Püsiühenduse tulek lükkub kaugemasse tulevikku\nPüsiühenduse tulek lükkub kaugemasse tulevikku (15)\n– 24/03/2009Rubriik: Majandus\nTULEVIKUVISIOON: Kõige suurema uuenduskuuri teeb läbi Läänemaal asuv Rohuküla sadam. Selline näeb sadamahoone välja tulevikus.\nMöödunud aastal sai teatavaks, et ajavahemikus 2008–2011 eraldatakse AS-le Saarte Liinid euroliidu ühtekuuluvusfondist Lääne-Eesti parvlaevasadamate arendamiseks toetust ligi pool miljardit (täpsemalt 451,2 miljonit krooni). Kui lisada sellele summale veel omafinantseering, tähendab see, et lähiaastatel kulutatakse nelja sadama – Kuivastu, Virtsu, Heltermaa ja Rohuküla – rekonstrueerimiseks ühtekokku 480 miljonit krooni. Saarte Liinide arendusdirektor Peeter Oopkaup on seisukohal, et kui riik panustab sadamate arendamisse ja uute parvlaevade soetamisse miljardeid kroone, võib vist öelda, et otsus on langetatud – Muhu ja mandri vahelise silla tulek lükkub kaugemasse tulevikku.\nLääne-Eesti parvlaevasadamate kordategemiseks mõeldud summa on ju võrreldav siinse kolme maakonna (Saare, Hiiu ja Lääne) kohalike omavalitsuste aastaeelarvetega.\nKui aus olla, pole seda niimoodi arvutanud, kuid raha kogus on küllaltki soliidne.\nMida see piirkonna jaoks tähendab?\nEelkõige loomulikult sadamate kaasajastamist.\nKui palju uusi töökohti võib see projekt Lääne-Eesti regioonis juurde tekitada?\nPraegu ei oska seda arvuliselt täpselt öelda veel. Juba praegu on igas sadamas tööd käsil, suveperioodil ehitustööd laienevad veelgi ja inimesi tuleb kindlasti juurde võtta… Ise arvan, et ligi mitusada inimest, võib-olla isegi enam, leiab endale töökoha sadamate rekonstrueerimisel.\nNõukaaja lõpust peale pole vist nii suuri ehitustöid neis sadamates tehtud.\nLoomulikult on aeg-ajalt midagi siin-seal tehtud ja sadamad on vähemalt niimoodi korras hoitud, et praamiliiklus on toiminud. Kuid nii suuri töid küll ei ole ja seda nii mahuliselt kui ka rahaliselt.\nKas võib väita, et säärane suur-investeering oli paratamatu, sest siinsed sadamad on oma mõõtmetelt ja võimalustelt ajale lihtsalt jalgu jäänud?\nKindlasti. Siinjuures tuleks veel ära märkida, et kogu see sadamate uuendamine on seotud ka uute parvlaevade tulekuga (esimene neist saabub Hiiumaa liinile juba eeloleval sügisel – toim). Nimelt ei võimalda praegused sadamad autode kiiret peale- ja mahalaadimist. Samuti pole ratsionaalselt ja kiiresti lahendatud piletimüük. Kõik see puudutab sadama tegevuse n-ö korralduslikku poolt. Kuid sellele lisaks on praegu kõigis neljas sadamas halvas olukorras parvlaevade ohutu sildumine ja nende kai ääres seismine.\nSelles mõttes, et ajast ja arust on kaide kaitsevendrisüsteemid – seadeldised, mis jäävad laeva korpuse ja kai vahele. Praegu kasutame vendritena kummitorusid ja autokumme. Ühesõnaga, olukord on kole ja inetu. Kui kõike seda pildistada, saaks vinge foto, mis ajab lausa hirmu peale. Kaasaegsetes sadamates – näiteks Stockholmis, Helsingis, Tallinnas – on juba ammu kasutusel uued ohutussüsteemid.\nKas kogu see investeering jaguneb nelja sadama peale?\nJah. Jaotus on tehtud lähtuvalt sellest, milline on ühe või teise sadama hetkeolukord. Saaremaa ajakirjanduses on palju räägitud just Kuivastu sadamast. Kuid kõige suurema uuenduskuuri teevad ikkagi läbi Läänemaale jäävad sadamad.\nKui kohtumiseks aega kokku leppisime, mainisite just Rohuküla sadamat.\nKõnealusest neljast sadamast oli Rohuküla kõige kehvemas olukorras. Seepärast võibki vist öelda, et seal on uuendused ka kõige märgatavamad. Näiteks teeme seal korda põhjabasseini juures olevad kaid ja põhjabasseini paneme ikkagi kaitsemuulidega kinni – ühesõnaga rekonstrueerime sealsed ligi saja aasta vanused kaitserajatised. Nii saame siin Lääne-Eesti regioonis vähemalt ühe sadama, kus laevadel on rahulik olla.\nLisaks rajame Rohukülla parvlaevade uue ooteala ja ehitame uue sadamahoone. Sinna tulevad ka uued vee- ja kanalisatsioonitrassid, uus elektrisüsteem jne.\nMuidugi oleksime selle projekti kaudu tahtnud veel palju enamat saada, et kõik need neli sadamat praegusest rohkem kinnisemaks ja turvalisemaks muuta, st rajada kaitsemuulid.\nKas algselt taotlesite rohkem vahendeid?\nSäärased mõtted olid. Kuid eeluuringute ja projekteerimiste käigus selgus lihtsalt, et see töö maht kujuneb ikkagi väga suureks… Nii oligi meil valida – kas teeme sadamate kaid ja kommunikatsioonitrassid korda ning rekonstrueerime hooned või rajame kõigisse sadamatesse kaitsemuulid…\nMeie esmane ülesanne on ikkagi ohutu laevaliikluse tagamine ja et reisijatel oleks mugav ja turvaline meie teenust kasutada. Kaitsemuulide rajamine oleks tähendanud mitmesaja miljoni krooni suurust lisaraha, mida pole aga praeguses majandusolukorras kuskilt võtta.\nKas töövõtjad on kõik Eesti firmad?\nHangetel on konkureerinud ka üks Soome firma ja vist üks firma Lätist. Kuid töö on ikkagi läinud Eesti ettevõtetele.\nOn nende hulgas ka Lääne-Eesti ettevõtteid?\nKahju on, et seni pole ükski siinne firma peaettevõtjana hanget saanud. Lääne-Eesti ettevõtted on küll konkureerinud, kuid võidab ju see, kes teeb soodsama pakkumise.\nAastaid on palju räägitud püsiühenduse loomisest Muhu ja mandri vahel. Mõned poliitikud on seda lubanud juba 2015. aastaks. Kas sellise suure eurotoetuse saamine nõudis ka suurt poliitilist lobitööd?\nEga seda lobitööd nii väga tehtud, kuid umbes kümmekond aastat on nende nelja parvlaevasadama rekonstrueerimise probleemistikuga tegeletud. Väga suur osa selle otsuse kujunemisel on olnud meie oma ministeeriumil, st majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumil. Tegemist on ikkagi otsusega, mis tulenes reaalsest olukorrast ja vajadusest sadamad kaasajastada.\nKa poliitikud said aru, et vanaviisi edasi elada ei saa.\nTäpselt nii. Igatahes jalga nad meile taha ei pannud. Kui nüüd aga sillast rääkida, siis tekib küsimus, et kui oleks olnud kindel, et sild tuleb 2015. aastaks, miks siis praegu pumbata sadamate arengusse ligi pool miljardit krooni, saaks ju edasi läbi ajada ka vanamoodi. Pealegi maksab riik kaudselt läbi dotatsioonide välja ka uute ja kaasaegsemate parvlaevade soetamise.\nJa kui siin kunagi räägiti, et silla saab 2,7 või 3 miljardi krooni eest, siis mul on küll jäänud mulje, et silla küsimus on edasi kaugemasse tulevikku lükatud. Püsiühenduse rajamine kujuneks ju kindlasti kallimaks.\nTohib sellest kõigest ka lehes kirjutada?\nSeda võib küll kirjutada, et kui selline otsus on tehtud, on Muhu ja mandri vahelise silla tulek kaugemasse tulevikku edasi lükatud. See on minu isiklik arvamus. Eesti riik ei ole täna selleks valmis, on tähtsamaid asju, mida on vaja teha.\nMida soovite lugejale lõpetuseks öelda?\nKindlasti muudavad parvlaevasadamate praegused rekonstrueerimistööd meie klientide elu mõnevõrra ebamugavaks, kuna töödega kaasnevad tolm, müra, piirangud jpm. Seepärast palume inimestelt mõistvat suhtumist, sest teeme seda kõike saarte elanike ja nende külaliste hüvanguks.\nSuurema osa töödest kavatseme valmis saada juba selle aasta lõpuks, kuid osa töid on planeeritud ka järgmisse aastasse. Ehitustööd on kavas lõpetada 2010. aasta suvel.\nKuivastu, Virtsu, Heltermaa ja Rohuküla sadama rekonstrueerimine\nParvlaevasadamate rekonstrueerimise projekti tehniline ettevalmistus tehti aastatel 2003–2005. Ka ettevalmistustöid rahastas Euroopa Liit summas 7,9 miljonit krooni.\nProjekti eesmärk on turvalise sadamainfrastruktuuri rajamine ühendusteedele Lääne-Eesti suuremate saartega. Projekti elluviimine koos uute parvlaevade kasutuselevõtuga suurendab oluliselt sadamate läbilaskevõimet, muudab sadamad turvalisemaks ja keskkonnasõbralikumaks ning tagab ohutuma meresõidu.\nKuivastu sadamas tehtavad tööd:\n• Kai nr 3 rekonstrueerimine\n• Kai nr 1 rekonstrueerimine\n• Parvlaevade ooteala laiendamine koos liikluskorraldusega\n• Väikelaevade sadama ehitus\n• Navigatsioonisüsteemi rekonstrueerimine\nVirtsu sadamas tehtavad tööd:\n• Kai nr 8 ehitus\n• Sadamaterminali rekonstrueerimine\nHeltermaa sadamas tehtavad tööd:\n• Kaide nr 1, 2, 3, 4 rekonstrueerimine\n• Sadama akvatooriumi süvendamine\nRohuküla sadamas tehtavad tööd:\n• Kaide nr 2 ja 6 rekonstrueerimine\n• Sadamaterminali ehitus\n• Põhjasadama kaitsemuulide rekonstrueerimine\nProjekt on jaotatud nelja sadama vahel. Tööde tegija selgitamiseks on kavas korraldada vähemalt 17 riigihanget.\nLisatud: 24.03.2009 / 18:43\nTundub, et see sillaasi venib seni kuni meie riigis sallitakse vastutuse loopimist ühelt teisele. Selleks kulub veel sadu aastaid saarlaste elatud ühiselt praamijärjekorras passitud ajast. Selleks kulub veel miljardeid kroone erinevatesse uuringufirmadesse nii, et isegi uuringu lõpptulemus ei ole tingimuseks raha eraldamiseks. Tundub mulle, et silla asja võiks võtta mõõdupuuks silda lubanud erakondade riigivalitsemise küpsusega ehk niikaua kui reaalselt ei ole meile, valijatele lubatud silda, ei ole ka seda lubanud erakonnad küpsed meie riiki valitsema.\nLisatud: 24.03.2009 / 07:16\nKas jälle ei suutnud ühele kõigile teada olevale isikule ja selle taga olevale tsunftile vastu panna või?\nLisatud: 24.03.2009 / 21:21\nMina oma rumala peaga ole päris pikalt mõelnud ja ole ka järeldusele jõudnud, et meie valitsuses pole mitte kõige rumalamad mehed, et selle ehitusega venitavad. … Võtame natuke kaugemalt, ma mõtle „üle silla”, seda Virtsu –Tallinna mnt., sääl on praegul juba suiti päris tihe liiklus. Auto autos kinni ja eriti hull on olukord nädalavahetustel. Mina seda liiklusloendust ei tea ega tahagi teada aga kui mõni lämmkäpp jalus tolgendab, sellest mööda äi saa sest vastutulijaid on palju. … ja mõtle nüüd kui sild valmis milliseks kujuneb siis liiklus, äi keskit kurat seda tea. Milliseid kärpeid tuleks valitsusel teha, et välja ehitada terve Kuressaare – Tallinna mnt. ja hea küll – see pisku raha leitakse ja tehakse ka tee aga see sild. Teeme ta paes kõikide arvestuste järgi valmis ja äkist mõne aasta pärast tuleb välja, et liiga kitsas teine, arvestused valed sest sellist liiklusintensiivsuse kasvu me es osanud ette näha. Kõik naabrid, nii põhjas kui lõunas nairvad meiteid – „ näe eestlased hakkasid köövetantsijataks” . … noh mis sa hing kostad, kes vastutab, äi seep aita mette, parem jäägu ää. … ja misse paes häda, praamid ju liiguvad, raha seda vähe küll aga vahest ikka liigub sedagi.\nmillega sm.tamkivi nüid üllatab\nLisatud: 24.03.2009 / 21:30\nja keda ta süüdistab, kas 4 aastaaega või rahvusvahelist imperialismi. Anname aga KGB jõhkardile Leedole ja las läheb oma paksusega lõhki. Muidugi peavad ka Leedo maffia mehed saama.\nLisatud: 24.03.2009 / 21:39\nSaarlasena ei ole mulle tähtis, kas jõuan mandrile mööda silda praami või tunnelit. Tähtis on, et vajadusel saab üle mere just siis, kui vaja 24/7 ja et saarlased ei peaks selle eest maksma rohkem kui sama vahemaad mööda maanteed läbides. Tähtis on, et ma ei pea tundide kaupa enda ja teiste autos olijate aega lihtsalt ootamisele kulutama sadamas. See kaotatud aeg on tegemata töö kas ametikohas või kogukonnas (väärtuslik välja teenitud vaba aeg). Ükskõik kui suureks ei peaks minema liiklustihedus, siis külastajatele ja suvitajatele ei peagi ületamine olema sama soodne kui püsielanikele. Kui sillal on pilet jääb mõttetu sõelumine ära. Liikluse ohutuse seisukohast on praegune praamidega olukord palju ohtlikum. Keegi ei taha sadamas praamist maha jääda ja pigem kiirustab kui jääb praamist maha. Võid õelda, et hakka varem sõitma, kuid sellest ei ole kasu kui oled tund enne praami väljumist kuuenda sõiduautona sadamas ja jääd maha, sest praamile pannakse kaheksa suurt palgiautot, mõned bussid ja 5 minutit enne völjumisaega saabunud bronniomanikud! Sellega seoses tekib kohe veel üks küsimus. Miks ei arendata meil veetransporti, sest need palgid võiksid kõik liikuda laevadel linnade vahel ilma kallilt ehitatud teid kulutamata.\nLisatud: 24.03.2009 / 11:13\nMuidugi nendel, kes tegutsevad, saab asi ka valmis, nendel, kes vaidlevad ja kemplevad, ei valmi midagi. Punkt.\nLisatud: 24.03.2009 / 11:52\nEi viitsi artiklit isegi läbi lugeda, sest tegelikult oli see tulemus, et silda niipea ei tule, ammugi teada. Meelde tuli lause koolimatemaatikast- mida (seda) oligi tarvis tõestada.\nLisatud: 25.03.2009 / 10:23\nVõimalik, et sul oleks õigus, kui saaremaal elaks kuni kaks- või kolmtuhat inimest ja kui vahemaa mandri osaga oleks liiga pikk püsiühenduse loomiseks. Kui nüüd vaielda miks üldse peab olema ühendus pealinnaga, siis ei hakkaks seda siin lahti kirjutama. Fakt on see et transpordiviis, mis kasutab kütuseks fossiilseid kütiuseid on ainult ajapomm, sest varsti lõpevad need niikuinii otsa ja ennem seda muutuvad veel hirmkalliks. Üle silla või tunneli võib sõita kasvõi ratta või hobuvankriga. Kindlasti oleks see piirkonna veeloomadele ka tervislikum lahendus kui tihe laevaliiklus. Ja eelistamise mõttes olekski õiglane kõigi saareelanike suhtes kui pealinna jõudmine ei lähe selle pärast kulukamaks, et kodanik elab saarel.\nLisatud: 25.03.2009 / 14:37\nMina olen „segasega” täitsa päri ja muidugi kõikide eelkõnelejatega. Kõik on õige me elame saarel ja peame sellega rahul olema aga miks te, ehk ise siit ärakaranud saarlased, tulete meile meie pärilikkust ninale hõõruma? Miks te „mandrimehed” viite meie teenindus jms. – kohalikud võimuüksused mandrile? Isegi hädaabi peab läbi Pärnu käima! Kas tänapäeva elektroonika ajastul ei või näiteks seesama hädaabi keskus paikneda just Saaremaal, miks loote töökohti just mandrile? Kas sellepärast, et just siit tööjõudu mandrile meelitada? Või on vana esivanemate pärand mängus, vanasti haldasid saarlased pea poolt mandrimaad, nüüd vaja tagasi teha. …ehk aga on hoopis parem siin viina võtmas käia kui vähem segajaid, pole enam kohalikku maakat irisemas. Eks see SAAREMAA VIINA reklaamgi teite oma, meil on ja oli ikka õlut. Miks tulete meile ütlema mida me tohime mida mitte? Meie elame siin, toodame ja maksame samuti makse. Miks meie ei või võrdsed olla ükskõik millise mandri maakonnaga elanikuga – võtad koti selga… ja lähed, olenemata ajast või ilmast. Jumala õigus on, et miks saarlased peavad eelistatumad olema hiidlastest või muhukatest. Aga vat siin on siukene asi, et sel sügaval stagnaajal, nõukogude impeeriumi aegu, olla selline plaan olnud – ühendada Saaremaa läbi Hiiumaa ja Vormsi Noarootsi kaudu mandriga. See ei saa ka päris külanaiste jutt ka olla sest Käinasse ehitati bensiinijaam mis pidi rahuldama sellel trassil sõitjaid. Emmaste Suuremõisa mnt remont. Saaremaal vaadati üle Leisi mnt. laiendamise võimalused ja alustati Leisi – Soela osa remontidega. See asi aga jäi toppama just hiidlaste taha sest nemad ei tahtnud Saaremaa karjakoppel olla. Mis viguriga nad „selle kalevi” alla sokutasid tuleks neilt küsida. Nüüd kui saarlased silla välja käisid tulid hiidlased selle uuesti välja, mis mõttega ? …. Mis aga Muhusse puutub selle otsustasid meie esivanemad ilma meiteta, õieti ka, tänapäevase kemplemisega poleks seda kunagi tehtud – võtame selle sama tammi sillad, süvasadama ja palju muudki…\nLisatud: 25.03.2009 / 02:41\nAru ma ei saa, miks peaks saarlased-muhulased eelistatama nt Vormsi või Hiiumaa või teiste saarte elanikele? Teeks hoopis silla mingile muule saarele. Küll on saarlastel häda üle väina saamisega, tahaks 24/7 üle saada jne. Teiste saarte elanikud vaid muigavad selle peale ja ütlevad, et kui tahategi niikangeste Taalina külje alla saada, siis mingegi senna elama. Kas ei jõua juba ükskord kohale, et elate saarel. Brüsseliski juba naerdakse saarlaste veidra ja utoopilise unistuste üle.\nLisatud: 01.04.2009 / 17:44\nme pistsime selle ka uuesti sahtlisse\nLisatud: 24.05.2009 / 20:04\nEi ole see Vormsi-Hiiumaa-Saaremaa trass midagi kalevi all. Brüsselis on sellega tegeletud. Kopeeri siiit link oma veebibrauseri aknasse:\nLugege läbi, saate teada, et meil on asi puhtalt poliitikute tahtmatuses ja põikpäisususes. Milleks teha sild sinna, kus on Eesti parim laevaühendus?\nLoe ka siit, miks silda kunagi ei tule: http://www.omasaar.ee/index.php?content=artiklid&sub=46&artid=2475&sec=13\nLisatud: 25.05.2009 / 06:56\nKuda nende uute parvlaevadega lugu, kellele need juriidiliselt kuuluvad ja kes siis ikkagi hakkab piletihindu-opereerimistasusid määrama? Kes omale kohustuseks on võtnud dotatsiooni ja reisijate papi kokkukühveldamise? Või läheb nii kui selle golfikringliga, kus linna maale ja maksumaksja rahadega ehitatu jagatakse tükkhaaval laiali ja jägajale jäävad nälgind näpud?\nLisatud: 25.05.2009 / 12:20\nkõik jääb nii nagu koguaeg. ei muuda mängureegleid keegi. mina algataks hoopis kihlveo-millal leedo saab ka selle uue praktiliselt tühjana seisva sadama endale?(Kellele see küll ehitati-osa reisilaevu ei saa kai äärde,kaubalaevade jaoks ei ole kasutusluba,kaubakraanasid ei ole üldse ette nähtud jnejnejne)\nLisatud: 25.05.2009 / 12:49\nTäitsa õige segane, muidugi teeme silla mõnele teisele saarele. Selleks saareks sobiks hästi Ruhnu. Senini ruhnlased aina vinguvad, et neil vilets ühendus muu maailmaga ja turistid ei saa poolmuidu kohale tulla. Kui sild on Ruhnu, siis on jäme ots ruhnlaste käes ja Saare maavanem käib müts peos KaarelLaugult (Laugilt) palumas, et ka saarlased saaksid läbi Ruhnu koju sõita. Eriti hea oleks kui see sild Ruhnu tuleks Lätist, siis alles algaks ruhnlastel põli. Turiste tuleks nagu raba ja raha nagu aganaid. Ainus häda on selles, et siis on lätakad kättpidi äris sees ja meitemehed jääksid pika näoga justkui tohletanud naerid. Seega tuleks sild Ruhnu teha ikka Eestist, võimalik, et Pärnust. Kuna Pärnu on juba nagunii kunstlikult tehtud tõmbekeskuseks, siis see üks sild ei aja ka enam pärnakate suud lõhki.


Mitsubishi i-MIEV | tehnikamaailm.ee\nEhkki Jaapanis on Mitsubishi elektriauto i-MIEV juba pea aastapäevad müügis, läheb euromudeliga veel aega – aga et üks selline sõiduriist eksikülalisena sel kevadel Eestisse juhtus, saime esmamulje siiski kätte.\nElektriautode vallas on ees põnevad ajad. Mitsubishi i-MIEV jõudis Jaapani teedele juba mullu suvel, üsna pea peaks turule jõudma esimesed Nissani ja Renault elektriautod ning oma suurtest plaanidest selles vallas ei tee saladust ka Volkswagen ja mitmed teisedki Euroopa autotootjad. Täiesti omaette teema on siinkohal Hiina – olukorras, kus suurem osa mobiiltelefonide akudest ja muustki elektroonikast on toodetud just seal, haistavad Hiina töösturid häid teenimisvõimalusi autoalalgi ja nii üritataksegi Hiina autotööstus maailmakaardile tuua just hübriid- ja elektriautode abil.\nKevade hakul väisas Eestit Mitsubishi nägemus tänapäeva elektriautost –Mitsubishi i-MIEV (innovative Electric Vehicle). See auto on loodud, kasutades Jaapanis alates 2006. aastast müüdava pisiauto Mitsubishi i-keret – nii ongi sellekujuline auto sealmail saadaval nii tava- kui elektriversioonis.\nKui mitte arvestada kaht „tankimisava” – üks kummalgi poolel, eraldi nii tava- kui kiirlaadimise tarbeks – ei erine i-MIEV oma välimuselt tavalisest Jaapani pisiautost. Mingit kosmoseteadust ei leia ka auto sõitjateruumist – vaid kütusenäidik on asendunud akude seisu näitava mõõdikuga, tahhomeeter näitab aga ka seda, millises töörežiimis sõiduki akud parajasti on. Täiesti tavaline näib ka automaatkäigukast, kus lisaks tavarežiimile võimalik kasutada energiasäästlikumat Eco-režiimi. Tõsi, see ei tähenda ainult energia kokkuhoidu – seeläbi pigistatakse kinni mootori võimsus ning tavalise 47 kW asemel saab rääkida vaid 19 kilovatist.\nErinevusi pole ka auto käivitamisel – nn süütevõti näeb üsna tavaline välja, kui jätta kõrvale see „pisiasi”, et võtme keeramisel jääb auto ikka täpselt sama vaikseks kui ta seda siiani oli.\nKui tavalisel „i”-l kasutatakse kolmesilindrilist 660 cm3 turboga bensiinimootorit, siis nüüd on jutt puhtalt elektrisõidukist. Bensiinimootori asemel kasutatav elektrimootor (samasuguse 63 hj võimsusega, kuid märgatavalt parema momendinäiduga – 85 Nm asemel tervelt 180 Nm!) on sarnaselt i-bensiinimootoriga integreeritud hoopis auto tagasilda. Ja tulemus – 100 km/h on hoolega „gaasi” andes spidomeetril umbes 15 sekundiga, kusjuures sisuliselt vaid õhuvihinate ja rehvimüra saatel.\nEnergiat ammutab i-MIEV auto põhja alla peidetud 88 liitiumioonakust moodustatud ca 200 kg kaaluvast energiaallikast. Muide – 63 hj võimsuspiir on siinkohal valitud sugugi mitte juhuslikult. Nimelt on tegu maksimaalse võimsusega, mida Jaapanis ülimalt populaarsetel nn Kei-klassi pisiautodel olla tohib.\nOlgugi et 3,4 m pikkusena näib i-MIEV selgelt alamõõdulisena, tuleb autosse sisse istudes oma eelarvamusi revideerida. Et kapotialust sama hästi kui ei ole, siis on see võimaldanud rattad sõna otseses mõttes auto nurkadesse viia ja saavutada seeläbi üllatavalt mahukas sõitjateruum. Ainult külgsuunas on ruumi tagasihoidlikumalt, aga siin tuleb kohe lisada, et i-MIEV ongi neljakohaline. Ka ei saa laiutada pakiruumis (selle maht 246 l), paar ostukotti mahuvad küll ära aga see on ka kõik (iseasi, kas enamat tarvis ongi). E\nhkki pakiruumi põhi on kõrgel ja selle all võiks oletada kas lisapanipaika või nt varuratast, siis nii see ometi ei ole – seal asuvad hoopis mootor, laadimisseade ja käigukast.\nSõiduomadustelt on i-MIEV võrreldav suvalise automaatkäigukastiga väikeautoga. Tavarežiimis on dünaamika isegi neljakesi sõites igati tasemel. Auto lõppkiirus on küll vaid 130 km/h, kuid meie oludes on sellestki enam kui küllalt.\nLinnaautole kohaselt paistab pisi-Mitsu silma ka hea manööverdavusega – tehaseandmete kohaselt piisab tagasipöördeks 9 m läbimõõduga ringist ning tänu suurele klaaspinnale ning suhteliselt kõrgele isteasendile on ka nähtavus igati tasemel.\nTäna on läbisõit probleemiks. Kui linnas ajab 160 km ressurss asja ära, siis pikemate otste tegemisel mitte. Ja antud juhul ei ole nii, et kui „kütusetuluke” põlema läheb, sõidad esimesse ettejuhtuvasse tanklasse ja ongi mure murtud! Tõsi, on ka kiirlaadimisvõimalus – sel juhul saab aku täis ca 80% ulatuses poole tunniga ja see on aeg, mida nt Tallinnast Tartusse sõites kusagil Mäol kohvipausiks pruukida sobib. Samas ei tasu veel niipea loota, et meie teede äärde sellised kiirlaadimispunktid tekiks või et sellist seadet endale koju osta kannataks – nii et esialgu on nii i-MIEVi kui teiste elektriautode puhul eelkõige tegu pilguheitudega tulevikku.\nNagu öeldud, on Jaapanis i-MIEV juba mõnda aega saadaval. Paraku odava lõbuga tegemist ei ole. Uus tehnika pole kuskil odav ning kui i-MIEV aasta tagasi Jaapanis müüki jõudis, maksis ta 4,38 mln jeeni ehk meile arusaadavamasse vääringusse ümber arvestatult umbes 600 000 krooni. Samas tuleb siin tuua paralleele mobiiltelefonide vallast – 15 aastat tagasi olid needki röögatult kallid, kohmakad ja kättesaadavad vaid vähestele. Sama arengut võib ennustada ka elektriautode osas – tehnoloogia arenedes ning autode lisandudes tulevad need hinnad kindlasti kiiresti alla.\nEsimesed kliendi seisukohast meeldivad sammud on selles osas juba astutud – piisas vaid Nissanil Jaapanis avalikustada tänavu märtsis oma elektriauto Leaf hind (ümberarvestatult ca 500 000 krooni), kui ka Mitsubishi hoobilt i-MIEVi senist 0,6 mln kroonist hinda enam kui 80 000 krooni võrra kärpis!\nKulutused kalli elektriauto kasutamisel on muidugi oluliselt madalamad kui tavalistel sisepõlemismootoriga autodel. Mõned kuud tagasi testis i-MIEVi ka Soome Tekniikan Maailma ning nende mõõtmiste tulemusel kulutas testiauto 100 km läbimiseks umbes 19 kWh elektrienergiat (kui arvestada ka laadimiskadusid) – umbes sama palju kaaluval Ford Fiestal tuli keskmiseks linnasõidukuluks 7,6 l/100 km. Võttes näiteks aluseks Eesti Energia hinnapaketi Kodu 1, tähendaks see 100 km läbimiseks umbes 30 kroonist kulu. Et bensiiniliiter maksab praegu 18 krooni kanti, on vahe umbes 4,5 korda, kusjuures öösel „tankides” on võit veelgi suurem.\nEsialgu vaatavad aga autotootjad elektriautode osas küsivalt nii riikide valitsuste kui kohalike omavalitsuste poole – just tänu nende toetustele ongi i-MIEVi üldse võimalik müüa. Nii sai sel kevadel Jaapanis i-MIEVi tänu toetustele osta pisut alla 400 000kroonise hinnaga, mis sealset üldiselt kõrget hinnataset arvestades oli üsna mõistlik number.\nNeed numbrid ei peegelda siiski vähimalgi moel i-MIEVi tulevast Euroopa hinnataset. Seda enam, et euromudelile plaanitakse ka mitmeid täiustusi võrreldes praeguse versiooniga – tagatuledes peaks hõõglambid asendatama väiksema energiakulu huvides valgusdioodidega. Nii tulebki siin-seal meedias vilksatanud euro-i-MIEVide hinnatasemesse suhtuda esialgu kui pelgalt orientiiri – Suurbritannias, kus esimesed kliendid peaksid oma autod kätte saama järgmise aasta alul, on koos riigipoolse 5000 naela suuruse toega hinnasildil 33 699 naela ehk ca 615 000 krooni. Aga mingid suurusjärgud saab nendest numbritest loodetavasti siiski kätte. i-MIEVi Euroopa mudeli tootmine algab tänavu oktoobris, müük käivitub alates uuest aastast.\nEsimesed kaks aastat nähakse peamiste klientidena suurfirmasid, eraisikutele loodetakse i-MIEV kättesaadavaks muuta ca 2 aastat hiljem – seda lootuses, et selleks ajaks on pikenenud läbisõit ühe akutäiega ning langenud ka akude hind.


Kategooria Kirjastaja - May\nEttevõte "1001 Tour" on üks kõige äratuntavamaid reisiteenuseid osutavaid Venemaa ettevõtteid. Agentuurid pakuvad oma klientidele kvoote mõne turismisihtkoha eest konkurentsivõimelise hinnaga: VIP-klassi individuaalsed reisid, kombineeritud reisid, mere-kruiisid, rannapuhkused, suusaturud, ökonoomne bussireisid, raudtee ja lennupiletid.\nasukoha kaartÕnnitleme Isamaa päeva kaitsja!Reedel 23. veebruaril kontori- ja näitustepind ei toimi. Laupäeval, 24.\nAtelier, tegelikult - ettevõte, mis osutab teenuseid. Ja mis iganes see on, siis asjaolu, et see teenus annab alustavale ettevõtjale mitmeid eeliseid.\nLillede kasvatamine edasiseks müügi eesmärgil on kasumlik ettevõte põllumajandussektoris. Selle suuna kasumlikkus on kõrge, eriti eelpuhutavatel päevadel - ettevõtja saab teenida vaid paari päeva jooksul igakuist sissetulekut.\nSisu1.Investeeringute memorandumMitte igaüks ei saa endale kodus süüa, seega on shawarma kioskid mõnikord tõeline oaas neile, kes tahavad oma nälga rahuldada. Miks täpselt shawarma?\nMis on riidetendus? Riietus vähe tuntud disainerid täiskasvanutele ja lastele


Mis Teeb Võrdse Võimaluse Tööandjaks? | Edendamine - 2019\nPõhiline Edendamine Mis Teeb Võrdse Võimaluse Tööandjaks?\nFöderaal- ja riigiseadused\nVõrdsete võimaluste tööandjaks saamine nõuab rohkem kui lihtsalt EOE akronüümi tembeldamist oma töökohtadele ja esitades oma organisatsiooni veebilehtedele karjäärile pühendatud erinevatest elanikest pärit töötajate videoid. EOE on organisatsioon, mille tegevuspõhimõtted toetavad õiglast kohtlemist, olenemata sellest, millised omadused ei ole seotud tööga, nagu vanus, puue, sugu, rahvuslik päritolu, rassi ja veteranide staatus. Risk, et rõhutada triteeritavat väljendust, ei saa tööandjad lihtsalt rääkida. Nad peavad kõndima.\nEttevõtted, mis võtavad tööle 15 või enam töötajat, on kohustatud postitama Euroopa töönõukogu, mis on kogu töökohal selgelt nähtav. USA Equal Employment Opportunity Commission volitab neid postitusi, mis sisaldavad kokkuvõtet töötajate õigustest ja sammudest, kuidas kaebust esitada, kui töötaja usub, et ta on läbinud ebaõiglase tööhõivepraktika. EEOC uurib tööandjate vastu esitatud kaebusi. Ettevõtetel, kes on rikkunud kohaldatavaid seadusi, võidakse nõuda arvelduskulude tasumist või rangete karistuste, halva avalikustamise ja juriidiliste tasude maksmist, kui kohtusüsteemis lahendatakse lahendamata küsimusi. Samuti on riikidel sarnased seadused, mis sobivad föderaalsetega. EOE ei ole aga eeldatud, kas olete postitanud vajalikud ametikohad või järginud föderaal- ja osariigi seadusi, näiteks 1964. aasta kodanikuõiguste seaduse VII jaotist.\nInimressursside parimad tavad soovitavad tungivalt, et organisatsioonid võtaksid arvesse õiglase tööhõive tavasid. Kuigi föderaal- ja osariigi seadused kehtivad ettevõtetele, kelle töötajate arv vastab künnisele, on ettevõtjate ülesanne näidata, et nad täidavad reegleid. Vastasel juhul seisavad tööandjad silmitsi ülesmäge lahinguga, mis värbab parimad ja kõige heledamad töötajad. Ja õiglase tööhõivepraktika kaasamine on õige asi, kui hakkate edukalt tegutsema. Õiglane tööhõivepraktika peegeldab põhilist eetikat, mis on organisatsioonide jaoks hädavajalik, et saada hea korporatiivne kodanik ja leida oma koht tööstuses.\nAlates hetkest, mil tööandja võtab töösuhte taotluse vastu päevaks, mil töötaja lahkub, olenemata sellest, kas ta soovib või mitte, näitavad äritavad tööandja pühendumust võrdsetele võimalustele. Värbamisprotsess peaks sisaldama loomingulist lähenemisviisi mitmekesise taotlejabaasi ülesehitamiseks ja kvalifikatsioonide hindamiseks, mis põhinevad töökohtadel, mitte taotleja isiklikul taustal või seisundil. Otsuste vastuvõtmine on loomulikult subjektiivne, kuid mõistlikud otsused tasakaalustavad objektiivsust subjektiivse vaatlusega, võttes arvesse kahte peamist tegurit: kvalifikatsiooni ja kultuurilist sobivust. EOE firmad väärtustavad nii seda, et nad otsivad kandidaate, kes suudavad kaasa aidata ettevõtte edule, kui kasvatavad oma teadmiste baasi, et saavutada professionaalseid eesmärke.\nVastutus EOE staatuse eest ulatub kaugemale juhatusest. Majanduspoliitikale omistatav kahanev mõju kehtib ka EOE kohta. EOE missiooni toetavad ettevõtete juhid julgustavad kõiki teisi pardal viibivaid isikuid omaks võtma õiglust, vastastikust austust ja mitmekesisust, mis on EOE tavade tõekspidamine. EOE juhib oma juhtpositsiooni, et jagada oma nägemust direktorite, juhtide, järelevalveasutuste ja töötajatega. HR-juhtide kasutamine juhtide võtmiseks ei ole alati kõige tõhusam viis kogu tööjõu koondamiseks. Esimees, president ja / või asutaja peavad selle esmalt tegema, ilma et see oleks muidugi diktaatorlik aspekt. "Juhtkond peaks vastutama - ehk HR-i poolt - et näidata käitumist, mida töötajad emiteerivad," ütleb Põhja-California põhinev juhtimiskonsultant Langdon Morris oma artiklis „Üles-alla innovatsioon: liidrid määratlevad uuenduslikku kultuuri”..com.\nVideo Juhiseid: Mida ise teha diskrimineerimisekahtluse puhul?.


Purmo koostöö Swedbankiga tagab korteriühistutele õiglase ja ausa hinna | PURMO\nPurmo koostöö Swedbankiga tagab korteriühistutele õiglase ja ausa hinna\nPurmo sõlmis koostööleppe Swedbankiga, kus korteriühitud saavad Purmo edasimüüjatelt, FEB, Onninen ja Vennad-Dahl, osta keskkütteradiaatoreid vähemalt 60% allahindlusega Purmo baashinnakirjast.\nOleme täheldanud, et mõnigi kord on konkurendid üritanud küsida hinda, mis ületab kuni 2 korda õiglast hinnataset. Kortermaja küttesüsteemi renoveerimise eelarvest moodustavad radiaatorid suure osa. Põhjendamatult kõrge radiaatorite hind tingib investeeringu tasuvusaja pikenemise ja suurema igakuulise laenumakse. Praegune allahindlusgarantii tagab automaatselt õige hinna, mis korteriühistu suuruste projektide puhul rakendatakse ja kliendil jääb sisuliselt otsustada, milline edasimüüja talle enim meeldib.\nVastavasisuline info kajastub Swedbanki „Partnerite sooduspakkumised“ kodulehelt ja teistes sellesisulistes infoväljaannetes. Koostöö eesmärk on, et korteriühistud ja nende esindajad, kes ei ole reeglina antud valdkonnas professionaalid, ei peaks teadmatusest maksma põhjendamatult kõrget hinda.


foorum.akvarist.ee • Vaata teemat - Kuldkalad käivad veepeal ahmimas\nTänane kuupäev Kolmapäev Apr 21, 2021 01:54\nKuldkalad käivad veepeal ahmimas\nTeema pealkiri: Kuldkalad käivad veepeal ahmimas\nPostitatud: Neljapäev Juun 02, 2016 08:09\n2 uut kodanikku on minu akvas. Aeg-ajalt käivad pinnal ahmimas, kas õhupuudus või lihtsalt otsivad süüa`?\n85l. Eheim sisefilter. Termostaadi võtsin välja, vesi on toatemperatuuril.\nTeema pealkiri: Re: Kuldkalad käivad veepeal ahmimas\nPostitatud: Reede Juun 03, 2016 08:24\nTõenäoliselt on vesi suvel päris soe ja nagu aru olen saanud, siis soojas vees on hapnikusisaldus väiksem. Pane lisaks mingi õhupump, ehk hakkab kaladel parem\nPostitatud: Laupäev Juun 04, 2016 04:58\nEhk siis lisamulliataja?\nPostitatud: Laupäev Juun 04, 2016 09:11\nPostitatud: Laupäev Juun 04, 2016 09:17\nPaha ei teeks jah, külmaveekaladel on suurem hapnikuvajadus. Sisefiltril saad ehk ka pruukida õhutamise funktsiooni, lisaks kui suunad filtri väljavoolu vastu veepinda nii et veepind hakkab katkematu lindina liikuma siis sellest on palju abi.\nKraadiklaas on odav asi, mõistlik soetada saamaks teada tempearuuri akvas. Suvi oma soojade ilmadega on ees...\nPostitatud: Laupäev Juun 04, 2016 10:14\nkradiklaasid mul lausa 2tk, üks tavaline, mis sees on ja teine digitaalne.\naga filter mul kogu aeg mullitab mööda veepinda ja mu meelest suht maksimumi peal see.\nPostitatud: Laupäev Juun 04, 2016 11:32\nMis see temperatuur siis on ka?\nPostitatud: Pühapäev Juun 05, 2016 01:04\nToatemperatuur. Hetkel ca 22-23\nPostitatud: Pühapäev Juun 05, 2016 11:32\nSee on vähemalt veel normis.\nPostitatud: Teisipäev Juun 07, 2016 10:11\nIlmselt on Su kuldkalad veel väiksed, aga tulevikus vajaksid nad suuremat akvat - 50 liitrit ühele sabale. Sul on seal veel kaks põhjakat, kes vist on äkki ancistrused? Nood ka nõuavad oma ruumi. Kitsaks kipub tulevikus minema. Kuldkalad on suured reostajad - seega sobiks neile ehk paremini välisfilter ja suur "mullitamine" õhustamine kohe kindlasti vajalik.\nKuldkalade söötmisel peaksid tegema neile vähemalt korra nädalas dieedipäeva, kus saavad söögiks vaid hernest või lemmaltsit. Ületoitmist peaks väga vältima. Neil mõistust peas pole ja õgivad kõik sisse, mis vähegi mokkamööda. Liigne üle söötmine lükkab neil ujupõie paigast.\nPostitatud: Neljapäev Juun 09, 2016 12:32\nPostitatud: Neljapäev Juun 09, 2016 04:30\nVideos nad ju sõid veepinnalt....mingeid graanuleid...ise paned neile süüa ,ja siis küsid "miks nad nii käituvad"......Uskumatu\nPostitatud: Pühapäev Juun 12, 2016 03:26\nKalake81 - ma sattusin Su videole minnes pagan teab kuhu\nUsaldan seda, mida JütiT nägi. Kui paned graanuleid, mis veepinnale esialgu hulpima jäävad, siis pigem leota nad ennem läbi, et põhja vajuksid. Nii väldid pinnalt krabades koos söögiga õhu sisse ahmimist.\nPostitatud: Kolmapäev Apr 05, 2017 08:43\nIgaltpoolt kuuleb seda,et kuldkalad reostavad palju. Endal pole kogemusi , aga on plaanis teha kuldkalade akvaarium. Kuidas selle reostamisega on...kui sööta mõistlikult , siis ei teki ka liigset reostust? Nagu kõigi loomaliikide puhul. Või on kuldkala liik kuidagi teistsugune?\nPostitatud: Neljapäev Apr 06, 2017 11:15\nReostus sõltub ikka kala suurusest, mitte konkreetsest liigist. Mida suurem, seda rohkem söötmist ja sellega seoses ka rohkem väljuvaid aineid.\nMina küll ei usu, et Kuldkala reostuse koha pealt mainimist väärt on, kui teda pidada temale vajalikes tingimustes, mitte mullis, siis on ka reostus suhteline. Väiksemas akvaariumis kumuleerub mustus kiiremini ja tuleks tihedamini puhastada.


Selgitame lahti: kui kaua säilib valmis tehtud toit ja kuidas oleks kõige õigem seda säilitada - DELFI Naistekas\nPortaalis PopSugar selgitab sertifitseeritud toiduohutuse spetsialist Katie Heil, et valmis tehtud toit peaks külmkapis säilima vähemalt kolm kuni neli päeva. See kehtib liha, salatite, suppide ja hautiste kohta. Kui sa tunned, et ei suuda valmis tehtud toitu nii lühikese ajaga ära süüa või soovid seda säilitada pikema perioodi vältel, oleks mõistlik toit sügavkülmutada.\nSügavkülmas peaks toit säilima kaks kuni kolm kuud, õigesti külmutatud liha aga isegi kuni kuus kuud. Kuid osade toitude kvaliteet langeb sügavkülmutamisega. Näiteks salatit ei tasu kunagi sügavkülmas hoida, see muutub liiga ebameeldivaks. Kui näed muudel toitudel imelikke jälgi peale sügavkülmutamist, tasub need kohad kas ära lõigata või kahelda terve toidu väärtuses.\nVäga oluline on ka koht, kus toitu säilitada. Kõige parem on karp, kuhu ei pääse õhk sisse. Osad inimesed eelistavad plastikkotte, mida saab sulgeda, kuid need ei ole kõige kindlamad variandid. Plastikkotti võib siiski natukene õhku sisse pääseda, ja see on juba ideaalne koht bakterite levimiseks.\nVeel ei ole hilja, et suvel kõhurasvast lahti saada: on tõestatud, et need toiduained...


Kommentaarid - Atria Eesti toob turule 17 uut grilltoodet\nUudised Arvamus Intervjuu Tarbija Töö Anna teada LHV Kinnisvarauudised Elektrituru avanemine Moodnekodu Reisileidja Arhiiv Atria Eesti toob turule 17 uut grilltoodet\nei tarbi mitte ühtegi wõro toodet,korralik s..t\nSee-eest Valga omad on üle prahi!\nOmaltpoolt pakume selleks suveks, vere,- Sita,-kuse,-higi,-sperma,-oksemaitseli st kastet. Meie suurepäraste maitsespetsialistide poolt kõrgeid hindepunkte saanud kastmed on eelnimetatud grilltoodetega koos mugides lausa hingematvalt oivaline hõrgutis.\nmis nämma?mida rohkem neid uusi nn.uudistooteid on,seda sitemaks kvaliteet muutub,fakt.\nWelcome rämps ja kolesterool. Eestis ei olegi head grilli toodet.\nLolli turu trendid. Tee ise värskest lihast ja kui muud ei oska, pane soola\nJa pipart ning saab 100X parem.\nillustreeriv pilt näeb küll õudu välja, sellist šašlõkki ei tahaks niisama ka proovida\nMeie saslõkkidel ja grillitoodetel on liiga vähe (võiks öelda et üldse ei ole) pekki sees. Me võime ju pekist arvata mida iganes, aga just see annab saslõkile ja grilllihale mahlakuse ja maitse. Hetkel on seis selline et kui poest ostetud saslõkile ise täiendavalt ostetud ja marineeritud pekki mitte lisada, saame vardas mingid kivikõvad Ruubiku-kuubikud ja siis tekib küsimus et miks poest üldse valmis marinaadis ja kalleid saslõki ja grillitooteid osta, kui peki marineerimisega eraldi tuleb tegeleda?\nPealegi kipuvad šašlõki hulka liigagi tihti eksima mingid kõõluselised tükid. Ei lähe neist varras läbi ega küpse ka korralikult. Ehk pideva uue leiutamise asemel parandaks olemasoleva kvaliteeti ja hoiaks seda tasemel, mis lubaks kaupluses pimesilmi Atria toote võtta. Ilma, et peaks uurima, mida ikkagi šašlõki asemel tarbijale maha üritatakse müüa.


Tallinn tunnustas Raekojas rahvusvahelistel olümpiaadidel osalenuid > Tallinn\nTallinn tunnustas Raekojas rahvusvahelistel olümpiaadidel osalenuid\n26.08.2016 Tallinn tunnustas Raekojas rahvusvahelistel olümpiaadidel osalenuid\nTäna olid raekotta, tänuvastuvõtule, palutud rahvusvahelistel olümpiaadidel osalenud Tallinna õpilased. Pealinna poolt tänas ja õnnitles edukaid olümpialasi abilinnapea linnapea ülesannetes Taavi Aas. „Meie linna õpilased on olnud rahvusvahelistel mõõduvõtmistel edukamad kui meie olümpialased-sportlased“, ütles Aas. Tema sõnul tuleb igati tunnustada neid õpilasi, kes lisaks tavalisele koolitööle, suudavad end ette valmistada nii, et löövad läbi rahvusvahelistel olümpiaadidel. „Ja ehk kõige tähtsam on see, et lisaks muule saab nendelt mõõduvõtmistel sellise kogemuse, mida elus ikka tarvis läheb, sõnas Aas.\nRahvusvahelistel olümpiaadidel kuulus tänavu Eesti koondisesse 21 Tallinna õpilast, kes võistlesid kokku üheksal erineval olümpiaadil. Tallinlased võitsid 18 erivärvilist medalit, sealhulgas kolm kuld-, kuus hõbe- ja üheksa pronksmedalit.\nVastuvõtule olid palutud ka õpilaste vanemad, juhendajad ja koolide direktorid.\nKülalistele esinesid Tallinna Reaalkooli õpilased õpetaja Eve Karpi juhatusel.


Moisekatsi Elohelü – Külauudised\nSilt: Moisekatsi Elohelü\nMoisekatsi Elohelü 2014“ kuts võistluskontsõrdile\nKui Võru keel on keeruline, vajuta siia!\nPikä pido pääkõrraldaja MTÜ Folgisellide Selts kuts muusikategijid Moostehe mõõtu võtma. Võistluskontsõrdi pääle saasõ hinnäst kirja pandaq kooniq 10. vahtsõaastakuu pääväni. Tuu jaos om olõmah kotus Elohelü kodolehe pääl.Eesti rahvamuusikasäädüngide festival pidä 25.-26. mahlakuu pääväl umma 15. aastapäivä. Juubõliaastal tetäs kumardus kõõgile ülesastjile, kiä omavaq tuu ao siseh võistlusõtulõst läbi käünü ja taa pido päält tulõvadsõs aos hää huu sisse saanu. Nigu iks, nii peetäs pido ka siikõrd mahaq Põlva maakonnah Mooste mõisah, ja mõtõld om tä tuu jaos, et vanast aost perändedüt eesti muusikat saassi korgõs kittä ja vahtsõlõ elolõ herätädäq nüüdetse ao moodo perrä säetült, nii et põline püsüssi alalõ ka vahtsõ man.\nKõigilõ ütitses võistlusluus sai siikõrd valitus Räpinä kihkonnast peri laul „Oppus neiodõlõ“. Laul tulõtas miilde Räpinä kandi mitmahäälset laalumuudo, midä om küländ veidü kirja pant. Laalu viis om esiqsugumanõ: tuud olõ-i muialt kirja pant ja ei olõq ka üles võet. Mitma häälega nuut´ om saadu kuulmeistre Poolakes’e Joosepi käsikiräst ja nätäq om, et tuud om joba säetü vahtsõ ao koorilaalu moodo perrä. Nii et taa olõs joba esiq nigu umaaigne rahvamuusikasäädüng. A tuuvõrra inämb viil om tan mõtõldaq ja tetäq vahtsõ ao muusikasäädjil.\nLoe edasi: Moisekatsi Elohelü 2014“ kuts võistluskontsõrdile\nPostitatud 06/01/2014 Autor Mart ValnerRubriigid Mooste vald,PõlvamaaSildid Moisekatsi Elohelü,rahvamuusika


Meetersüsteemis konverter. > Meetersüsteemi konverter > Massi konverter > paun teisaldus\nKonverter App mobiiltelefonile\tKaalpaunpaun to kilogrammpaun to untspaun to kivipaun to Meetrilis tonn (või tonn)paun to grammpaun to Lühike tonn (USA)paun to troy untspaun to tonnRohkem üksusedkilogrammuntskiviMeetrilis tonn (või tonn)Pikk tsenter (UK)Troy pauntroy untspenipaunTeratonntonnTsentergrammkaraatmilligrammmikrogrammpikk tonn (UK)Lühike tonn (USA)Lühike tsenter (USA) Temperatuur Pikkus Piirkond Maht Kiirus Aeg Meetersüsteemi konversiooni tabel\nlbm (kilo-mass – teaduslik)\nKaal (mitte teaduslikus kontekstis)\nU.K., U.S.A, Austraalia, Kanada, Uus Meremaa\nPaun on massi mõõtühik kasutades Imperial süsteemi ja see on aktsepteeritud igapäevases kasutuses kaaluühikuna (gravitatsioonijõud reageerimas erinevate antud objektidega).\nImperiaalne (või rahvusvaheline) nael on ametlikult määratletud kui 453.59237 grammi.\nNimi nael on kohandatud ladina keelsest fraasist libra pondo või nael kaalu, Rooma kaalud ( seega sümbol nael) kaalutakse ligikaudu 329 grammi.\nLäbi ajaloo on naela (või selle kohalik tõlge) olnud kasutusel kaalu mõõtmisel paljudes erinevates maailma osades, sealhulgas UK-s, Prantsusmaal, Saksamaal, Skandinaavias ja Venemaal. Kuigi täpne nael kui massiühik on varieerunud süsteemist süsteemi, kuid üldjoontes on nad olnud sarnased, tavaliselt vahemikus 350 ja 560 meetriline gramm.\nUk-s paljud erinevad süsteemid kasutavad samaaegselt naelale teist sarnast mõõtühikut (tuntud ka kui villnael) seda on kasutatud pikaajaliselt (lühendatult lb või lb avdp). Teinegi variant mida endiselt kasutatakse on Troy nael (ligikaudu. 373g), tavaliselt massimõõduks väärismetallidele.\nUK kaalu-ja mõõduseadus aastast 1878 määratles esmalt Imperial naela mõõtühikuna (1lb =453.59265g ) ja 1893 aasta Mendenhalli otsus määratles U.S.A naela kui 1 kilogramm võrdeline 2.20462 naelaga.\nU.S.A ja teised riigid leppisid kokku ühtses määratluses naela kohta (ja jard) võeti vastu 1959 (UK 1964).\nInglise keelt kõnelevates riikides on inimese kaal tavaliselt esitatud kivides ja naelades, kuigi UK-s kasutatakse eelkõige naela.\nUK-s ja Iirimaal, müüakse toitu tavaliselt eelistatult naela kaupa, kuigi on püütud omastada ka meetermõõdustiku ühikuid. Levinuid on Imperial süsteem, kus nt või, mis on eelkõige müügil tahke pakina: 454g (1lb).\nHarrastuskalastajad kasutavad sageli kala mõõdu määramiseks naela ja untsi.\nShakespeare'i karakter Shylock on kuulsalt küsinud "üks nael liha" tagamaks garantiid laenule.\nTeaduslikult kasutatakse naela eelkõige massi kirjeldamiseks, kuid igapäevases kasutuses saab sellega väljendada ka kaalu. Vaatamata üleüldisele heakskiidule kasutamaks seda ka kaalu ja massi väljendamiseks, on nael eelkõige kasutusel inglise keelt kõnelevates riikides.\nNael on ajalooliselt olnud mõõtmaks laskemoona kaalu ja relvad ise said nimetused oma laskemoona hulga järgi, näiteks 32-naelane.\nUK-s ja U.S.A-s on nael ka väljendamaks rõhku, nael ruuttolli kohta (p.s.i.) kui aktsepteeritud standard.\nOn kuusteist untsi üks nael, kuigi ajalooliselt (ja ametlikult), nael oli määramaks hõlmama 7,000 Troy tera (gr) kuni võeti kasutusele kokkuleppeline rahvusvaheline standard, 1959.


Notch - hotellid\n→ Pakkumised Ameerika Ühendriikides – Stonebridge Village - Reeds Spring, Notch\n1 Oak Lane, Notch, MO 65737, Ameerika Ühendriigid\nSilver Dollar City is less than 2 miles from this 100% non-smoking property. The Titanic Museum, Branson Theatre District and White Water Amusement and Water Park are within 10 minutes' drive from the property. Stonebridge Village - Reeds Spring on Booking.com'i külastajaid vastu võtnud alates 20. juuni 2013.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Stonebridge Village - Reeds Spring?\n4 põhjust, et valida Stonebridge Village - Reeds Spring\nKuurordi mugavused majutusasutuses Stonebridge Village - Reeds Spring\nKeskmise hinde arvutamiseks on meil vaja vähemalt 5 arvustust. Kui broneerite ja jätate arvustuse, aitate majutusasutusel Stonebridge Village - Reeds Spring selle eesmärgini jõuda.\nSäästke sihtkohas Notch kuni 50% Saage eksklusiivne ligipääs vaid liikmetele mõeldud pakkumistele e-kirja teel.


Alaniinaminotransferaas (ALAT) - Tooted - January\nALAT vereanalüüsis on norm, miks see võib suureneda või väheneda\nSeda ensüümi leidub neerudes, müokardis, maksas ja lihastes. See on hädavajalik aminohapete normaalseks metabolismiks. Aine on asendamatu püruvichappe ja glutamiinhappe sünteesil. Alaniin seevastu on võimeline muutuma glükoosiks - kesknärvisüsteemi ja eriti aju energiaallikaks. See minhape aitab tugevdada immuunsussüsteemi, lümfotsüütide tootmist.\nInimese alaniinaminaasi kontsentratsioon väheneb aeglaselt pärast 70-aastaseks saamist. Värskeimad meditsiinilised uuringud näitavad, et ALAT omab väärtust vananemise markerina. Selle ensüümi pikaajaline langus alla 14–17 RÜ pärast 70 aastat näitab suurt surmaohtu. Selle algust seostatakse maksa mõnede elutähtsate funktsioonide, sh. glükoneogenees.\nALAT tulemusi võrreldakse sageli AST väärtustega. Sel juhul kasutatakse nn de Ritis koefitsienti. Tavaliselt jääb see vahemikku 0,91 kuni 1,75. Koefitsiendi ületamine üle 2 näitab südamelihase kahjustust ja müokardiinfarkti tekkimise tõenäosust. Selle indikaatori vähenemine näitab maksakahjustusi ja mida madalam on koefitsient, seda tõsisem on probleem..\nEnamasti ei kujuta madal (praktiliselt null) ALAT aktiivsus inimestele ohtu, kuna on sageli püridoksiini (vitamiin B6) puuduse tagajärg. Seda patoloogiat saab kergesti korrigeerida dieedi, ravimite süstimisega..\nMiks seda kirjutatakse ja kellele soovitatakse teha ALAT-i vereanalüüs?\nKõik pidid võtma vereanalüüse, kuid sageli ei suuda me näidatud näitajaid dešifreerida. Kui me räägime biokeemilisest vereanalüüsist, siis peetakse sellist analüüsi kõige üksikasjalikumaks. Selle uuringu üks olulisi näitajaid on ALAT (alaniinaminotransferaas). ALT (gpt) test tuvastatakse mõnikord juhuslikult. Kui näitajad on normaalsest kõrgemad, võib arst eeldada tõsise haiguse arengut kehas..\nSelle biokeemilise vereanalüüsi kogu olemuse mõistmiseks on vaja mõista selle aine päritolu olemust, funktsioone ja võimalusi..\nAlaniinaminotransferaas on ensüüm, mida toodetakse rakkudes. Seda toodetakse väikeses koguses, kuid selle roll on piisavalt suur. Alaniinaminotransferaasi toodetakse täiskasvanud meestel aktiivsemalt kui naistel. Naiste keha viib ALT osavõtul protsesse veidi aeglasemalt. Selle indikaatori vereanalüüs naistel ja meestel on erinevad normid. ALAT-i järsk tõus on tingitud siseorganite hävitamisest. Alt-ensüümi põhiülesanne on tagada aminohapete vahetus.\nLisaks on ALT katalüsaator alaniinile. See aine on aminohape, mida saab muundada glükoosiks. See aitab kehal energiat vastu võtta, arendab kesknärvisüsteemi ja aju tööd. See aine on võimeline kogunema üksikutes organites, nimelt:\nMillistel juhtudel on see analüüs ülitähtis??\nKui ALAT-i vereanalüüs on kõrge, võib arst soovitada mitut võimalikku diagnoosi korraga. Sageli võrdlevad arstid täpsema ja täpsema diagnoosi saamiseks kahte näitajat - alaniinaminotransferaas (ALAT) ja aspartaataminotransferaas (AST). Need on kaks ensüümi, mida toodetakse rakkudes samal viisil..\nNende suhe võib näidata probleeme siseorganitega, millesse nad kipuvad kogunema. Kui ALAT on AST-st kõrgem ja normist kaugel, võib see olukord viidata maksarakkude tõsisele hävimisele. Kui ASAT on vastupidiselt kõrgem kui ALAT, näitab see südameprobleemide olemasolu.\nTähtis! Testide tegemisel võib ASAT sisaldus maksatsirroosiga haigetel järsult suureneda.\nMõnikord saavad arstid, kasutades ALAT-i biokeemilises vereanalüüsis, kindlaks teha haiguse tähelepanuta jätmise aste ja võimaliku taastumise prognoosi..\nKui arst saab määrata ALAT testi?\nALAT-i vereanalüüsi võib soovitada ainult raviarst, kuid on kordi, kui see test on lihtsalt kohustuslik:\nhepatiidi, ikteruse kahtluse korral,\nkaebused pideva nõrkuse kohta,\nkiire väsimuse tunne minimaalse füüsilise koormusega,\nsagedane alkohoolsete jookide tarbimine suurtes kogustes,\nsüdame, neerude ja maksa haiguste paralleelkäik.\nVereanalüüsis suureneb ALAT sellistel juhtudel. Sageli on see näitaja normist kõrgem inimestel, kes on pikka aega alkoholi kuritarvitanud, kuna sellel on hävitav mõju siseorganite tööle..\nVere biokeemia on oluline test, mida tehakse nii täiskasvanutele kui ka lastele. ALAT-i indikaatoril on igas vanuserühmas oma piirid ning normidega tabel jagatakse sageli kolme rühma: mehed, naised, erinevas vanuses lapsed.\nTähtis! Naiste norm on kuni 30 U / l ja meeste puhul - kuni 40 U / l.\nMeeste ja naiste norm on mõnevõrra erinev, kuna meeste organism toodab seda ensüümi aktiivsemalt ja kiiremini.\nMis puutub lapse kehasse, siis siin mängib olulist rolli lapse vanus. Kuna lapse keha kogeb aktiivset kasvu kuni peaaegu 12-14-aastaseks saamiseni, võivad testide määrad varieeruda, mida peetakse normiks. ALT testid lastele:\nkuni 5 elupäeva - mitte rohkem kui 49 U / l,\nalates 6 elupäevast kuni 6 kuuni - mitte rohkem kui 56 U / l,\nalates 6 kuust kuni ühe aastani - kuni 54 U / l,\n3-6 aastat - kuni 28 U / l,\n6–12-aastased - mitte rohkem kui 39 U / l.\nSelle analüüsi läbimisel ei tohiks vanemad paanitseda, kuna aktiivse kasvu taandumisel peaks ensüümi tase stabiliseeruma. Lisaks mängib olulist rolli puberteedietapp, kui nooruki kehas toimub hormonaalse taseme järsk muutus..\nSelle ensüümi kogust kehas võivad mõjutada ka mitmesugused ravimid või aktiivne füüsiline aktiivsus. On juhtumeid, kui patsientidel pole oma keha töö kohta kaebusi, kuid analüüside kohaselt suureneb ALAT. Enne vere annetamist peate arstile rääkima, milliseid ravimeid patsient pikka aega tarvitab.\nInimesed, kellel on südame-, maksa- ja kõhunäärmehaigused, peavad ALAT-i võtma süstemaatiliselt. Sageli, kui inimesel diagnoositakse müokardiinfarkt, ületatakse ALAT sisaldus 5 korda. On aegu, kus pärast infarkti suureneb see näitaja veelgi, kuni 10 korda. Selline pilt haiguse käigust näitab seisundi halvenemist. Pankreatiidiga inimestel võib see arv olla tavalisest 3–5 korda kõrgem. Kui patsient on haige hepatiidiga, võib ALAT ületada normi 20-50 korda.\nVereanalüüsis on ALAT oluline näitaja, kuid mitte alati ei pruugi mõni haigus mõjutada selle suurenenud kogust. Selle ensüümi tootmist võib suurendada mitmel põhjusel:\nravimite pikaajaline kasutamine (eriti oluline on arvestada antibiootikumidega),\nrasvase toidu söömine vahetult enne testi tegemist,\nsuurenenud treenimine või raske füüsiline töö,\noperatsiooni läbiviimine vahetult mõni päev enne testi,\nmürgine keha mürgitus,\nKõik see tähendab, et ALAT sisaldust võivad mõjutada erinevad tegurid, seetõttu on enne testi tegemist vaja järgida kõiki raviarsti soovitusi. Kui näitajaid suurendatakse, peate teadma, mida sel juhul teha. Eneseravimine on vastunäidustatud, järgneva ravi kehtestab ainult raviarst.\nProovimaterjali võtmiseks kasutavad arstid venoosset verd, seetõttu võtavad ALAT diagnoosimiseks verd veenist.\nTulemuse tõele vastamiseks peate järgima mitmeid soovitusi:\n14 päeva enne materjali kättetoimetamist tasub mitmed ravimid ära jätta (arst peab ravimid iseseisvalt tühistama),\nalkohoolseid jooke ei tohi võtta 24 tundi enne testi,\n1-2 päeva pärast tasub loobuda rasvasest, praetud ja rämpstoidust (kiirtoit on vastunäidustatud),\npäevas ei saa te end koormata suure füüsilise koormusega,\nparem olla vähem närvis,\nparalleelseid protseduure tuleks praegu edasi lükata,\nvereloovutamise päeval ei saa te 8 tundi toitu süüa (analüüs tehakse tühja kõhuga).\nNeed on lihtsad, kuid vajalikud reeglid, mida tuleb järgida..\nMillised haigused võivad ALAT suurenemisega areneda?\nTransaminaaside sünteesi suurenemine mõjutab siseorganite tööd, seetõttu soovitavad arstid ALAT-i sisalduse määramisel verd uurida järgmisi haigusi:\nHepatiit. Analüüsitabelis suurendatakse viirusliku või alkohoolse hepatiidi ALAT-i mitu korda korraga. Arst saab seda seisundit diagnoosida mõni päev enne haiguse esimeste sümptomite ilmnemist. A-hepatiidi korral võimaldab see analüüs diagnoosida haigust varases staadiumis.\nMaksavähk. Maksarakkude neoplasm suurendab aktiivselt ALT tootmist. Mõnikord muudab alaniinaminotransferaasi suurenenud sisaldus selle elundiga operatsiooni tegemise võimatuks. Operatsiooni korral on suur tõenäosus veelgi suuremate komplikatsioonide tekkeks..\nPankreatiit Enne pankreatiidi rünnakut on võimalik vereproovi ajal suurendada transaminaasi sisaldust. Patsiente, kellel on kogu elu pankreatiit, tuleb selle indikaatori suhtes regulaarselt kontrollida. Mõnel juhul võib vere õigeaegne annetamine vältida haiguse ägenemist..\nMüokardiit. See on südamehaigus, mille korral ALT ensüümide tase on biokeemias suurenenud, on õhupuudus ja tugev nõrkus. Patsient võib kaevata valu rinnaku piirkonnas. Alaniinaminotransferaasi kiirust saab suurendada kuni 5 korda. Harvadel juhtudel võib ALAT tase tõusta südamelihase infarkti tõttu.\nErilist tähelepanu tuleks pöörata lihaskoe vigastustele. Kui keha puutub kokku külmakahjustuste, põletuste või ulatuslike traumadega, tõuseb ensüümi sisaldus veres.\nMillised sümptomid võivad näidata kõrget ALAT-i?\nMaksahaigus võib avalduda järgmiste muutustena:\neesmise kõhuseina veenide suurenemine,\nKõhunäärme haigusi saab väljendada:\nVereanalüüside dekodeerimise protsessis on oluline ka kardiovaskulaarsüsteemi haiguste esinemine. Kõige olulisem on paralleelne sümptomatoloogia. Patsiendil, kes läbis ALAT vereanalüüsi ja see osutus ülehinnatuks, tasub pöörata tähelepanu järgmistele sümptomitele:\npõletav valu südame piirkonnas, mis võib kiirguda õla, lõualuu poole,\nSageli võivad alaniini aminohapete sisalduse suurenemiseks kehas olla neoplasmid. Inimene võib lühikese aja jooksul dramaatiliselt kaotada kaalu, kaotada söögiisu, muutuda liiga nõrgaks. Ainult raviarst peaks analüüsiväärtused dešifreerima..\nKõigepealt peaks patsient mõistma, et ALAT tõuseb mingisuguse haiguse arengu tõttu. Kui arst diagnoosib täpselt ja alustab õiget ravi, peaks analüüs aja jooksul normaliseeruma. Sageli viiakse selle indikaatori diagnoosimine läbi koos biokeemilise vereanalüüsiga, kuid mõnikord viiakse see läbi ka hädaolukorras. Sellisteks juhtudeks võivad olla müokardiinfarkt, maksatsirroos, pankreatiidi rünnak jne..\nAnalüüsi õige tõlgendamine peaks toimuma kvalifitseeritud arsti poolt. Krüpteerimiseks kasutatakse sageli de Retise indeksit. See on ASAT ja ALAT suhe. Nende näitajate norm peaks jääma vahemikku - 0,91-1,75. On olemas reegel, mis aitab arstil mõista, milline elund on kahjustatud..\nTähtis! Kui arvutatud arv on suurem kui 2, peitub ensüümi suurenemise põhjus südamehaiguses. Kui ALAT on alla 1, on patsiendil maksakahjustus.\nSageli viiakse haiglaravile patsiendid, kelle alaniini aminohape on ülehinnatud. Täiendavaks uurimiseks on soovitatav teha MRI uuring, teha täpsemad uriini- ja vereanalüüsid, teha veresoonte angiograafia või teha punktsioonibiopsia. Transaminaasi kogus võib varieeruda, seetõttu soovitab arst pärast esimest ravi etappi testid uuesti teha.\nKas rasedatel võib ALAT suureneda??\nAlaniini liig tekib sageli gestoosiga. Naise maks lihtsalt ei suuda saadud koormusega hakkama saada. Sageli jääb rase naine sellesse olekusse alles hiljem. Ta võib tunda pearinglust, tugevat nõrkust ja iiveldust. Ainult raviarst peaks sel perioodil seisundit stabiliseerima; kõigi ravimite üksi kasutamine on vastunäidustatud. Oma raseduse hooletus raseduse ajal võib muutuda raseduse katkemise ohuks.\nKui ALT taset alandatakse?\nAlaniini aminotransferaasi alahindatud kogus võib anda märku foolhappe ja paljude vitamiinide puudusest. Kui patsiendil on maksatsirroos ja seda indikaatorit alahinnatakse, näitab see olukord elundi tervislike rakkude täielikku puudumist. Sellise seisundi ravimisel on sageli halb prognoos, kuna keha on oma ressursid juba täielikult ammendanud..\n9 minutit Autor: Lyubov Dobretsova 1146\nEelmine ArtikkelPasty väljaheide lapsel: mida teha, kuidas ravida\nMillised teised arstid pöörduvad kõhunäärmehaiguste pooleKõhunääre sisaldab rakke, mis toodavad hormoone - insuliini ja glükagooni, mis reguleerivad süsivesikute ainevahetust kehas.\nKuidas kodus bilirubiini taset veres vähendada


Päiksetõus Kõnnu Suursoos\nOlgugi, et oli laupäev, ärkasin kell kuus hommikul nagu tavaliselt tööpäeviti. Kontroll-käik õue näitas, et ilmatarkade graafikud polnud valetanud. Tähistaevas säras kogu oma ilus, ei ühtki pilve. Järelikult minek! Söötsin koera ja kassi, valasin termosesse teed ning tegin kaasa mõned võileivad. Kutsusin autosse koer Lizzy ja asusin teele.\nTahtsin mööduda Järvi järvedest ning sõita Kõnnu Suursoo äärde, kuid sellest ei tulnud midagi välja, sest järvede äärse tee oli tõkestanud mahalangenud kuusk. Autot ümber pöörates õnnestus ka kergelt kinni jääda. Ilmaennustusest hoolimata polnud esimene lumi veel sulanud ning mina sõitsin suverehvidega. Õnneks sain auto omal jõul liikuma ja parkisin Järvi Pikkjärve äärsesse parklasse. Lasin Lizzy õue, võtsin varustuse ning hakkasin mööda järveäärset matkarada raba suunas minema. Koer oli rõõmus, nuuskis maad ja jooksis ringi. Kõnnu Suursoos valitses täielik talv. Esimene lumi oli pidama jäänud. Paar miinuskraadi oli väiksemad laukad õrna jääga katnud. Laudteel oli sirge jäljerida, mis kuulus arvatavasti rebasele. Ka Lizzy teadis suurepäraselt, et rabas on kõige mugavam käia mööda laudteed. Idakaares punetas. Taevas paistsid veel heledamad tähed ja kitsas kuusirp, metsa kohal säras punasena planeet Marss. Jõudsin vaatetorni ning tegin mõned aegvõtted punasest taevast koos Kuuga ning varahommikusest rabast, pannes kaamera torni käsipuule – mis teha kui pole veel statiivi soetanud. Koer ootas mind alguses torni all maas, seejärel ulgus pisut ning mõne aja pärast oli ta juba esimesele platvormile roninud. Jõin parasjagu teed ja ootasin päiksetõusu, kui saabusid üheksa inimest, kes olid samuti tulnud varahommikust raba imetlema. Lizzy tervitas neid rõõmsalt ning lakkus näod üle. Päike tõusis ning värvis raba punaseks. Ka lennukijäljed taevas olid eredad ning pakkusid vaatemängu. Kõik, kellel olid kaamerad kaasas, pildistasid. Pärast tõusu jagunes torni tulnud seltskond kaheks: ühed läksid tagasi autode juurde ning teised suundusid üle raba edasi Paukjärve suunas. Mina jäin veel mõneks ajaks paigale rabavaateid imetlema ja jäädvustama. Kui Lizzyga Paukjärve poole astuma hakkasime, saabus veel üks fotohuviline, statiiv õlal. Pildistasin õrna jääkooriku all olevaid rabalaukaid. Meile tuli vastu Paukjärve juurest tagasi pöörduv seltskond. Ületasime raba, tõusime oosile ning ronisime kahekesi järgmisse vaatetorni. Loomulikult avanes ka sealt ilus vaade kogu Kõnnu Suursoole, kuid selliselt distantsilt oleks ilusa rabafoto tegemiseks tarvis võimsat teleobjektiivi. Einestasin Paukjärve kaldal ning nautisin looduse vaikust.\nAsusime tagasiteele. Juba eelmisel Kõnnu Suursoos käigul märkasin, et toredad inimesed olid loopinud kaks õllepudelit laukasse hulpima. Kahjuks ei ole keset raba nende välja õngitsemiseks piisava pikkusega kaigast käe pärast. Otsustasin hoopis need inimtegevuse jäljed fotodele jäädvustada. Tabasin end mõttelt, et siiani on ka laudteedega käidavaks muudetud sood ja rabad üsnagi puhtad ja prahist puutumata püsinud. Kas on ehk raba niivõrd ürgne ja eriline paik, et paneb ka paadunud linnavurle loodussäästlikult mõtlema? Pigem on siiski asi palju proosalisem. Rabasse ei saa lihtsalt muusika mütsudes BMW-ga chillima sõita. Ja kui keegi siiski viitsib paar kilomeetrit laudteel käia, siis on tingimata vaja end õllega turgutada ning taarast vabanemiseks on lihtsaim moodus see tühjaks saamise hetkel suvalises suunas lennutada. Sellistele inimestele pole miski püha.\nJärvi järvedest möödusin mööda autoteed, mille oli tõkestanud mahalangenud puu. Näis, et põdrad olid teesulust tingitud autovabadust täiel rinnal nautinud. Mahalangenud kuuse taga oli tee tihedalt põdrajälgi täis. Järvi Pikkjärve äärde oli siginenud veel paar autot ning lumisele platsile oli püstitatud telk. Minul ja koeral oli aga aeg ronida autosse ja sõita tagasi koju.


Kuidas puhastada Sulanud plastikuga Steam Iron - Tips for you - Tipsed.Com\nKas te kasutate oma rauda regulaarselt triikida oma tööriiete või sa seda kasutada käsitöö projekte ja touch-ups, sulatades tükk oma rauda on paratamatu.Mis vähimatki ühendust, plastist liituvad pinnal rauda jättes jaSiirappimainen mass ummikus jäägi.Ei ole vaja visata oma rauda, sulanud plastik saab eemaldada ja oma raud on sama hea kui uus, jälle.\nSet triikraud soe ja lase raud kuumeneb nii, etplastikust triikimise plaat on pehme jaSiirappimainen.Kasutage plastikust spaatlit kraapida mustus rauda.Kasutage pintsettide tease bitti plasti augud.Lõpeta triikimine kohta jäägid kangast, mis eemaldab järelejäänud plastikust.\nPuista soola vana rätik ja raua sooja raua eemaldamiseks plastikust jäägi.Käivita triikrauda jäägid tükk kangast puhastada.\nTäitke madalale jäävett.Hoia põhja rauaga jää\nvett kuni plastist külmub.Eemalda plastikust spaatlit või muu nonabrasive vahend.\nKasuta pesupehmendajat kuivati lehed puhastada oma rauda.Kas niisutada pesupehmendajat lehed ja hõõruge põhja sooja rauast või aseta niiske washcloth triikimislauale ning panna kuivati lehed peal pesta lapiga.Raud sooja raua eemaldamiseks kleebitud plastikust või muid jääke.\nHoidke raud sile ja puhas triikimine lehel Voipaperi ja siis töötab see üle tootmisjäätmete.Kas see iga kord, kui rauda, et hoida pind vaba kleepuv jääk ja üles ehitatud tärklis.Hoidke tükk vahapaberist lähedal triikimise piirkonnas, nii et sa ei kiusatus selle sammu vahele jätta.\nEt hoida oma rauda määrimine materjali kui rauda, alati tühjendada veehoidla pärast triikimist ja täitke puhta veega iga kord, kui kasutate oma rauda.\npuhastamiseks veehoidla, proovige lahendus äädikat ja vett.Täida mahuti ja määrata rauda aur.Kasutades jäägid tükk materjali, hoidke rauda üle lapiga ja vajutage plahvatuse auru.See on puhas auruga augud.Tühjenda enamik vee reservuaar ja jätkuvalt paisata puruneb auru.Iga jääk sülitama peale tootmisjäätmete jättes oma raua puhas ja valmis kasutamiseks.Vajadusel korrake.


Tööalane vene keel A1-B1, intensiivkursus, 220 ak/h, minigrupp (4-5 inimest grupis) - City keeltekool\n14oct14:00Event OverTööalane vene keel A1-B1, intensiivkursus, 220 ak/h, minigrupp (4-5 inimest grupis)E/K/R, kell 14.00 - 16.15, õpetaja Svetlana Jevstratova, 2475 EUR\nKoolituse kogumaht on 440 ak/h, millest auditoorsete tundide maht on 220 ak/h (tunnid koolis koha peal).\nKüsisõnad, tegusõnad, asesõnad\nEnda ja perekonna tutvustamine\nNumbrid, kellaajad, kuud ja aastaajad\nPäevakava tutvustamine (tegusõnad)\nNimisõna erinevad vormid\nOmadussõna (isikute ja objektide iseloomustamine)\nTooted ja teenused (nimisõnad ja omadussõnad)\nLinna tutvustamine, tee juhatamine\nReisimine (reisi planeerimine, piletite ja hotelli broneerimine)\n+ õpilastele vajalik tööalane keel\nÕpilane mõistab keskmise keerukusastmega igapäevast ning tööalast teksti; õpilane oskab koostada kergemaid ametialaseid kirju ning väljendada end korrektselt ametialastes telefonivestlustes; õpilane suudab arendada vestlust nii igapäevastel teemadel kui ka ametialastes vestlustes juba tuttavas kontekstis; õpilane kasutab kõnes liitlauseid.\nTamara Smirnova, vene keele filoloogia TLÜ, Aasta Õpetaja 2013. Tamara on õpetanud vene keelt ligi 30 aastat nii Gustav Adolfi Gümnaasiumis kui ka keeltekoolides. Õpetaja on energiline ja heatujuline, kes paneb erilist rõhku tunnis suhtlemisele.


Erakorralise meditsiini arst Rita Minina - Erakorraline meditsiin | TerviseTrend\n3.5 - hinnanguid kokku: 6\nVäga rahul. AITÄH! Hilisel tunnil tehti operatiivselt põhjalikud uuringud, millele andsid hinnangu eriarstid. Soovitan mõnel "Polkovniku lesest" kommenteerijal vaadata peeglisse ja lugeda: https://www.regionaalhaigla.ee/et/triaazisusteem Jah - dr. Minina ei hoidnud kolm tundi mu kätt - kas on see kohe teenuse kätt'e-saadavus probleem või on tegemist kliendisõbralikkuse puudumisega!????? Pereõde kiitis: "väga kenasti tehtud õmblused" (Team: Glib Lukinov & Co) Aitäh! Veel tänud kõikidele õdedele /"vendadele" ja sanitaridele, kes mind kannatlikult lükkasid, tõmbasid, tõstsid ja veeretasid! Pikka meelt ja jõudu teile kõigile EMO-sse!\n"Õudne, ei soovita"\nKäisin erakorralises vastuvõtus seoses võimaliku tõsise tervisehäirega. Pr Rita üksnes karjus ja elas oma halba tuju minu kui patsiendi peal välja. Põhjust karjumisele ei suutnud tuvastada. Palusin tal viisakam olla, mispeale arst veel solvus ja hakkas personali ees teatrit tegema. Ei soovita, kui võimalik, paluge kohe teist arsti.\n1.3/5 Avaldatud 6 aastat tagasi\nKäisin erakorralises seljapõletikuga, isegi kõndida ei saanud tugeva valu tõttu. Ootasin pikka järjekorra maha ja arst küsib: "Kas te sellepärast siia tulitegi? Võtke valuvaigistit nagu enne ja minge perearsti juurde, siin pole teil midagi teha." Kuigi kui käisin aastaid tagasi, siis teine arst ei olnud küll sõbralik, aga tehti valuvaigistavat süsti, millest oli abi.\n"tahan avaldada kiitust"\nKui mind viidi erakorralise meditsiini osakonda, ilmutas dr. Rita Minina minu vastu suurt tähelepanelikkust, erakordset soojust, organiseeris vajalike eriarstide kiire ja asjatundliku abi. Dr. Minina professionaalne tegutsemine võimaldas saada minu tervisehäirele õige diagnoos ja nüüd olen ka saamas asjakohast abi. Tänan kogu südamest. Ellen Roosileht\nAnna hinnang arstile (Rita Minina)


Isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus–Riigi Teataja\nIsikut tõendavate dokumentide seaduse muutmise ja sellega seonduvalt teiste seaduste muutmise seadus\nRT I, 08.07.2021, 1\n28.06.2021 otsus nr 762\nVastu võetud 15.06.2021\n§ 1. Isikut tõendavate dokumentide seaduse muutmine\nIsikut tõendavate dokumentide seaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 111 lõiget 1 täiendatakse pärast sõna „andmekogusse” tekstiosaga „ja automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogusse (edaspidi andmekogu ABIS)”;\n2) paragrahvi 111 lõiget 2 täiendatakse kolmanda lausega järgmises sõnastuses:\n„Isikult võetud biomeetrilised andmed kannab Politsei- ja Piirivalveamet andmekogusse ABIS.”;\n3) paragrahvi 116 lõige 1 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(1) Dokumendi taotluse esitamisel on taotleja või tema seaduslik esindaja kohustatud võimaldama taotleja daktüloskopeerimist ja näokujutise võtmist ning nende andmete töötlemist.”;\n4) paragrahvi 152 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Isiku tuvastamisel ja isikusamasuse kontrollimisel käesoleva seaduse § 155 tähenduses võib töödelda isiku identiteediandmeid, mis on kantud andmekogusse.”;\n5) paragrahvi 152 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:\n„(51) Isiku tuvastamise või isikusamasuse kontrollimise eesmärgil töödeldavad biomeetrilised andmed kustutatakse andmekogust viivitamata pärast võrdlusuuringu tegemist.”;\n6) paragrahvi 153 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Isiku tuvastamisel ja isikusamasuse kontrollimisel käesoleva seaduse § 155 tähenduses võib töödelda isiku identiteediandmeid, mis on kantud diplomaatilise passi andmekogusse.”;\n7) paragrahvi 153 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Isiku tuvastamise või isikusamasuse kontrollimise eesmärgil töödeldavad biomeetrilised andmed kustutatakse andmekogust viivitamata pärast võrdlusuuringu tegemist.”;\n8) seaduse 3. peatükki täiendatakse §-ga 154 järgmises sõnastuses:\n„§ 154. Andmekogu ABIS\n(1) Andmekogu ABIS on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda käesoleva seaduse § 15 lõikes 4 sätestatud dokumentide ning diplomaatilise passi väljaandmise menetlustes võetud biomeetrilisi andmeid isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks.\n(2) Käesolevas seaduses sätestatud menetlustes võib isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks töödelda kodakondsuse seaduse, konsulaarseaduse, kriminaalmenetluse seadustiku, vangistusseaduse, välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse, välismaalaste seaduse, väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ning väärteomenetluse seadustiku alusel andmekogusse ABIS kantud andmeid.\n(3) Käesoleva paragrahvi lõikes 2 nimetatud seaduste alusel andmekogusse ABIS kantud andmeid võib töödelda avaliku korra ja riigi julgeoleku tagamise eesmärgil isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks üksnes juhul, kui isikut ei ole võimalik tuvastada või tema isikusamasust kontrollida käesoleva seaduse alusel andmekogusse ABIS kantud andmete alusel.\n(4) Andmekogu ABIS asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n(5) Andmekogu ABIS vastutavad töötlejad on Politsei- ja Piirivalveamet ning Välisministeerium. Volitatud töötleja määratakse kindlaks andmekogu põhimääruses.\n(6) Andmekogusse ABIS kantavate andmete koosseis ja nende säilitamise tähtaeg nähakse ette andmekogu põhimääruses.\n(7) Andmekogus ABIS sisalduvad andmed on juurdepääsupiiranguga ning on tunnistatud asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks.”;\n9) seaduse 3. peatükki täiendatakse §-ga 155 järgmises sõnastuses:\n„§ 155. Andmekogusse ABIS kantud andmete töötlemine\n(1) Identiteediandmed käesoleva seaduse tähenduses on isiku biomeetrilised ja biograafilised andmed, mille järgi on võimalik isik tuvastada või isikusamasust kontrollida.\n(2) Isiku tuvastamine on menetlus, mille käigus tehakse isik kindlaks.\n(3) Isikusamasuse kontrollimine on menetlus, mille käigus veendutakse, et tegemist on selle isikuga, kes ta eeldatavalt on.\n(4) Isiku tuvastamise käigus võrreldakse isiku identiteediandmeid mitme andmekogumiga andmekogus ABIS.\n(5) Isikusamasuse kontrollimise käigus võrreldakse isiku identiteediandmeid andmekogusse ABIS varem tema kohta kantud identiteediandmetega.\n(6) Andmekogusse ABIS kantud andmeid võib töödelda isiku tuvastamiseks, kui see on seaduses sätestatud, järgmistel juhtudel:\n1) isik ei ole teada;\n2) isiku samasuses on kahtlusi;\n3) on alust kahtlustada, et isik kasutab mitme isiku identiteediandmeid;\n4) isikusamasuse kontrollimine käesoleva paragrahvi lõike 5 kohaselt ebaõnnestub;\n5) muudel seaduses sätestatud juhtudel.\n(7) Andmekogusse ABIS kantud andmeid võib töödelda isikusamasuse kontrollimiseks seadusest tuleneva avalik-õigusliku ülesande täitmisel ja muudel seaduses sätestatud juhtudel.”;\n10) seadust täiendatakse §-ga 409 järgmises sõnastuses:\n„§ 409. Enne 2022. aasta 1. juulit võetud biomeetriliste andmete töötlemine\n(1) Isikut tõendavate dokumentide andmekogusse kantud fotod, näokujutised ja sõrmejäljekujutised kantakse andmekogusse ABIS hiljemalt 2022. aasta 30. juunil.\n(2) Enne 2022. aasta 1. juulit isikut tõendavate dokumentide andmekogusse kantud fotosid, näokujutisi ja sõrmejäljekujutisi võib säilitada samal ajal andmekogus ABIS säilitatavate andmetega, kuid kõige kauem 2025. aasta 30. juunini.\n(3) Pärast andmekogu ABIS loomist kuni andmekogu ABIS üleminekusätete rakendumise lõpptähtpäevani võib töödelda fotosid, näokujutisi ja sõrmejäljekujutisi isikut tõendavate dokumentide andmekogus.”.\n§ 2. Kaitseväeteenistuse seaduse muutmine\nKaitseväeteenistuse seaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) seadust täiendatakse §-ga 111 järgmises sõnastuses:\n„§ 111. Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu\n(1) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda demineerimistööga seotud sõjaväelise auastmega rahuaja ametikohale nimetatud tegevväelase daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid, et välistada ekspertiisiobjektil selle tegevväelase jäetud jäljed.\n(2) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogus töödeldakse isikuandmeid pseudonüümitud kujul.\n(3) Tegevväelase daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid võib töödelda üksnes käesoleva seaduse § 921 lõikes 1 nimetatud eesmärgil.\n(4) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n(5) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu vastutavad töötlejad on Politsei- ja Piirivalveamet ning Eesti Kohtuekspertiisi Instituut.\n(6) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogusse kantavate andmete koosseis ja nende säilitamise tähtaeg nähakse ette andmekogu põhimääruses.”;\n2) paragrahvi 921 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Tegevväelase daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilised andmed kantakse automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogusse, andmed tegevväelase ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta riiklikusse sõrmejälgede registrisse ning DNA-proovi analüüsil saadud andmed riiklikusse DNA-registrisse.”;\n3) paragrahvi 921 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Käesoleva paragrahvi alusel tegevväelase daktüloskopeerimise ja DNA-proovi võtmise ning daktüloskopeerimisel saadud andmete ja DNA-proovide edastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;\n4) paragrahvi 921 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n„(6) Käesoleva paragrahvi lõikes 3 sätestatud teave on piiratud juurdepääsuga teave ning mõeldud asutusesiseseks kasutamiseks alates andmekogusse kandmisest kuni riiklikest registritest kustutamiseni.”.\n§ 3. Kodakondsuse seaduse muutmine\n1) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Isiku tuvastamisel ja isikusamasuse kontrollimisel isikut tõendavate dokumentide seaduse § 155 tähenduses võib töödelda isiku identiteediandmeid, mis on kantud andmekogusse.”;\n2) paragrahvi 21 täiendatakse lõikega 51 järgmises sõnastuses:\n3) paragrahvi 23 täiendatakse pärast sõna „terviseandmeid” sõnadega „ja biomeetrilisi andmeid”;\n4) seadust täiendatakse §-ga 24 järgmises sõnastuses:\n„§ 24. Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu\n(1) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu (edaspidi andmekogu ABIS) on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda kodakondsuse saamise või taastamise menetluste käigus võetud biomeetrilisi andmeid isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks.\n(2) Käesolevas seaduses sätestatud menetlustes võib isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks töödelda isikut tõendavate dokumentide seaduse, konsulaarseaduse, kriminaalmenetluse seadustiku, vangistusseaduse, välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse, välismaalaste seaduse, väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ning väärteomenetluse seadustiku alusel andmekogusse ABIS kantud andmeid.\n(4) Andmekogusse ABIS kantud andmete töötlemisele kohaldatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse §-s 155 sätestatut.\n(5) Andmekogu ABIS asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n(6) Andmekogu ABIS vastutav töötleja on Politsei- ja Piirivalveamet. Volitatud töötleja määratakse kindlaks andmekogu põhimääruses.\n(7) Andmekogusse ABIS kantavate andmete koosseis ja nende säilitamise tähtaeg nähakse ette andmekogu põhimääruses.\n(8) Andmekogus ABIS sisalduvad andmed on juurdepääsupiiranguga ning on tunnistatud asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks.”;\n5) seadust täiendatakse §-ga 365 järgmises sõnastuses:\n„§ 365. Enne 2022. aasta 1. juulit võetud biomeetriliste andmete töötlemine\n(1) Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogu infotehnoloogilisse andmekogusse kantud fotod ja näokujutised kantakse andmekogusse ABIS hiljemalt 2022. aasta 30. juunil.\n(2) Enne 2022. aasta 1. juulit Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogu infotehnoloogilisse andmekogusse kantud fotosid ja näokujutisi võib säilitada samal ajal andmekogus ABIS säilitatavate andmetega, kuid kõige kauem 2025. aasta 30. juunini.\n(3) Pärast andmekogu ABIS loomist kuni andmekogu ABIS üleminekusätete rakendumise lõpptähtpäevani võib töödelda fotosid ja näokujutisi Eesti kodakondsuse saanud, taastanud või kaotanud isikute andmekogu infotehnoloogilises andmekogus.”.\n§ 4. Kohtuekspertiisiseaduse muutmine\nKohtuekspertiisiseaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 97 täiendatakse lõikega 21 järgmises sõnastuses:\n„(21) Isiku tuvastamisel ja isikusamasuse kontrollimisel isikut tõendavate dokumentide seaduse § 155 tähenduses võib töödelda isiku identiteediandmeid, mis on kantud riiklikusse sõrmejälgede registrisse.”;\n2) paragrahvi 97 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Riiklik sõrmejälgede register vahetab automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekoguga (edaspidi andmekogu ABIS) käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud andmeid X-tee kaudu või muul turvalist elektroonilist andmevahetust võimaldaval viisil.”;\n3) paragrahvi 97 lõike 4 punkt 2 tunnistatakse kehtetuks;\n4) paragrahvi 98 pealkirja täiendatakse pärast sõna „registrisse” tekstiosaga „, andmekogusse ABIS”;\n5) paragrahvi 98 lõike 1 esimest lauset täiendatakse pärast sõna „registrisse” sõnadega „ja andmekogusse ABIS”;\n6) paragrahvi 98 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Isik, kelle andmed on kantud riiklikusse sõrmejälgede registrisse ja andmekogusse ABIS või riiklikusse DNA-registrisse käesoleva paragrahvi lõike 1 kohaselt, võib igal ajal taotleda enda andmete kustutamist nimetatud registritest ja andmekogust ABIS, esitades Eesti Kohtuekspertiisi Instituudile kirjaliku ja allkirjastatud taotluse.”;\n7) seaduse 2. peatükki täiendatakse 4. jaoga järgmises sõnastuses:\n§ 911. Andmekogu ABIS\n(1) Andmekogu ABIS on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on:\n1) riiklikus ekspertiisiasutuses töötava ja ekspertiisiobjektiga kokkupuutuva isiku daktüloskopeerimisel saadud biomeetriliste andmete töötlemine, et välistada ekspertiisiobjektile selle töötaja jäetud jäljed;\n2) isiku taotluse alusel ja määratud eesmärgil andmekogusse kantud biomeetriliste andmete töötlemine.\n(2) Andmekogusse ABIS kantud andmete töötlemisele kohaldatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse §-s 155 sätestatut käesolevas seaduses sätestatud erisustega.\n(3) Riiklikus ekspertiisiasutuses töötava ja ekspertiisiobjektiga kokkupuutuva isiku daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid ning isiku taotluse alusel ja määratud eesmärgil andmekogusse ABIS kantud biomeetrilisi andmeid võib töödelda üksnes käesoleva seaduse § 251 lõikes 1 ja § 98 lõikes 2 nimetatud eesmärgil.\n(5) Andmekogu ABIS vastutavad töötlejad on Politsei- ja Piirivalveamet ning Eesti Kohtuekspertiisi Instituut. Volitatud töötleja määratakse kindlaks andmekogu põhimääruses.\n8) paragrahvi 251 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Riikliku ekspertiisiasutuse töötaja daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilised andmed kantakse andmekogusse ABIS, andmed riikliku ekspertiisiasutuse töötaja ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta riiklikusse sõrmejälgede registrisse ning DNA-proovi analüüsil saadud andmed riiklikusse DNA-registrisse.”;\n9) seadust täiendatakse §-ga 305 järgmises sõnastuses:\n„§ 305. Enne 2021. aasta 1. augustit riiklikusse sõrmejälgede registrisse kantud andmete töötlemine\n(1) Riikliku sõrmejälgede registri elektroonilisse andmebaasi kantud sõrmejäljed ja naha papillaarkurrustiku jäljed, mis on kogutud sündmuskoha või muu objekti vaatlusel, kantakse andmekogusse ABIS hiljemalt 2021. aasta 31. juulil.\n(2) Enne 2021. aasta 1. augustit riikliku sõrmejälgede registri elektroonilisse andmebaasi kantud sõrmejälgi ja naha papillaarkurrustiku jälgi, mis on kogutud sündmuskoha või muu objekti vaatlusel, võib säilitada samal ajal andmekogus ABIS säilitatavate andmetega, kuid kõige kauem 2022. aasta 31. juulini.\n(3) Enne 2021. aasta 1. augustit riiklikusse sõrmejälgede registrisse kantud andmed isiku ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta jäävad riikliku sõrmejälgede registri elektroonilisse andmebaasi.\n(4) Enne 2021. aasta 1. augustit riikliku sõrmejälgede registri osaks olnud sõrmejälgede kartoteek ja sündmuskohajälgede kartoteek jäävad ekspertiisiasutusse ning kantakse arhiivi säilitustähtaja lõppemisel.\n(5) Kuni tehnilise lahenduse valmimiseni võib käesoleva paragrahvi lõikes 4 nimetatud sõrmejälgede kartoteeki ja sündmuskohajälgede kartoteeki ekspertiisiasutuses pidada ka pärast 2021. aasta 31. juulit.”.\n§ 5. Konsulaarseaduse muutmine\n1) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n„(31) Isiku tuvastamisel ja isikusamasuse kontrollimisel isikut tõendavate dokumentide seaduse § 155 tähenduses võib töödelda isiku identiteediandmeid, mis on kantud konsulaarametniku ametitoimingute andmekogusse.”;\n2) paragrahvi 12 täiendatakse lõikega 6 järgmises sõnastuses:\n3) seadust täiendatakse §-ga 121 järgmises sõnastuses:\n„§ 121. Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu\n(1) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu (edaspidi andmekogu ABIS) on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda konsulaarteenuse osutamisel võetud biomeetrilisi andmeid isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks.\n(2) Käesolevas seaduses sätestatud menetlustes võib isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks töödelda isikut tõendavate dokumentide seaduse, kodakondsuse seaduse, kriminaalmenetluse seadustiku, vangistusseaduse, välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse, välismaalaste seaduse, väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ning väärteomenetluse seadustiku alusel andmekogusse ABIS kantud andmeid.\n(6) Andmekogu ABIS vastutavad töötlejad on Politsei- ja Piirivalveamet ning Välisministeerium. Volitatud töötleja määratakse kindlaks andmekogu põhimääruses.\n4) seadust täiendatakse §-ga 751 järgmises sõnastuses:\n„§ 751. Enne 2022. aasta 1. juulit võetud biomeetriliste andmete töötlemine\nKonsulaarametniku ametitoimingute andmekogusse kantud sõrmejäljekujutised kantakse andmekogusse ABIS hiljemalt 2022. aasta 30. juunil.”.\n§ 6. Kriminaalmenetluse seadustiku muutmine\nKriminaalmenetluse seadustikus tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 99 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Menetlustoimingu käigus kogutud naha papillaarkurrustiku jäljed kantakse vajaduse korral automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogusse (edaspidi andmekogu ABIS), muud andmed papillaarkurrustiku jälgede kogumise kohta kantakse riiklikusse sõrmejälgede registrisse ning DNA-proovi analüüsil saadud andmed kantakse vajaduse korral riiklikusse DNA-registrisse.”;\n2) paragrahvi 99 lõike 3 teist lauset, § 153 lõike 1 punkti 13 ja § 154 lõike 2 punkti 12 täiendatakse pärast sõna „registrisse” tekstiosaga „, andmekogusse ABIS”;\n3) paragrahvi 991 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Käesoleva paragrahvi lõigetes 1 ja 2 nimetatud isikute daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilised andmed kantakse andmekogusse ABIS, andmed isiku ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta riiklikusse sõrmejälgede registrisse ning DNA-proovi analüüsil saadud andmed riiklikusse DNA-registrisse.”;\n4) paragrahvi 100 lõike 6 esimene lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Käesoleva paragrahvi lõike 11 alusel isiku daktüloskopeerimisel saadud andmeid ei kanta riiklikusse sõrmejälgede registrisse ega andmekogusse ABIS või kustutatakse nimetatud registrist ja andmekogust kohe pärast võrdlusuuringu läbiviimist.”;\n5) seaduse 3. peatüki 7. jagu täiendatakse §-ga 1092 järgmises sõnastuses:\n„§ 1092. Andmekogu ABIS\n(1) Andmekogu ABIS on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda kahtlustatava, süüdistatava või süüdimõistetu ja kannatanu, tunnistaja või muu isiku daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid ning sündmuskohalt kogutud või muult objektilt võetud naha papillaarkurrustiku jälgi:\n2) süütegude menetlemiseks, avastamiseks ja ärahoidmiseks;\n3) ekspertiiside ja uuringute tegemiseks.\n(2) Andmekogusse ABIS kantud andmete töötlemisele kohaldatakse isikut tõendavate dokumentide seaduse §-s 155 sätestatut.\n(3) Andmekogu ABIS asutab ja selle põhimääruse kehtestab Vabariigi Valitsus määrusega.\n(4) Andmekogu ABIS vastutavad töötlejad on Politsei- ja Piirivalveamet ning Eesti Kohtuekspertiisi Instituut. Volitatud töötleja määratakse kindlaks andmekogu põhimääruses.\n(5) Andmekogusse ABIS kantavate andmete koosseis ja nende säilitamise tähtaeg nähakse ette andmekogu põhimääruses.\n(6) Andmekogus ABIS sisalduvad andmed on juurdepääsupiiranguga ning on tunnistatud asutusesiseseks kasutamiseks mõeldud teabeks.”;\n6) paragrahvi 206 lõike 1 punkti 31 ja § 206 lõiget 21 täiendatakse pärast sõna „registrist” tekstiosaga „, andmekogust ABIS”;\n7) paragrahvi 314 punkti 51 täiendatakse pärast sõna „registris” tekstiosaga „, andmekogus ABIS”.\n§ 7. Politsei ja piirivalve seaduse muutmine\nPolitsei ja piirivalve seaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) seaduse 3. peatükki täiendatakse 6. jaoga järgmises sõnastuses:\nAutomaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu\n§ 257. Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu\n(1) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu (edaspidi andmekogu ABIS) on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda sündmuskohti teenindava või ekspertiisi- ja uuringuobjektidega kokku puutuva politseiametniku daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid ekspertiisi- ja uuringuobjektile politseiametniku jäetud jälgede välistamiseks.\n(2) Sündmuskohti teenindava või ekspertiisi- ja uuringuobjektidega kokku puutuva politseiametniku daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid võib töödelda üksnes käesoleva seaduse § 451 lõikes 1 nimetatud eesmärgil.\n2) paragrahvi 451 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Politseiametnikult daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilised andmed kantakse andmekogusse ABIS, andmed politseiametniku ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta riiklikusse sõrmejälgede registrisse ning DNA-proovi analüüsil saadud andmed riiklikusse DNA-registrisse.”;\n3) paragrahvi 451 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Käesoleva paragrahvi alusel politseiametniku daktüloskopeerimise ja DNA-proovi võtmise ning daktüloskopeerimisel saadud andmete ning DNA-proovide edastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”.\n§ 8. Päästeteenistuse seaduse muutmine\nPäästeteenistuse seaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 61 järgmises sõnastuses:\n„§ 61. Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu\n(1) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu (edaspidi andmekogu ABIS) on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda demineerimistööga seotud päästeametniku daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid ekspertiisiobjektile päästeametniku jäetud jälgede välistamiseks.\n(2) Demineerimistööga seotud päästeametniku daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid võib töödelda üksnes käesoleva seaduse § 73 lõikes 1 nimetatud eesmärgil.\n2) paragrahvi 73 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Päästeametnikult daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilised andmed kantakse andmekogusse ABIS, andmed päästeametniku ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta riiklikusse sõrmejälgede registrisse ning DNA-proovi analüüsil saadud andmed riiklikusse DNA-registrisse.”;\n3) paragrahvi 73 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Käesoleva paragrahvi alusel päästeametniku daktüloskopeerimise ja DNA-proovi võtmise ning daktüloskopeerimisel saadud andmete ning DNA-proovide edastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”.\n§ 9. Riigipiiri seaduse muutmine\nRiigipiiri seaduse § 91 lõiked 11 ja 12 tunnistatakse kehtetuks.\n§ 10. Vangistusseaduse muutmine\nVangistusseaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 55 järgmises sõnastuses:\n„§ 55. Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu\n(1) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu (edaspidi andmekogu ABIS) on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda vanglasse karistust kandma saabunud isiku daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid isikusamasuse tuvastamiseks ning süütegude avastamiseks ja ärahoidmiseks.\n2) paragrahvi 18 lõike 3 esimene lause tunnistatakse kehtetuks;\n3) paragrahvi 18 lõike 3 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Kinnipeetava daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilised andmed kantakse andmekogusse ABIS ning andmed isiku ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta riiklikusse sõrmejälgede registrisse.”;\n4) paragrahvi 18 lõige 4 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(4) Vanglas daktüloskopeerimise ja daktüloskopeerimisel saadud andmete edastamise korra kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”.\n§ 11. Välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse muutmine\nVälismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) seaduse 1. peatükki täiendatakse §-ga 137 järgmises sõnastuses:\n„§ 137. Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu\n(1) Automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogu (edaspidi andmekogu ABIS) on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda rahvusvahelise kaitse menetluses võetud biomeetrilisi andmeid isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks.\n(2) Käesolevas seaduses sätestatud menetlustes võib isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks töödelda isikut tõendavate dokumentide seaduse, kodakondsuse seaduse, konsulaarseaduse, kriminaalmenetluse seadustiku, vangistusseaduse, välismaalaste seaduse, väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ning väärteomenetluse seadustiku alusel andmekogusse ABIS kantud andmeid.\n2) paragrahvi 15 lõige 7 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(7) Daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilised andmed kantakse andmekogusse ABIS, andmed isiku ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta riiklikusse sõrmejälgede registrisse ning DNA proovide analüüsil saadud andmed riiklikusse DNA registrisse.”;\n3) paragrahvi 77 täiendatakse lõikega 41 järgmises sõnastuses:\n„(41) Isiku tuvastamisel ja isikusamasuse kontrollimisel isikut tõendavate dokumentide seaduse § 155 tähenduses võib töödelda isiku identiteediandmeid, mis on kantud registrisse.”;\n4) paragrahvi 77 täiendatakse lõikega 81 järgmises sõnastuses:\n„(81) Isiku tuvastamise või isikusamasuse kontrollimise eesmärgil töödeldavad biomeetrilised andmed kustutatakse registrist viivitamata pärast võrdlusuuringu tegemist.”;\n5) seadust täiendatakse §-ga 872 järgmises sõnastuses:\n„§ 872. Enne 2022. aasta 1. juulit võetud biomeetriliste andmete töötlemine\n(1) Rahvusvahelise kaitse andmise registri infotehnoloogilisse andmekogusse kantud fotod ja sõrmejäljekujutised kantakse andmekogusse ABIS hiljemalt 2022. aasta 30. juunil.\n(2) Rahvusvahelise kaitse andmise registri infotehnoloogilisse andmekogusse kantud fotosid ja sõrmejäljekujutisi võib säilitada samal ajal andmekogus ABIS säilitatavate andmetega, kuid kõige kauem 2025. aasta 30. juunini.\n(3) Pärast andmekogu ABIS loomist kuni andmekogu ABIS üleminekusätete rakendumise lõpptähtpäevani võib töödelda fotosid ja sõrmejäljekujutisi rahvusvahelise kaitse andmise registri infotehnoloogilises andmekogus.”.\n§ 12. Välismaalaste seaduse muutmine\nVälismaalaste seaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 102 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n2) paragrahvi 102 täiendatakse lõikega 10 järgmises sõnastuses:\n„(10) Isiku tuvastamise või isikusamasuse kontrollimise eesmärgil töödeldavad biomeetrilised andmed kustutatakse andmekogust viivitamata pärast võrdlusuuringu tegemist.”;\n3) paragrahvi 111 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n4) paragrahvi 111 täiendatakse lõikega 43 järgmises sõnastuses:\n„(43) Isiku tuvastamise või isikusamasuse kontrollimise eesmärgil töödeldavad biomeetrilised andmed kustutatakse andmekogust viivitamata pärast võrdlusuuringu tegemist.”;\n5) paragrahvi 228 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n6) paragrahvi 228 täiendatakse lõikega 43 järgmises sõnastuses:\n7) paragrahvi 276 lõige 2 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(2) Viisamenetluses daktüloskopeerimisel kogutud biomeetrilised andmed kantakse automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogusse (edaspidi andmekogu ABIS).”;\n8) paragrahvi 276 lõige 3 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(3) Elamisloa ja tööloa menetluses daktüloskopeerimisel kogutud biomeetrilised andmed kantakse andmekogusse ABIS.”;\n9) seaduse 4. peatükki täiendatakse §-ga 2794 järgmises sõnastuses:\n„§ 2794. Andmekogu ABIS\n(1) Andmekogu ABIS on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda viisamenetluses, lühiajalise töötamise registreerimisel ning elamisloa ja tööloa menetluses võetud biomeetrilisi andmeid isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks.\n(2) Käesolevas seaduses sätestatud menetlustes võib isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks töödelda isikut tõendavate dokumentide seaduse, kodakondsuse seaduse, konsulaarseaduse, kriminaalmenetluse seadustiku, vangistusseaduse, välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse, väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse ning väärteomenetluse seadustiku alusel andmekogusse ABIS kantud andmeid.\n10) seadust täiendatakse §-ga 30913 järgmises sõnastuses:\n„§ 30913. Enne 2022. aasta 1. juulit võetud biomeetriliste andmete töötlemine\n(1) Viisaregistri, lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu ning elamislubade ja töölubade registri infotehnoloogilisse andmekogusse kantud fotod, näokujutised ja sõrmejäljekujutised kantakse andmekogusse ABIS hiljemalt 2022. aasta 30. juunil.\n(2) Viisaregistri, lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu ning elamislubade ja töölubade registri infotehnoloogilisse andmekogusse kantud fotosid, näokujutisi ja sõrmejäljekujutisi võib säilitada samal ajal andmekogus ABIS säilitatavate andmetega, kuid kõige kauem 2025. aasta 30. juunini.\n(3) Pärast andmekogu ABIS loomist kuni andmekogu ABIS üleminekusätete rakendumise lõpptähtpäevani võib töödelda fotosid, näokujutisi ja sõrmejäljekujutisi viisaregistri, lühiajalise Eestis töötamise registreerimise andmekogu ning elamislubade ja töölubade registri infotehnoloogilises andmekogus.”.\n§ 13. Väljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduse muutmine\nVäljasõidukohustuse ja sissesõidukeelu seaduses tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n2) paragrahvi 33 täiendatakse lõikega 12 järgmises sõnastuses:\n„(12) Isiku tuvastamise või isikusamasuse kontrollimise eesmärgil töödeldavad biomeetrilised andmed kustutatakse andmekogust viivitamata pärast võrdlusuuringu tegemist.”;\n3) paragrahvi 3311 lõige 5 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(5) Daktüloskopeerimisel kogutud biomeetrilised andmed kantakse automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogusse (edaspidi andmekogu ABIS) ning andmed isiku ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta riiklikusse sõrmejälgede registrisse.”;\n4) paragrahvi 3311 lõige 6 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(6) Sõrmejälgede kaardi vormi kehtestab valdkonna eest vastutav minister määrusega.”;\n5) paragrahvi 3314 täiendatakse lõikega 31 järgmises sõnastuses:\n6) paragrahvi 3314 täiendatakse lõikega 8 järgmises sõnastuses:\n„(8) Isiku tuvastamise või isikusamasuse kontrollimise eesmärgil töödeldavad biomeetrilised andmed kustutatakse andmekogust viivitamata pärast võrdlusuuringu tegemist.”;\n7) seaduse 5. peatükki täiendatakse §-ga 3315 järgmises sõnastuses:\n„§ 3315. Andmekogu ABIS\n(1) Andmekogu ABIS on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda sissesõidukeelu kohaldamise menetluses ning Eestis seadusliku aluseta viibivate ja viibinud välismaalaste Eestis viibimise ja Eestist lahkumise kohustuse täitmisega seotud menetlustes võetud biomeetrilisi andmeid isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks.\n(2) Käesolevas seaduses sätestatud menetlustes võib isiku tuvastamiseks ja isikusamasuse kontrollimiseks töödelda isikut tõendavate dokumentide seaduse, kodakondsuse seaduse, konsulaarseaduse, kriminaalmenetluse seadustiku, vangistusseaduse, välismaalaste seaduse, välismaalasele rahvusvahelise kaitse andmise seaduse ja väärteomenetluse seadustiku alusel andmekogusse ABIS kantud andmeid.\n8) seadust täiendatakse §-ga 343 järgmises sõnastuses:\n„§ 343. Enne 2022. aasta 1. juulit võetud biomeetriliste andmete töötlemine\n(1) Eestis seadusliku aluseta viibivate ja viibinud välismaalaste andmekogu ning sissesõidukeeldude andmekogu infotehnoloogilisse andmekogusse kantud fotod, näokujutised ja sõrmejäljekujutised kantakse andmekogusse ABIS hiljemalt 2022. aasta 30. juunil.\n(2) Eestis seadusliku aluseta viibivate ja viibinud välismaalaste andmekogu ning sissesõidukeeldude andmekogu infotehnoloogilisse andmekogusse kantud fotosid, näokujutisi ja sõrmejäljekujutisi võib säilitada samal ajal andmekogus ABIS säilitatavate andmetega, kuid kõige kauem 2025. aasta 30. juunini.\n(3) Pärast andmekogu ABIS loomist kuni andmekogu ABIS üleminekusätete rakendumise lõpptähtpäevani võib töödelda fotosid, näokujutisi ja sõrmejäljekujutisi Eestis seadusliku aluseta viibivate ja viibinud välismaalaste andmekogu ning sissesõidukeeldude andmekogu infotehnoloogilises andmekogus.”.\n§ 14. Väärteomenetluse seadustiku muutmine\nVäärteomenetluse seadustikus tehakse järgmised muudatused:\n1) paragrahvi 311 teine lause muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„Isiku daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilised andmed kantakse automaatse biomeetrilise isikutuvastuse süsteemi andmekogusse (edaspidi andmekogu ABIS), andmed isiku ja daktüloskoopiaandmete võtmise kohta riiklikusse sõrmejälgede registrisse ning DNA-proovi analüüsil saadud andmed riiklikusse DNA-registrisse.”;\n2) seadustikku täiendatakse §-ga 316 järgmises sõnastuses:\n„§ 316. Andmekogu ABIS\n(1) Andmekogu ABIS on elektrooniline andmekogu, mille eesmärk käesoleva seaduse tähenduses on töödelda menetlusaluse isiku, keda kahtlustatakse narkootiliste ja psühhotroopsete ainete ning nende lähteainete seaduse §-s 151 või karistusseadustiku §-s 218 sätestatud süütegude toimepanemises, daktüloskopeerimisel saadud biomeetrilisi andmeid süütegude menetlemiseks, avastamiseks ja ärahoidmiseks.\n3) paragrahvi 75 lõike 3 punkti 31 täiendatakse pärast sõna „registrist” tekstiosaga „, andmekogust ABIS”;\n4) paragrahvi 75 lõige 51 muudetakse ja sõnastatakse järgmiselt:\n„(51) Kui väärteoasjas on kogutud andmeid, mis tuleb kustutada riiklikust sõrmejälgede registrist, andmekogust ABIS või riiklikust DNA-registrist, teavitab menetleja kirjalikku taasesitamist võimaldaval viisil väärteomenetluse lõpetamisest Eesti Kohtuekspertiisi Instituuti.”.\n§ 15. Seaduse jõustumine\nKäesolev seadus jõustub 2021. aasta 15. juulil.