarne, mis kergitab omakorda mujal vastavate toodete hindu.\nTeisisõnu, kui näiteks Eestisse ei saa tarnida saia tootmiseks nisu Venemaalt ja seda tuleb teha kas või Saksamaalt, muudab see kohe nisu hinna kallimaks ja seeläbi saia hinna kallimaks.\nHetkel arvatakse, et Venemaa rünnaku suurim majanduslik tagajärg ilmneb kõigepealt kütuse hindades, mis ilmselt tõusevad tempokalt. Kõrgem kütuse hind tähendab aga seda, et hinnad sisuliselt kõikides tööstusharudes tõusevad selle tagajärjena.\nVenemaa toodab paraku ka mitmeid metalle, sealhulgas pallaadiumit, mida kasutatakse katalüsaatorites.\nEhkki riigid on positiivselt häälestatud ning usuvad, et laias laastus saab tarneaugud ja hinnad tagasi normaliseerida, võtab see paraku aega, kuna riigid üle kogu maailma peavad tarneküsimused ümber mõtlema, tuginema rohkem kohalikele ressurssidele või teistele riikidele peale Venemaa ning kõik see võib võtta aega isegi aastaid. Seetõttu pole ka imelik, kui tänavu on tõesti inflatsioon kõrgem – ja võib-olla isegi järgmisel aastal. Muidugi tekib siinkohal ka küsimus: kas osa Venemaa plaanist ongi olnud suruda läänemaailma majandus põlvili, lisaks oma sõjalisele agressioonile?\nOlgu, kuidas tulevik on, hoolimata pandeemiast ja Vene agressioonist ei ole inflatsioon nii suur probleem, mille peale kaotada oma unetunde. Isegi halvimatel aegadel ei muuda inflatsioon sinu rahakotis midagi märkimisväärselt, isegi, kui massimeedia üritab külvata oma ülemääraselt sensatsioonihõnguliste uudistega paanikat inflatsiooni osas.\nPaanikaks ei ole mingit põhjust ning kindlasti ei ole hetkel vaja muretseda oma raha pärast või seda kärmelt pista kulla või bitcoini alla. Selle asemel tuleb säilitada rahu, tegeleda oma eluga vaikselt edasi ning mõelda pigem pikaajalisele investeerimisele. Pea meeles, et investeerimine on pikaajaline, mitte lühiajaline tegevus ning sinu eesmärk peaks olema investeerida kümnete aastate pärast toimuvasse tulevikku. Paanika on halvim nõuandja – ainus, mis aitab, on tragi pragmaatiline käitumine.\nPrevious: Kas sa tead, kui palju on sul võimalik pensionipõlveks investeerida? Rohkem, kui sa arvad ning seda sugugi mitte pensionisambas\nNext: 5 aktsiat, mille 1 aasta tootlus on üllatavalt kõrge


Patriotid ja heidutus - Riigikaitse\nPatriotid ja heidutus\nSiim Alatalu küberkaitsekeskuse rahvusvaheliste suhete nõunik, endine kaitseministeeriumi ja Eesti NATO esinduse töötaja\n23. juuni 2016, 20:11\nViimane omasugune: USAs 2011. aastal kasutusest välja läinud B53 pomm.\n26. mai hommikul võis paljusid Financial Timesi lugejaid tabada üllatus. Loo pealkirjaga «Eesti taotleb Venemaa heidutamiseks Balti regioonis Patriotide-kilpi» jaoks oli usutletud Eesti kaitseväe juhatajat kindralleitnant Riho Terrast, kelle sõnul ei piisa NATO-l Venemaa heidutamiseks senitehtust. Juurde on vaja ka õhukaitsesüsteeme, mida Balti riikidel seni napib – eriti Venemaa piirkondlike võimete taustal.\nVäga olulise nüansini jõuab artikli lõpuosas. Seal tõdetakse, et Balti riikide õhukaitse tagamiseks vajalikud Patriot-raketid suudavad alla tulistada [Vene Föderatsiooni] taktikalised ballistilised raketid, ent mitte mandritevahelisi. See asjaolu peaks hoopis teistel põhjustel kui Balti riikide julgeolek tegelikult rahutuks tegema iga NATO kodaniku. Sest sõnal «heidutus» on asjatundjate jaoks tuumasõja maik man.\nMis on vahet strateegilisel ja taktikalisel tuumarelval?\nJättes kõrvale tuumapommi sisu ehk füüsilised protsessid, mis selle kõige laiemate mõjudega relvaks teevad, on tuumarelvadest rääkides debatis kesksel kohal nende kaks liiki – strateegilised ja taktikalised tuumarelvad.\nPeamine erinevus on nende löögiulatuses ja efektis ehk mida emma-kumma kasutamisega on võimalik saavutada. Poliitikakujundaja jaoks on ka siin oluline eesmärgi küsimus, viis, kuidas sinna jõuda, ja vahendid, mida kasutada.\nKui strateegiline tuumarelv – näiteks mandritevahelise lennukaugusega kanderakett, mis kannab tuumalõhkepead – on kasutatav tuumasõjas Washingtoni ja Moskva vahel ja üle kõigi teiste peade, siis taktikalise tuumarelva kasutusala on lokaalne kuni regionaalne: näiteks sõjas kahe külgneva tuumariigi vahel.\nSamas pole piir strateegiliste ja taktikaliste tuumarelvade vahel konkreetne – nii võib kasutada näiteks allveelaevadel paiknevaid taktikalisi rakette strateegilise ülesande elluviimiseks (näiteks Nõukogude allveelaevad USA rannikuvees said sihtida kriitilise tähtsusega sihtmärke Mandri-USAs). Peale eelmainitud tarneviiside mängivad tuumasõjas traditsiooniliselt rolli ka strateegilised pommituslennukid.\nEelnevast tulenevalt võib öelda, et läbi kogu külma sõja oli mõlemal tuumarelva liigil NATO jaoks kriitiline tähtsus. Olenemata tuumapommi liigist ja suhetest Moskvaga oli hea omada mõlemat. Strateegiliste ja strateegilise efektiga tuumarelvade piiramiseks peetud USA-NSVLi kahepoolsed läbirääkimised kulgesid vaevaliselt ja lepinguteni jõuti vaid osaliselt.\nKindel otsuses, paindlik vastuses\nNATO heidutuse alustala on tuumarelva olemasolu kolmel liitlasel: USA-l, Suur-britannial ja Prantsusmaal. NATOga seob need omakorda ühine tuumaplaneerimise süsteem, mis võimaldab alliansil teda ähvardava ohu korral teha kollektiivne otsus kaitsta end tuumarelvaga. Tuumaliitlastest kaalukaim on mõistagi USA.\nPrantsusmaa puhul ei ole tema rahvuslik tuumarelv n-ö automaatselt alliansi käsutuses, ent seda loetakse siiski osaks alliansi tuumapaketist.\nSuurbritannia kui tuumariigi eripära on see, et ta proovis Teise maailmasõja järel esialgu arendada välja oma enda rahvuslikku tuumarelva, ent võttis 1960ndatel kasutusele USA tehnoloogia, nii et USA kanderaketid kasutasid Ühendkuningriigi tuumapäid.\nUSA taktikalised tuumarelvad Euroopas paigutati erinevate liitlaste territooriumile, et need veenaks NSVLi ja selle Varssavi pakti liitlasi NATOs kokkulepitud nn paindliku vastuse strateegia toimivuses. Paindlikkus seisnes selles, et ühest küljest jättis allianss enda-le võimaluse vastata NSVLi tuumarünnakule tuumavasturünnakuga, ent samas\noli võimalik ka taktikaliste tuumarelvade kasutamine läänt ründavate tavaliste Nõukogude vägede tõrjumiseks.\nVarssavi Lepingu Organisatsiooni lagunemisel seisid ka NATO tuumaplaneerijad silmitsi uudse olukorraga, kus vastane oli justkui kadunud. Järgnenud kahel aastakümnel vähendas USA oluliselt oma tuumarelvade hulka Euroopas. Sellest hoolimata on NATO ka tänapäeval tuumaallianss. 2010. aastal heaks kiidetud NATO strateegiline kontseptsioon tõdeb, et nii kaua kui tuumarelvad on olemas, jääb NATO tuumaalliansiks ning liitlaste julgeoleku ülimaks tagatiseks on alliansi ja eelkõige USA strateegilised tuumajõud.\nKontseptsioon hoiatab ka täiendavate vähendamiste eest: «Tuumarelvade arvu edaspidisel vähendamisel peaksime püüdma saavutada Venemaa nõusolekut suurendada läbipaistvust tema Euroopas paiknevate tuumarelvade osas ning viia need relvad NATO liikmesriikide territooriumist kaugemale. Kõikide edasiste sammude astumisel tuleb arvesse võtta, et Venemaa lühimaa-tuumarelvade varud on võrrelduna NATO omadega ebaproportsionaalselt suured.»\nÄra eksi sellega, millega silmitsi seisad\nVenemaa ja NATO suhteid on viimase kümnendi jooksul taas üha enam raaminud vastastikune tuumaheidutus ja sellega lahutamatult seotud NATO raketikaitsekilbi loomine. Kui NATO seisukohast on viimane universaalne abivahend erinevate võimalike raketiohtude vastu – välja arvatud Venemaa kontinentidevahelised raketid, mille vastu Patriotid, nagu FT kirjutas, ei aita –, siis Venemaa kardab raketikaitsekilbist sündivat võimet, mis ei luba Moskval enam liitlaste vastu oma raketiarsenali kasutada (ega sellega ka ähvardada). Oluline on siin mõista – kui allveelaevad ja strateegilised pommitajad kõrvale jätta, on raketikaitse keskne vahend, millega heidutada taktikalisi tuumarakette.\nSeetõttu on Venemaa aastaid pingutanud, et omakorda heidutada NATOt valitud kursilt kalduma. Nii näiteks näeb Venemaa julgeolekustrateegia ette võimaluse (ehk õiguse) taktikaliste tuumalöökide andmiseks tema piirialadel toimuvate konfliktide puhul.\nTänavu mais hakkas tööle NATO raketikaitsesüsteemi teine faas ehk raketibaas Rumeenias ning nurgakivi pandi kolmandale faasile ehk samale võimele Poolas. Aegis Ashore tähendab süsteemi SPY-1D radarist ja SM-3 rakettidest. SM-3 on võrreldes Patriotidega kõrgema lennuulatusega, mis raketikaitse kontekstis võimaldab ründavat raketti tabada selle lennu keskosas, samas kui Patriotid sobivad vaid lõpufaasi.\nLõpetuseks üks mõttemäng. Kui mõtleme kõige hullemale stsenaariumile, kus otsustajad Kremlis on pöördumatult hulluks läinud ja jätkavad agressiivset välispoliitikat tuumarelva kasutamisega, tuleks mõelda ka riskidele Eestile läbi suurriigi perspektiivi. Tuumarelv on tuumarelv – vahe on selle kohaletoimetamise viisis. Kui saja-aastane Eesti saab NATO raketikaitsekilbi ühe omanikuna kaitstud atmosfääri-väliste rakettide eest, on meil seni\nõhukaitsevahenditega katmata need kõrgused, mis mahuvad õhutõrje ja raketikaitse vahele.\nArtikli autor esitab isiklikke seisukohti.\nKui vaenlane ründab infoga... Loe artiklit\nBriti raud tuleb Eestisse, aga mis on selle võimekus? Loe artiklit\nPropaganda ei tohi tulla üllatusena 1 Loe artiklit\nSõjateadus on Eestis õide puhkemas 4 Loe artiklit\nEesti sõjateaduse seitse võtmevaldkonda 1 Loe artiklit\nUus suund: kaitsevägi saadab tegevväelased akadeemilist karjääri tegema Loe artiklit\n«Sõjateadlane» teeb teadust ja harib ohvitsere Loe artiklit\nPõhjalik ülevaade idanaabri propagandamasina tööst 7 Loe artiklit\nHerem: õppuseleminekut tuleb võtta kui investeeringut Loe artiklit\nMida uurib Eesti sõjaajalugu? 1 Loe artiklit\nIngvar Pärnamäe: kaitsetööstus on veel väike, aga potentsiaal suur Loe artiklit\nFOTOD JA VIDEO Tulistamine Strasbourgi jõuluturu lähistel: kaks inimest suri, 11 said viga Kahtlusalune on endiselt vabaduses! 14\nPostimehe ajakirjanik Strasbourgis: aknad on kaetud, tuled pandi kustu ja kõik inimesed lükati akendest eemale\nStrasbourgis viibiv Urmas Paet: tungiv soovitus oli kõigil jääda siseruumidesse Neeme Raud: kõik istuvad telefonides, keegi midagi ei tea 4 Loe artiklit\nPostimees küsis kõigilt riigikogu liikmetelt katuserahade kohta: vaata, mida nad vastasid Loe artiklit\nAutokooli sõiduõpetaja sõim haavas last lasteaeda viinud ema 11 Loe artiklit\nPentagon katsetas edukalt USA-Jaapani püüdursüsteemi 2 Loe artiklit\nOtseblogi: Salah viis Liverpooli play-off’i lävele, Napoli vajab väravat Loe artiklit\nKeskerakond jäi kohtus lõplikult kaotajaks ja peab maksma riigieelarvesse 220 000 eurot Lisatud Mihhail Korbi kommentaar 8 Loe artiklit\nArgentiina kohus mõistis kaks endist Fordi juhti vangi Loe artiklit