Te kasutate Internet Explorer'i toeta versiooni\nEt kasutada ära Herbalife'i uusimaid võimalusi, soovitame tungivalt uuendada oma brauserit.\nViimati muudetud 15. augustil 2019.\nHerbalife austab ettevõtte kõigi veebisaitide külastajate ja teenuste kasutajate privaatsust. Selles privaatsuspoliitikas tutvustatakse KKK formaadis, kuidas Herbalife kasutab teie isikuandmeid ja millised on teie õigused isikuandmete töötlemisel. Privaatsuspoliitikat käsitlevate lisaküsimuste korral võtke meiega ühendust aadressil privacy@herbalife.com.\nPalun võtke teadmiseks, et see poliitika kohaldub ainult nendele Herbalife’i veebisaitidele (,,saidid”), mis sisaldavad linki sellele poliitikale.\nTe võite tuvastada Herbalife’i isikuandmete töötleja vastavalt asukohariigile, tutvudes tabeliga selle dokumendi lõpposas. Teie isikuandmete töötleja määrab kindlaks isikuandmete töötlemise eesmärgid ja vahendid.\nPalun võtke teatavaks, et Herbalife’i tooteid müüvad ainult sõltumatud liikmed (,,liikmed”), kes võivad ka olla teie andmete töötlejad. Nende andmetöötlusviisidest aru saamiseks pöörduge otse nende poole.\nMillistel eesmärkidel Herbalife kogub minu andmeid?\nMilliseid andmeid võidakse saitidel koguda?\nKuidas Herbalife kogub ja salvestab neid andmeid?\nKui kaua Herbalife säilitab neid andmeid?\nMilline on Herbalife'i kohustus seoses laste privaatsusega?\nMillised on minu isikuandmetega seotud õigused?\nMilline on Interneti ja veebisaidi turvalisus?\nKas Herbalife võib selle veebisaidi poliitikat muuta?\nHerbalife kogub oma veebisaitide kaudu teie isikuandmeid mitmel põhjusel.\nLepingu ettevalmistamiseks ja sõlmimiseks:\nteiega liikmeksoleku lepingu ettevalmistamiseks ja tegemiseks;\nliikmeksoleku lepingu sõlmimiseks, sh teie jt liikmete sissetuleku arvestamiseks ning üla- ja alataseme grupi andmekogumi haldamiseks ja edastamiseks (aruanded);\ntoodete kättetoimetamiseks, tagastamiseks ja garantii haldamiseks; ning\nMeie juriidiliste kohustuste täitmiseks:\nraamatupidamise ja maksetehingute eesmärgil;\ntoote tagastamistoimingute sooritamiseks; ning\npädevate avalike ja õigusasutuste teabenõuetele vastamiseks.\nHerbalife’i õigustatud ärihuvide eesmärkidel:\net pakkuda meie teenuseid ning meie teenuste terviklikkuse ja turvalisuse kaitseks;\net parandada veebisaitide kasutajakogemust, muutes saidid ligipääsevamateks ja kasutajasõbralikumateks ning et luua teie jaoks asjakohasemat andmesisu;\net lahendada liikme päringuid;\net täita meie kasutustingimusi, järgida meie liikmetele kehtivaid eeskirju ja meie õigusi; ning\net pakkuda teile teavet ja veebipõhist reklaami meie toodete ja teenuste ning eripakkumiste kohta.\nKohalduvast seadusest lähtuvalt võite keelduda konkreetsete isikuandmete kasutamisest. Sellisel juhul ei pruugi te saada meie toodetest ja teenustest täielikku kasu.\nvõite saada sihtotstarbelisi teenuseid, nt teabepakette;\nvõite võtta ühendust Herbalife’i liikmega liikmeks astumisel või osaleda tegevustes ja probleemide lahendamisel;\nvõidakse kasutada teie e-posti aadressi või telefoninumbrit Herbalife’i toodete ja teenuste ning sidustoodete ja –teenuste tutvustamiseks; ning\nvõidakse kasutada konkreetseid küpsiseid ja sarnaseid tehnoloogiaid nagu seaduses sätestatud.\nVõite oma nõusoleku igal aja tagasi võtta, teavitades meid allpool toodud e-posti aadressil. Võite valida reklaamist keeldumise e-posti või SMSi teel või muuta arvuti brauseri seadeid nagu allpool kirjeldatud. Nõusolekust loobumise korral ei pruugi te saada meie toodetest ja teenustest täielikku kasu.\nHerbalife’s püüame anda teile isikuandmete üle nii palju kontrolli kui võimalik. Üldiselt võite külastada saite ennast või oma andmeid tuvastamata. Ent me kogume tehnilisi andmeid, nagu IP-aadressi ja brauseri andmeid ühenduse loomiseks ja meie veebisaidi kuvamiseks. Näiteks võime koguda veebisaidil kasutaja navigeerimisandmeid või salvestada teie valikuid. See on üldine Internetis või veebisaidil kasutatav standardprotseduur. Kogutud andmed ei võimalda teie otsest tuvastamist, ent võivad olla meile kasulikud turundus- ja pakutavate teenuste täiustamise eesmärgil.\nVahetevahel kogume otse teilt andmeid, nagu teie nime ja aadressi. Teeme seda siis, kui te täidate vormi, esitades Herbalife’i toodete või Herbalife’i liikmeksoleku kohta päringu, kui võtate liikmega ühendust, lahendate probleeme või osalete auhinna konkursis. Sel juhul võime vajadusel edastada teile lisateavet ja valikuid isikuandmete sihtotstarbelise kasutamise kohta. Samuti kogume teavet teie suhtluseelistuste kohta, nt, kas soovite või ei soovi saada reklaami sisaldavat e-posti.\nHerbalife kogub registreeritud liikmetelt teavet nende toodete kohta, mida te ostate Internetis ning liikmete poolt saidile vabatahtlikult üles laaditud andmeid, nt juhtviidete ja turundustegevuse andmeid.\nMe võime saada teie kohta lisateavet avalikelt ja kaubanduslikult kättesaadavatest allikatest jt kolmandatelt pooltelt. Kolmandatele pooltele nagu Facebook, Google või Twitter ligipääsemisel saitide kaudu, saitidele sisse logimisel või saidikogemuse jagamisel teistega võime koguda andmeid neilt kolmandate poolte teenuste osutajatelt.\nOsa saitidel avaldatud andmesisust või funktsionaalsusest on saadud kolmandatelt pooltelt, nagu Facebook ja Twitteri plug-in’id. Need kolmandad pooled saavad mõningat teavet meie veebisaidi teiepoolse kasutamise kohta, sh küpsiste ja sarnaste tehnoloogiate kasutamise teel (vt allpool küpsiste jaotist). Palun tutvuge nende kolmandate poolte veebisaitidega, et aru saada, kuidas nad teie andmeid kasutavad.\nHerbalife salvestab teie isikuandmeid tsentraalses andmearhiivis koos muude teie andmetega (kui meil on teisi andmeid). See võimaldab vältida dubleerimist, hallata täiuslikumalt meie teabeallikaid ning pakkuda paremat teenust. Me kasutame neid andmeid ülalmainitud eesmärkidel ja vastavalt teie huvile.\nMe säilitame teie andmeid nii kaua kui see on kogutud andmete eesmärgil vajalik või nagu seaduses sätestatud, olenevalt sellest, kumb periood on pikem. Teie isikuandmete säilitamise periood Herbalife’i poolt sõltub teabe eesmärgipärasest kasutamisest.\nHerbalife säilitab teie andmeid truvalises keskkonnas, kus neid kaitstakse füüsiliste ja tehniliste meetmete abil. Üldsusel puudub ligipääs neile andmetele, v.a juhul, kui te edastate vabatahtlikult andmeid üldiste kogukondade ja foorumite saitide või kolmandate poolte platvormidel.\nVt allpool küsimust ,,Millised on minu isikuandmetega seotud õigused?”, et aru saada, kuidas salvestatud andmeid muuta või uuendada.\nKellega Herbalife jagab minu isikuandmeid?\nAsjakohaseid isikuandmeid jagatakse:\nnende sidusettevõtjate, edasimüüjate, agentuuride ja litsentsiomanikega;\nHerbalife’i nimel töötavate teenuste osutajatega, nt ettevõtetega, kes aitavad meie veebisaiti välja arendada, turvaliselt hallata ning ettevõtetega, kes aitavad luua asjakohasemat reklaami;\nteiste ettevõtetega, kellega Herbalife on kas otseselt või kaudselt korraldanud teenuste osutamist teile, nt tellimuste täitmine, pakendite kättetoimetamine, e-posti haldusteenused, krediitkaardimaksete töötlemine ja klienditeenuse osutamine;\nkonkreetsete Herbalife’i liikmetega, sh Herbalife’i ülataseme grupi liikmetega (või nt aruanded);\nteiste pooltega nagu seaduses sätestatud või et täita kohtukutse, -menetluse või sarnase –menetluse nõudeid, sh andmete avalikustamist volitatud kolmandate poolte audiitoritele või valitsusasutustele või pettuse uurimiseks või vältimiseks; ning\nteiste poolte ettevõttega seoses ühinemise, omandamise või pankrotimenetlusega.\nKus teie isikuandmeid salvestatakse?\nHerbalife tegutseb paljudes riikides üle maailma. Olenevalt teie asukohast ja et pakkuda teile järjepidevat teenust, haldame konkreetseid veebifunktsioone ühes tsentraalses asukohas. Teeme seda hetkel USAs. Lisaks võivad ülataseme grupi liikmed olla USAs või teistes riikides. Euroopa, USA ja maailma ülejäänud piirkondade korral ei kehti ühised andmekaitse seadused. Euroopas kehtivatest seadustest lähtuvalt peab Herbalife võtma meetmeid teie andmete kaitseks nende edastamisel Euroopast väljaspool olevasse piirkonda. Need meetmed on järgmised.\nAndmete rahvusvahelise edastamise korral Herbalife’i teistesse üksustesse üle maailma lähtub Herbalife oma lepingusätete mudelist.\nAndmete rahvusvahelise edastamise korral teenuste pakkujatele sõltub andmekaitse teenuse pakkujast ja asukohast ning see sisaldab seaduses sätestatud andmekaitse nõudeid.\nAndmete rahvusvahelise edastamise korral (kui see toimub) ülataseme grupi liikmetele lähtub Herbalife liikmelepingust.\nLaste privaatsuskaitse on tähtis. Mõnel juhul võib Herbalife koguda alaealiste isikuandmeid. Herbalife võtab alaealise vanemalt või seaduslikult eestkostjalt kohalduva seaduse alusel nõusoleku.\nKohaldatavast seadusest lähtuvalt võib teil olla erinevaid õigusi seoses isikuandmetega, nagu ligipääs isikuandmetele, nende parandamine, piiramine või nende töötlemise keelamine (sh otseturunduse eesmärgil töötlemine) ning edastamine teisele andmetöötlejale ja kustutamine. Mõnel meie saidil saate isikuandmeid üle vaadata ja neid uuendada või tühistada teenusega seotud liikmeksolek. Sellise funktsiooni saadavuse korral ja teiste isikuandmeid käsitlevate õigustega seoses võtke ühendust meie kohaliku Herbalife’i liikmeteenuse kontoriga. Meie e-posti aadress on https://privacyportal.onetrust.com/webform/46601746-6006-4c21-88ec-15dfa5b7dcdc/349bb89d-7008-46f7-b765-717966e11235.\nPalun võtke teatavaks, et nende õiguste suhtes rakendatakse seadusega sätestatud piiranguid.\nKui te ei soovi saada reklaami e-posti või SMSi teel, võite keelduda edasisest teabevahetusest.\nPrivaatsuspoliitikat ja meie praktikat.käsitlevate lisaküsimuste korral või kui teil on kaebusi selle kohta, kuidas Herbalife’s teie isikuandmeid kasutab, võtke palun ühendust järgmisel aadressil:\nIsikuandmeid käsitlevate küsimuste korral Euroopa Liidus olevad kasutajad ja liikmed: kui teil esineb probleeme sellega, kuidas Herbalife teie isikuandmeid kogub ja kasutab ning kui te ei saa rahuldavat vastust, on teil õigus esitada kaebus kohalikule pädevale järelevalveametile.\nInternet ei ole turvaline süsteem ja te peaksite olema alati Internetis avalikustava teabe suhtes ettevaatlik. Herbalife’i veebisaitide poolt kogutud isikuandmeid säilitatakse avalikkusele mitte kättesaadavas turvalises kasutuskeskkonnas. Isikuandmed krüpteeritakse vajadusel enne edastamist, kasutades eesmärgikohast turvalist tehnoloogiat.\nPrivaatsusseadused, juhised ja kohtupraktika muutub pidevalt. Seetõttu jätab Herbalife endale õiguse seda poliitikat aeg-ajalt muuta. Me soovitame teil see poliitika aeg-ajalt üle vaadata, et olla kursis meie poliitika uusima versiooniga.\nLõuna-Aafrika (sh Botsvaana, Leshotho, Namiibia ja Svaasimaa)\nHerbalife Zambia Ltd., Shop no. 5, Farmers House, Central Park, Cairo Road, Lusaka, Zambia Š\nLisaks on Herbalife Europe Ltd. piiratud arvu kolmandate osapoolte teenusepakkujatega seotud isikuandmete töötleja ning Herbalife Europe Ltd. on määranud Herbalife International Luxembourg S.à.r.l. oma esindajana Euroopa Liidus. Võite võtta ühendust Herbalife International Luxembourg S.à.r.l. kirjutades e-posti aadressil 16, Avenue de la Gare L-1610 Luxembourg või privacy@herbalife.com\n© Herbalife International of America, Inc. Paljundamine täies mahus või osaliselt on ilma kirjaliku loata keelatud. Kõik õigused kaitstud. Kõik käesoleval kodulehel olevad kaubamärgid ja tootepildid kuuluvad Herbalife International, Inc. omandisse, kui ei ole märgitud teisiti.\net-EE | 22.01.2022 8:48:09 | zus2pwssg00000D | MyHL | 22.01.2022 18:48:09 | 1.22.0119.03


Laura Valli päevik - Värske Rõhk : Värske Rõhk\nÕied ürgruumis. Manfred Dubovi päevik\nSveta Grigorjeva päevik\nHelle Ly Tombergi päevik\nKaisa Kuslapuu päevik\nLaura Valli päevik\nMinu nii-öelda kodu\nLaura Valli 14.02.2020\nMinult küsitakse sageli, kuidas siis elu seal kaugel Ameerikamaal ka on. Vastamine tekitab alati raskusi ja viib mind kimbatusse. Mida kosta? Olen elanud USA loodeosas Washingtoni osariigi 35 000 elanikuga väikelinnas üheksa kuud. Olen tudeng riigiülikoolis põllumajandusteaduste osakonnas, aga rohkem või vähem varjatult (ja juhendaja heakskiiduga) tegelen antropoloogiliste uurimisküsimustega, mis nii mõnegi õppejõu meelest on sellesse teaduskonda kohatud. Veedan palju aega The Bread Labis koos kahe teise doktorandi, oma juhendaja, labori juhataja ja katsepõldude koordinaatoriga. Teisisõnu, mul on viis kolleegi, nendega suhtlen päevast päeva, vahel lõunastame koos. Laboris on kaks suurt küpsetusahju, tandooriahi, pitsaahi ja eraldi ruum eri veskitele, lisaks seemnepank, kus ainuüksi eri nisusorte on üle tuhande. Doktorantide ruumis on klaver ja trummikomplekt. Vähemalt USAs oleme sellise sisseseadega täiesti ainulaadsed. Kuna meie labor asub ülikooli peahoonest 550 kilomeetri kaugusel, oleme endile võtnud omajagu loomingulist vabadust. „Keskvõim” on eemal ega saa kõike toimuvat ülemäära pingsalt jälgida, eksperimenteerimisruumi on pisut enam ja vahel (aga kindlasti mitte alati) õnnestub ebavajalikuna näivatest reeglitest mööda hiilida. Vabadus on avastuste eeldus.\nElan 60aastase endise keskkonnahoiuspetsialisti ja poliitaktivisti juures, kes, kurnatud pidevast raha kogumisest mittetulundusühingutele, otsustas hakata keskkooliõpilaste tennisetreeneriks. Et vana arm ei roosteta, võib ta nii keskkonnast kui ka poliitikast endiselt väga pikalt, kirglikult ja põhjalikult rääkida. Tal on lai tutvusringkond, kõik temasarnased tegusad kodanikud, kes käivad aeg-ajalt pikettidel, kontakteeruvad oma piirkonna esindajatega kongressis, korraldavad tihti õhtusööke sõpradele-tuttavatele, tegutsevad mitmes organisatsioonis vabatahtlikuna. Nad on kõik valged keskklassi esindajad, neil on stabiilne sissetulek ja nad kiruvad Trumpi valitsust. Mulle tundub, et mu senine USA kogemus ei ole laiendatav kogu riigile – aga ometi on see üks võimalikest Ameerika kogemustest. Kuhu paigutub see suuremas kontekstis?\nMu juhendajale ja leivalabori asutajale dr Stephen Jonesile meeldib labori külalistele öelda, et kogu meie kollektiiv on just sobivalt ebasobivas kohas, me oleme sobivalt kohatud. Mida ta sellega mõtleb? Esiteks labori põhitegevust ehk Washingtoni osariigi lääneosale sobilike nisusortide aretamist – kaua arvati, et see pole võimalik, või kui võimalik, siis kindlasti mitte mõistlik, sest siinne ilm on nisu kasvatamiseks liiga vihmane. Suured nisupõllud laiuvad USA keskosas (aga ka Washingtoni osariigi idaservas), nisu viljeletakse geneetiliselt identse monokultuurina, kurnatud pinnast turgutatakse regulaarselt kunstväetist lisades, umbrohtu tõrjutakse herbitsiidide ja kahjurputukaid pestitsiidide abil. Dr Jones, kel on doktorikraad geneetikas, oli kindel, et saab ka teisiti, ta keeldus Monsantoga koostööd tegemast ning kolis piirkonda, mille vastu korporatsioonid veel suuremat huvi ei tundnud. Siinsetel katsepõldudel aretatakse uusi sorte, mida iseloomustab geneetiline mitmekesisus, midagi ei patenteerita, kõik on vabalt ja tasuta kättesaadav. Me oleme radikaalselt vanamoodsad, võiks isegi öelda, et tagurlikud: viljakoristuse ajal on peos sirp ja tainast sõtkume enamasti käsitsi. Sordiaretusel peame peale saagikuse oluliseks maitset ja ilu. Usaldame iseenda taju ja meeli, sest on asju, mida tehniliste näitajatega edasi anda ei saa.\nTeiseks kasutame küpsetamiseks ainult täisterajahu riigis, kus mitu põlvkonda on üles kasvanud, süües valget ja pehmet wonderbread’i. Ime (eelkõige keemilist laadi) on see sai tõepoolest, sest koostisaineid on nii veerandsada ja toatemperatuuril riiulil seistes see hallitama ei hakka. Võib julgesti väita, et enne juhtub midagi saia ümbritseva plastpakendiga, kui sai ise nähtavalt halvaks läheb. Tudengeid on laboris kolm, aga käsilolevate uurimisprojektide järgi võiks arvata, et meid on kolmkümmend. Ainult ühel meist on varasem agronoomiline väljaõpe, aga juhendaja on veendunud, et huvi ja motiveeritus aitavad ülejäänutel kaotatud aja tasa teha. Asjatundmatuks klassifitseerimine võib anda vabaduse pidevalt pärida, uurida esmapilgul ehk elementaarse kohta. Näiteks huvitas mind, miks minu uurimisfookuses olev rukis nõnda pikaks kasvab. Olen seda küsinud talunikelt ja teadlastelt, esialgsele naerupahvakule järgneb tavaliselt kimbatus. „Nii lihtsalt on!” ei ole minu jaoks rahuldav vastus. Kes teab, ehk toob mu töö asjasse selgust. Või vähemalt paneb sordiaretajad mõtlema, kas nad lühemaid taimi eelistades ehk pikkusele lisaks veel midagi kaotavad. Äkki on pikkus seotud heade maitse- või küpsetamisomadustega?\nMu töö sisu ja päevade kulg on suuresti mu enda määrata. Laboris on alati palju tegemist, aga kõigil on sellest hoolimata aega: aega vestlusteks, külaliste võõrustamiseks, üheskoos lõunastamiseks, hullumeelsete projektide elluviimiseks (neist viimane hõlmas hiiglaslikku metallist poid, kümneid tühje viskipudeleid ning viit vana akent – tulemuseks parkimisplatsile ehitatud suur varjualune ja puuküttega ahi). Seejuures on igaühe enda valida, kas neis ettevõtmistes osaleda või mitte, mingit sotsiaalset survet tõepoolest ei esine. Õhtusöögikutse lõpus on siin tihti märge: „Tule, kui saad!” Esialgu arvasin (eestlaslikult tagasihoidlikult), et ilmselt nad siis mu seltskonnast suuremat ei hooli ning et viisakas ja vahest soovituslikki on vastata eitavalt. Peagi mõistsin, et sellist allteksti kutsujail mõtteis ei olnud, ma võingi vastata just täpselt nii, kuidas mulle endale parem tundub. Noorema põlvkonna ameeriklaste seas on tavapärane oma algset vastust ka korra või kolmgi muuta. See tähendab, et võõrustaja olla on üsna raske. Kõik entusiastlikud jaad võivad päev enne pidu eiks muutuda. Kui ühele kaastudengile kurtsin, kuidas viimase minuti äraütlemised mind peokorraldajana muserdavad, vastas tema lihtsalt, et meie põlvkond ei taha pühenduda ega endale võetud kohustusi täita. Konkreetse ei või jaa asemel jäetakse sageli hoopis vastamata. Mine tea, ehk tuleb mõni veelgi parem pakkumine? Erinevus eelmise põlvkonnaga on siin märkimisväärne. Nemad järgivad hoolega võõrustamise kohustuse roteerumist, annavad kindla vastuse ja tulevad, kui on lubanud tulla.\nKui rääkida elust USAs, ei saa üle ega ümber autodest. Need on siinse elukorralduse keskmes: autoga sõidetakse nii üleaedse sünnipäevapeole kui ka mitmesaja kilomeetri kaugusele poolepäevasele matkale. Mõnikord sõidetakse autoga ka jõe äärde piknikku pidama, seejuures autost väljumiseks põhjust ei nähta ei enne ega pärast einestamist. Kena vaadet on meeldiv just autoistmel läbi autoakna nautida. Jahedamate ilmade korral on sage nähtus elumajade ees tühikäigul töötavad autod, mis üles soojenedes reisijaid ootavad. Kui sajab vihma, on teinekord kojamehedki tööle pandud, ehkki autos keegi ei viibi. Keskkonnateadliku eurooplase ja kokkuhoidliku tudengina õnnestus mul esimesed seitse kuud ilma autota hakkama saada, seda eelkõige tänu sõprade-tuttavate lahkusele ja abivalmidusele. Lapsepõlvest on mulle tuttav ütlus, et kui ei jaga pea, siis jagavad jalad. Mina elasin USAs esialgu põhimõtte „Kui ei ole autot, siis kannavad jalad” järgi. Kiiresti sai selgeks, et sõidutee pervel kõndija on siin anomaalia. Juba esimesel päeval, kui maantee ääres koju kõndisin, peatus üksteise järel kaks autot, mille juhid olid varmad minu katki läinud sõiduvahendit üle vaatama. Miski muu peale auto ootamatu tehnilise rikke ei oleks nende meelest piisav põhjus jalgsirännakuks. Nüüd teavad paljud kohalikud mind kui põhjamaist jalutajat, kes kõnnib osati vajadusest, osati kõndimisrõõmust. Aeg-ajalt nad siiski uurivad, kas mul oleks küüti tarvis.\nAuto suur eelis peale pikkade vahemaade kiirema läbimise on võimalus kõik eluks vajaminev (ja rohkemgi veel) alati kaasa võtta. Ühe mu keskmise tuttava autost leiab kindlasti paar veepudelit (enamasti taaskasutatavat ja klaasist või metallist), joogamati, parkunud kruusi (kust on vaheldumisi rüübatud kohvi ja teed), alustassi (millel lõunase võileiva koorik või hambajälgedega šokolaadikoogitükk), avatud ja avamata arveümbrikud, kergelt kokku kägardatud energiabatoonide ümbrised, mobiililaadija, matkasaapad või jooksuketsid, peoga lemmiklooma karvu. Üks auto iga pereliikme kohta on pigem reegel kui erand. Kiirteel on eraldi rida sõidukitele, kus on kaks või rohkem reisijat, juht sealhulgas. Tuleb tõdeda, et see rida on väga hõreda liiklusega. Suurem osa teedel sõitvaid autosid on automaatkäigukastiga, manuaal pidavat olema vargakindlate mudelite tunnus.\nAutorohkus on näide sellest, kui kõrgelt hindavad ameeriklased mugavust, vabadust ning võimalust minna ja tulla kohe, kui on soovi. Üks Leningradis üles kasvanud ja keskeas USAsse kolinud naine ütles, et tema kodumaa ehk Nõukogude Liit oli kurnav kehale, aga kosutav hingele. USA on küll kehale mugav, aga hingele jääb hoolest vajaka. Mida ta sellega mõtles? Füüsilise mugavuse asjus viitas ta kontrastile nõukogude aja logisevate rongide, rahvast täis busside ja kaubanappuse ning USA suurte, ruumikate ja kiirete autode ning kõikvõimalike (aga sageli üldse mitte vajalike) kaupade vahel. Hingelise nukruse puhul pidas ta silmas ameeriklaste kommet tervituse järel küsida: „Kuidas läheb?”, pööramata vastusele mingitki tähelepanu. Ta tõdes, et siirast hoolimist on ta siin riigis vähe kohanud ja vertikaalset sotsiaalset mobiilsust esineb harva. „Ameerika ühiskond on nagu kihiline tort,” teatas ta mulle pärast saunaõhtut. „Igaüks on oma magusas kreemikihis ega liigu sealt kuhugi.” Aga kui elu on magus, kas siis ongi vaja liikuda? Võib-olla selleks, et uurida, mis sorti kreem on teiste kihtide vahel? Või on see üks suhkrumass kõik?\nIsegi kui osa võtta ei saa, siis vähemalt majade akendest teiste eludesse sisse piiluda on USAs hõlpus, sest eramurajoonide aiad on enamasti täiesti lahti ning peaaegu seinasuuruste klaasakende ees on kardinad harva. Mõnes majas helendab toas suur ekraan, mille kõrval seisab trenažöör, teises jälle katavad seinu maalid ja aknalaudadel on lopsakad taimed. Maja ees on enamasti laitmatus korras muru, mida kuival suveperioodil hoogsalt kastetakse (kogu riigis kasutatakse muru kastmiseks peaaegu 38 000 liitrit vett aastas) ning siis niidetakse. Ja et ühtlaselt roheline muru olevat kenam kui liigiline mitmekesisus, piserdatakse USA koduhoovidesse aastas kokku umbes 40 miljonit tonni erisuguseid taimekaitsevahendeid – seda täiesti vabatahtlikult ja märkimisväärse raha eest. 2015. aastal kulutasid ameeriklased muru hooldamisele 29 miljardit dollarit. On piirkondi, kus oma aias köögivilja kasvatamine võib päädida trahviga: põllukultuuride peenrad riivavat silma … See näib olevat kummaliselt vastuolus üksikisiku vabadusega, mida siin riigis muidu nii kiivalt kaitstakse. Küllap on maja sisemus rohkem eraasi, erandiks siinkohal ehk üürnikud. Käisin hiljaaegu vaatamas üht üürile antavat tuba, mille omanikud ütlesid, et rangeid reegleid neil pole, aga kuna majas on lapsed, siis nad eelistaksid, et ma ei hoiaks oma toas tulirelvi.\nAga miks uurib üks eestlane USAs doktorantuuris rukist? Peamiselt seepärast, et tekkis võimalus. Toiduteemaga süvitsi minek on mulle meeldinud juba aastaid, seejuures olen korduvalt kogenud, kui habras on piir siira huvi ja haigusliku kiindumuse vahel. Nagu üllatavalt paljud toiduvaldkonnas tegutsejad, olen minagi rohkem kui korra olnud kimpus toitumishäirega. Suhet toiduga lõpetada ei ole võimalik, seepärast püüan seda sügavamaks ja sisukamaks muuta. Toidust distantseerumise asemel tegin sellest oma uurimisobjekti. The Bread Labi viis mind turvatunde igatsemisest kantud soov olla pidevalt toidust ümbritsetud ja toidu osa inimelus paremini mõista. Läänes räägitakse liiga tihti toidust kui väga funktsionaalsest vajadusest, mida saab defineerida kalorite ning makro- ja mikrotoitainete järgi. Aga toit on võim ja vaim, poliitika ja religioon; söömine on avalik ja isiklik, see aitab mõista minevikku, suhestuda olevikuga ja kujundada tulevikku. Ametnik, kes mind 2018. aasta detsembrikuus tudengiviisa jaoks intervjueeris, oli mu valikust jahmunud. Tema meelest oleks olnud mõeldav saia-leiva nimel USAst Euroopasse kolida, aga vastupidi kindlasti mitte.\nTagantjärele tundub rukkileivale keskendumine igati loogilise valikuna. (Oma esialgu intuitiivselt tehtud otsuste hilisemat ratsionaliseerimist olen aja jooksul üsna sageli harjutanud.) Naturaalselt kääritatud täisterajahust rukkileib on Eesti köögi keskne element. Kui kooliajal lõunasöök meelepärane polnud, võis laua keskele pandud leivaviiludele alati kindel olla: need peletasid nälja ja aitasid koduse õhtusöögini vastu pidada. Hommikusöögiks haugatud teraleib suitsusingi ja tomatiga sobis hästi nii tee kui ka kohviga. Kui bakalaureusetudengina Suurbritannia ja Eesti vahet lendasin, olid kaks pätsi sügavkülmutatud viilutatud rukkileiba mu ühe semestri norm. Viimase viiluni jõudmine tähendas, et on aeg taas koju minna. Kui hiljaaegu San Franciscos elava eestlasega kohvipoodi hommikukohvile läksime, olid tal salakaubana kaasas Leedu rukkileivaviilud (kummalegi kaks viilu) juustu ja kurgiga, magusaks Kalevi marmelaadikommid. Eestis võime ju nisupüülist magusate küpsetiste pärast saiasabas seista, aga kodumaast kaugel maitseb ikka just rukkileib kõige magusamalt – sel on sisu.\nPaari nädala eest viisin pätsi veel ahjusooja rukkileiba sellelesamale Leningradist pärit naisele, kelle ühiskondlikest tähelepanekutest oli enne juttu. „Just nagu kodus!” õhkas ta, silmad kergelt veekalkvel. Leib pandi laua keskele aukohale, kõrvale pakk võid (siin, USAs, on see pulgakujuline) ja kullatud äärega pokaalid, kuhu kallati Itaalia punast vahuveini. Järgmisena toodi välja seenesupp, siis borš ja lõpuks kamandati külaline ülakorrusele sauna, viha asemel anti kätte viltmüts. Kooli ajal vastakaid tundeid tekitanud rukkileivaputru olen nüüd valmistanud mitmes USA pagariäris ning pakkunud paljudele labori külalistele, olgu pisut ebaõnnestunud pätside realiseerimiseks või tahedaks kuivanud leivale uue elu andmiseks. Mul on tunne, et tänu eestlusele mõistan rukki olemust kuidagi paremini. Ajalooliselt on see küll ilmselt tänapäeva Türgi alalt pärit umbrohi, midagi soovimatut nisupõllus. Kui aga Ees-Aasiast põhja poole liiguti, päästis just see nisuseemnekotis olnud umbrohuseeme rändajad näljast ja aitas avastada uusi paiku. Rukis talub hästi külma ja põuda, tema juurestik on ulatuslik ja tungib sügavale mulda. Washingtoni osariigis on rukis endiselt umbrohuks klassifitseeritud. Kes teab, ehk õnnestub sel kangekaelsel risttolmlejal ameeriklaste tervist parandada – väidetavalt on rafineeritud teraviljatoodete tarbimisest tingitud haigused praegu USA elanike peamine surmapõhjus.\nRukkijahu käitub küpsetamisel nisujahust sootuks erinevalt, see ajab kohalikud pagarid tihti kimbatusse. Kliendid jällegi pelgavad rukki liiga tugevat maitset, ehkki enamasti mõeldakse selle all hoopis USAs müüdavate rukkileibade sagedase komponendi ehk köömnete mekki. Eestlasele on rukkileib igapäevane, ajalooliselt meie põhitoidus, kõik muu on leivakõrvane. Rukkist juuretiseleiba õppisin tegema ammu enne kui nisust hapusaia. Mu juhendaja ütleb, et mul pole tarvis oma valikut kuidagi õigustada – rukis on osa minust.


Epigramm põhineb rooma kõnekäänul, mille struktuur sarnaneb eestikeelsele ütlemisele ma ei tea sellest musta ega valget. Kes ei tea Caesarist musta ega valget, ei tea temast midagi: kui seda ei tahetagi teada, on tegemist üleoleva solvanguga. Kõnekäänulise põhja tõttu on seda lühikest teksti tõlgitud väga erinevalt. Üks uuemaid ingliskeelseid versioone, 1998 ilmunud James Michie tõlge, kõlab järgmiselt:\nOmeti saab tõlkija minna veel palju kaugemale. Ninniku värav pakubki 12 eestikeelset versiooni, mis toovad Catulluse epigrammi tänapäevale lähemale. Muid eestikeelseid Catulluse-tõlkeid vt Rooma kirjanduse antoloogia, Tallinn, 1971, lk 248-257.


V. T. - Juhatuse liikme ülevaade @ Inforegister.ee\nVladimir T. tegutseb aktiivselt 1-s ettevõttes.\nTARTU LINN, RIIA TN 11 KÜ: Palgarallilugu 04.05.2021\n2021 aasta I kvartalis kuulus TARTU LINN, RIIA TN 11 KÜ meeskonda 1 töötajat, kellele maksti hinnanguliselt keskmist brutotöötasu 1 240 EUR/kuus. Võrdlus eelmise kvartaliga Võrreldes IV kvartaliga meeskonna suurus ei muutunud ja töötasu tõsteti summas keskmiselt 590 EUR töötaja kohta (48%). Aasta kokkuvõte Aasta lõikes saab töötaja ühes kuus keskmiselt palka 797 EUR ja teeb ...\nTARTU LINN, RIIA TN 11 KÜ: Tegevuslugu 30.04.2021\nTARTU LINN, RIIA TN 11 KÜ alustas peaaegu 23 aastat tagasi, mil juhatuse liikmed, J. T. ja J. P. , seda juhtima hakkasid. J. T. selleks ajaks ettevõtluskogemus puudus ja Jüri Plado alles alustas ettevõtlusega. TARTU LINN, RIIA TN 11 KÜ valdkond on hoonete ja üürimajade haldus (korteriühistud, elamuühistud, hooneühistud jms). Samas...\nTARTU LINN, RIIA TN 11 KÜ: Sünnilugu 13.04.2021\nTartu linna kandis toimetav ettevõte, TARTU LINN, RIIA TN 11 KÜ sündis 22 aastat tagasi. Kui keskmiselt elab Eesti ettevõte kuni 6 aastat, siis TARTU LINN, RIIA TN 11 KÜ on selle vanuse juba 4 korda ületanud! Noh ja nende ilus 204998.00 aasta käivegi (58072.00 eurot) kinnitab, et küllap juhid ikka teavad, mis teevad. Selle firma panid püsti J. T. ja ...\nVladimir T. tegutseb 1-s ettevõttes.\nKäibed kokku (2021) 58 072 €\nBilansimaht (2021) 83 206 €\nTARTU LINN, RIIA TN 11 KÜ Juhatuse liige 380 punkti


Karl-Martin Rammo: Ooah, Kui Hea!!!\nOoah, Kui Hea!!!\nMa ei tohi ikka endale kaamerat peale panna. See vist peletab tuule ära.\nTäna nimelt tundus hommikul tuuline olevat ning eelmises lauses mainitud tendentsi märganud, mõtlesin, et jätan selle täna maha. Õigesti tegin, põhimõtteliselt.\nHalb on selle juures vaid see, et teil jääb nüüd see mõnu, mida ma kogeda sain merel nägemata. Nimelt oli meil täna mõnus mõnus mõnus ilm, kus ilmataat kostitas meid ligi 28-29 soojakraadiga, vesi 25-26 ning tuul alguses 7-9 m/s, pärast suisa kuni 11m/s. Kõige tipuks, kirsiks tordi peale oli see kõik mõnu veel merelt, seega oli ka lainet! Oh kui hea oli üle pika aja jällegi jalad ribadeks kallutada nii, et pärast on voodist keeruline tõusta. Seda viimast juba ka pärast lõunauinakut muideks kogesin.\nJalgede ribadeks kallutamine on üks aspekt, kus ma Clay Johnsoniga vast ka kõige enam nõustun. Nimelt rääkis tema siinsel regatil juhtpositsioonil olles, kuidas purjetamine on nii palju spetsiifiline asi, et paadis olemist ning merel treenimist ei asenda miski. Tõsi ta on, siililegi selge, selleks ma ka siin Miamis praegu viibin. Siiski, minu arust on just kallutamine see, millele pole mitte mingit asendust. Kallutuspink ning kõik muud trenažöörid on nohu võrreldes õige pesuehtsa, vett lendava ja raske kallutamise tööga.\nMiks mul see tuul ja kallutamine üldse nii hinge läks? Asi võib olla selles, et tegemist oli selle hooaja esimese tõsiselt mõnusa tugeva tuulega ning jalgadele järjekordne uus asi, mis vajab harjumist. Sel põhjusel annavad nad mulle ka hetkel praegu voodil lebades korralikku tagasisidet täna merel toimunust ning nuruvad vaikselt venitust.\nIgatahes, mõnus mõnus mõnus mõnus! Rohkem ei olegi nagu midagi öelda.\nPärast tegin veel rahuliku lõdvestava rattaringi ka otsa, et jalad lahti kerida, nüüd võtan asja rahulikult ja naudin ilusa päeva ilusat õhtut. Vaatab, võib-olla, et lähen kinno?! :O\nOlge te ka mõnusad!\nPosted by Karl-Martin Rammo at 3:59 PM\nTrenni trenni trenni!


PROZIS Omega 3 - 90 softgels - Sportlab.ee\nBCAA FLASH ZERO - 700g\n> PROZIS Omega 3 - 90 softgels\nOmega 3 on asendamatu rasvhape (EFA), mis põhineb kalamaksaõlil. Rasvhapped on baasiks rasvadele ja õlidele ning on kasulikud tervisele ja vajalikud üldisele heaolule. Nad on inimkehale hädavajalikud, sest iga rakk kehas sisaldab neid. EFA-d on vajalikud olemasolevate rakkude parandamiseks ning uute rakkude loomiseks. Asendamatud rasvhapped jagunevad EPA ja DHA rasvhapeteks, mis mõlemad on pika ahelaga rasvhapped, millel on tõestatud tervistavad toimed.\nOmega-3 rasvhapped alandavad vererõhku, triglütseriidide taset, normaliseerivad verehüübivust, aitavad vähendada trombide teket ja muudavad veresoonte seinad elastsemaks. Samuti vähendavad omega-3 rasvhapped põletikureaktsiooni, mida on kasulik teada ka selliste probleemide korral nagu liigesevalud, nahaprobleemid.\nOmega-3 rasvhapped on tähtsad kõigile. Ka sportlastele on neil mitmeid positiivseid mõjusid. Uuringute kohaselt tõhustavad nad rasva põlemist ja aitavad säilitada lihasmassi kaalulangetamise ajal.\nMiks on Omega 3 rasvhapped vajalikud ?\n• Vererõhu alandamiseks\n• Suurendab rasvapõletust\n• Vähendab põletike teket ja tõstab immuunsust\n• Vähendab stressi mõju organismis\n• Aitab normaliseerida vere kolesteriinisisaldust\n• Vähendab kolesteriini ladestumise ohtu veresoonte seintele, parendab nende elastsust.\n• Organismile asendamatu rasvhape\nKasutamine: Võtke 3 geelkapslit päevas, soovitavalt koos toidukorraga.\nMicellar Casein 2kg\nMeridian öko maapähklivõi tükkidega 1000g


Cirque du Soleil – Quidam | Live Nation Estonia\n27.05.2015, Saku Suurhall\n27. – 31. mail esineb taas Tallinnas, Saku Suurhallis maailmakuulus CIRQUE DU SOLEIL, kes toob sel korral Eesti publikuni lavastuse nimega QUIDAM.\nCirque du Soleil’ naaseb Eestisse pärast edukaid esinemisi Tallinnas aastal 2011 etendusega Saltimbanco ning 2013. aastal etendusega Alegria. Kahel eelmisel korral käis Päikesetsirkuse lavastusi Saku Suurhallis vaatamas kokku ligi 50 tuhat inimest.\nErinevalt teistest Cirque du Soleil’ etendustest ei vii Quidam publikut väljamõeldud reaalsusesse, mida asustavad kujuteldavad ja muinasjututegelaskujud. Pigem on siin tegemist meie enda pärismaailma uurimisega, kus elavad tavalised inimesed oma tavaliste muredega. Quidam jutustab noorest tütarlapsest nimega Zoé, kes põgeneb oma kujuteldavasse maailma. Ükskõiksed ja osavõtmatud vanemad ei pööra talle piisavalt tähelepanu ning Zoé elu näib olevat kaotanud igasuguse tähenduse. Püüdes täita seda tühimikku oma elus, laseb Zoé oma meeltel rännata enda poolt ette kujutatud Quidami maailma, kus ta kohtub tegelastega, kes innustavad teda oma hinge vabaks laskma.\nÜle kahe tunni kestvas lavastuses saab publik nautida graatsilisi tasakaaluetteasteid, raskusjõudu eiravat tantsu metallrõnga sees, sümboolse tähendusega esemetega žongleerimiskunsti, virtuoosliku koreograafiaga hüppenöörikava ning elegantseid akrobaatikatrikke. Sealhulgas mitme auhinnaga pärjatud banquine-etteastet, kus viisteist artisti moodustavad erinevaid inimpüramiide, rabades pealtvaatajaid jalust täiuslikus sünkroonis kulgevate liigutustega või nn. Hispaania võrke, kus akrobaadid lendlevad kõrgel lava kohal, üksteise järel või kõik koos sööstes tühjusesse, ainsaks toetuspunktiks vaid keskkoha või pahkluude ümber keerduvad köied. Shows on ruumi ka lava kohal rippuvatel rõngastel sooritatavatele, suurt nõtkust ja osavust nõudvatele oivalistele kunstitükkidele. Pilvekiigel esitatavas numbris sooritavad trupiliikmed akrobaatilisi laskumisi, haardeid ja hüppeid, keereldes ja viskudes lava kohal. Enda köitmiseks, keerutamiseks ja pöörete tegemiseks pikkasid rippuvaid siidilinte kasutav õhuakrobaatika ja kehaväänamise naisvirtuoos võtab nende abil sisse erinevaid kaelamurdvaid asendeid, et luua kauneid ja harmoonilisi figuure.\nNii nagu igas teises Cirque du Soleil’ etenduses, on ka Quidam lavastuses suur roll kostüümidel ja omapärasel lavakujundusel. Quidam on esimene lavastus, milles akrobaatide kostüümid meenutavad stiliseeritud kujul argipäevariideid. Kokku on kasutusel kakssada viiskümmend kostüümi, viissada aksessuaari ja kakssada paari kingi. Minimalistliku kujundusega ning pidevalt muutuvat ja ettearvamatut maailma kujutava pöörleva lava kohal ripub õhus hiiglaslik kaar, mis manab silme ette rongi- või lennujaamaga sarnaneva ehitise, kus inimesed pidevalt edasi-tagasi voorivad. Quidam etenduse ajal kõlab laval elavas esituses helilooja Benoit Jutras’ kirjutatud kirglik ja kaasahaarav muusika. Koos tsirkusetrupi liikmetega laval olev live-bänd järgib lavategelaste liikumist ja muusika kõlab tegevusega sünkroonis.\nMaailmakuulus CIRQUE DU SOLEIL naaseb Eestisse uue lavastusega QUIDAM


RELEUMATOLOOGIA PROLOTERAPIA - Artriit Homoopaatia arthroosi Justov\nEsitamine ja annustamine\nRistikestest Traditsioonilise meditsiini retseptid hobukastaniga Seda kasutatakse tromboosi, hemorroidide, veenilaiendite, prostatiidi raviks. Enne traditsioonilise meditsiini tekkimist kasutasid neid traditsioonilised.. Kas õelad on õelale ema juurde süüa?\nSee on ainus varases staadiumis kasutatav meetod. Erinevalt teistest ravimeetoditest võib see aidata insuldihaigeid haiguse kroonilises staadiumis.\nÜlajäsemete neuromotoorse taastusravi osakond Viimastel aastatel on insuldi käes kannatanud patsientide rehabilitatsiooniks välja töötatud uuenduslikke meetodeid ja tehnilisi seadmeid, et saavutada kiirem taastumine ja patsientide igapäevaelus palju suurem iseseisvus.\nNeuro-rehabilitatsiooni spetsialiseeritud keskuses "Evexia" on loodud kompleksne funktsionaalse elektrilise stimulatsiooni osakond FES ja tehnika, mis aitab patsiendil halvatud käe ja jala liikumist taastada ning on selle tehnika tugikeskusena Kagu-Euroopas. See osakond toimib hemipleegiliste ülajäsemete kompleksse ravi osana ja seda nimetatakse ülajäsemete neuromotoorse rehabilitatsiooni osakonnaks.\nSisaldab uuenduslikke ravimeetodeid: 1. Virtuaalse reaalsuse uus tehnoloogia taastusravis pärast insulti 2. Robotsüsteem insuldihaigete ülajäsemete ümberõppimiseks, mis on ideaalne ravi haiguse varases staadiumis 4 Kõrgtehnoloogilised süsteemid, mis aitavad taastada võime haarata hemipleegilist kätt viis.\nDokumentatsioonisüsteem ja iga patsiendi võimekuse hindamise süsteem ideaalse rehabilitatsiooniprogrammi koostamiseks. Virtuaalne reaalsus kui uuenduslik rehabilitatsioonimeetod Mis on virtuaalne reaalsus? See on arvuti abil loodud kunstlik maailm, milles patsient saab ennast tuvastada ja selles tegutseda, mis on sisuliselt meie reaalse maailma jäljendamine. Spetsiaalne süsteem tuvastab muutused virtuaalses maailmas ning pakub ja julgustab patsienti uute andmetega. Insuldihaigete uute ravimeetodite väljatöötamiseks avaneb lai väli.\nVirtuaalne reaalsus on meelelahutuskeskkonna kaudu uus rehabilitatsiooni viis, edendades ja julgustades patsientide osalemist ravis maksimaalse tulemuse saavutamiseks.\nMeetod kohandub patsiendi individuaalsete vajadustega ja aitab arstil saavutada patsiendile seatud taastava ravi eesmärke.\nVirtuaalne reaalsus on mäng? Ei, see on palju muud. See on fantastiline ravi- ja rehabilitatsioonimaailm. Mõjutab tahtmatuid liikumisi, st neid, mis tekivad iseenesest, automaatselt, ilma Liideste poletik tahteta, teadlikele reaktsioonidele ja käitumisele. Virtuaalse reaalsuse sensoorsed stiimulid põhjustavad lihaste kokkutõmbeid ja liigutusi, mis on tõhusad tasakaalu, proprioceptsiooni ja eriti insuldihaigete halvatud külje liikumise õpetamisel.\nVirtuaalse reaalsuse raviüksused luuakse rahvusvaheliselt. Üks neist on Chicago ülikool, mis lõi keha ruumis asuva asendi ja orientatsiooni virtuaalse keskkonna osakonna. Võtame kokku selle uue raviva taastusravi tehnoloogia peamised eelised: 1 Meetod kohandub ideaalselt iga patsiendi vajaduste Homoopaatia arthroosi Justov võimetega, võimaldades individuaalseid harjutusi vastavalt patsiendi ravi eesmärkidele 2. Parameetrite seadmisel saate harjutuste raskusastmeid hõlpsalt muuta 3 Põhineb interaktsioonil patsiendi suhtlus tehismaailmaga, virtuaalse reaalsuse maailmaga ja ta omakorda patsiendiga 4 Võimaldab mõõta patsiendi tagasitulekut ja anda objektiivse hinnangu viis.\nEriti insuldi või ajukahjustuse saanud patsientide jaoks on robotiseeritud süsteem rakendatav vigastatud ülajäseme funktsioonide taastamiseks rehabilitatsiooni varases staadiumis.\nHome Milline arst Milline arst Milline on laserravimise efekt sõrme- ja varbaküünte seenhaiguste puhul?\nSeega on peamine eesmärk aju kahjustatud piirkonda sobivate stiimulite loomine ja edastamine. Vastavad stiimulid on korduvad funktsionaalsed liikumised ja teostatakse täpses järjekorras, mille saavutavad eranditult robotsüsteemid.\nRoboteraapia on laialdaselt rakendatav kõigile patsientidele, kellel on paretiliste ülajäsemete vähese või suure funktsionaalse kahjustusega patsiendid. Seda ravi kasutatakse taastusravis nii patsientidel, kellel on täielik jäseme motoorse funktsiooni puudumine, automaatne mobiliseerimine robotseadet kasutades, kui ka osalise motoorse aktiivsusega patsientidel, mis parandab patsiendi kontrolli ja tugevust, ning aparaadi tegevus stimuleerib liigutusi.\nRobotsüsteem on ohutu ja tõhus meetod, mis võimaldab teil rakendada parameetreid ja isiklikke programme, mis sobivad igale patsiendile, sõltuvalt tema omadustest. Evexia rehabilitatsioonikeskuses kasutatakse hemipleegiliste ülajäsemete raviks robotisüsteeme koos transkraniaalse elektrilise stimulatsiooni TOC ja virtuaalreaalsuse tehnikatega, et saavutada kiiremad ja korrektsemad taastatud tulemused.\nEvexia rehabilitatsioonikeskus on esimene keskus Kreekas, kus kasutatakse robotit süsteemi hemiplegilise ülajäseme treenimiseks.\nSee meetod aitab insuldi või traumaga patsientidel taastada motoorseid funktsioone nii alaägedas staadiumis, isegi kuus kuud pärast insulti, kui ka paretiliste ülajäsemete kroonilise funktsionaalse puudulikkuse Homoopaatia arthroosi Justov.\nRavi on tõhusam varakult. Seetõttu soovitame patsientidel kohe pärast haiglast väljakirjutamist pöörduda meie spetsialiseeritud meditsiinitöötajate poole, et saada kasu robotiseeritud süsteemiga ravimisest. Programm on ette nähtud kolmeks, neljaks ja viieks nädalaks, sõltuvalt patsiendi funktsionaalsetest probleemidest.\nTulemusi hinnatakse rahvusvaheliste standardite alusel.\nLisaks võimaldab ülajäsemete tagurpidi õpetamise robotisüsteem patsientidel jälgida reaalajas liikumise simulatsiooni monitori ekraanil. Homoopaatia arthroosi Justov tulemusel saab patsient hõlpsasti teha paretiliste ülajäsemetega liigutusi ja jälgida taastumisprotsessi. Robotsüsteem on revolutsiooniline meetod insuldihaigete rehabilitatsiooniks. Rehabilitatsiooniprogrammide maksumus - eurot päevas, sõltuvalt viibimispäevade arvust. Hind sisaldab majutust, sööki: meditsiinilised teenused programmi raames, Arstiabi ööpäevaringselt Sise- ja välistingimustes hüdromassaažiga basseinide või mullivanni tasuta kasutamine, pesupesemise ja triikimise teenus, tasuta parkimine, tasuta WiFi-ühendus.


Lubab külma: mida teha, kui roosid on katmata? - Aed - Kodustiil\nLubab külma: mida teha, kui roosid on katmata?\nTänavune senini soe talv ei ole kindlasti soosinud rooside talvekatte alla panekut. Aga mida teha nüüd, kui lubab siiski pisut madalamaid temperatuure?\nAastakümneid roosikasvatusega tegelenud aednik Raina ütleb, et tema roosid on samuti siiani katmata.\n«Talv on olnud soe ja niiske, sellistes tingimustes oleks kaetud roosid tõenäoliselt hukka saanud. Mina pole enda taimedega tänaseni teinud muud, kui et novembri lõpus lõikasin ära õied, pungad ja uued võrsed, et taim ennast puhkama sätiks,» räägib ta.\nMida peaks roosisõber aga nüüd tegema, kui katmata roosidel on pisut lund küll peal ja temperatuurid peagi kümne miinuskraadi kanti langevad?\n«Soovitan see õhuke lumekate eemaldada ja roose mullata. Kõige rohkem 30 sentimeetri jagu tohiks seda mulda taimede ümber kuhjata. Kui see tehtud saab, siis kuni kümnekraadise kümaga mina muud ette ei võtaks,» ütleb naine.\nKui peaks tulema päris pakane ja külmakraadid pikemalt püsima, tasuks kindlasti midagi tõhusamat tarvitusele võtta. Näiteks katta roosid taimekatte kanga või õhuaukudega plastämbrite või muu taolisega. Oluline on, et roosid ei saaks umbselt pakitud.\nRaina meenutab aga, et kõik oleneb sordist: paljud roosid on tänapäeval juba nii tugevad, et ei vaja ka tugeva pakasega erilist katet.


RickRonald profiil | Порно Секс Чат\nViimase sisselogimise aeg: 30.09.20 23:41:04\nKlõpsates nupul, tõstad RickRonald esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. RickRonald hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja RickRonald kohta\nKasutaja RickRonald tööaeg


Jalatüübid - Mugavik Barefoot\nJalatüübi järgi on üritatud inimese esivanemate päritolu kindlaks teha juba ammusest ajast. Tänapäeval teadlased aga leiavad, et jala kuju alusel ei saa siiski määrata kellegi päritolu ja selleks on olemas tõhusamaid meetodeid. Kuid tänu sellele jala (eriti just varvaste) kuju tüübi määramisele on võimalik meil rääkida ühes keeles, kui on vaja valida sobivaid jalatseid.\nJalatüübid. Allikas: Ancestrial Findings\nKreeka Teine varvas on pikim varvas, olles sealhulgas pikem kui suur varvas.\nRooma Esimesed kolm varvast on ühepikkused ja väiksemad kaks on tavaliselt lühemad.\nKeldi Suur varvas on suur ja lühike, pikk teine varvas ja teised varbad on suuruselt kahanevad.\nGermaania Pikk suur varvas ja teised neli varvast on ühepikkused.\nEgiptuse Varvaste pikkused kahanevad suurest varbast alates väikse varba suunas.\nViis peamist jalatüüpi\nKõige enam määrab jalatsi valikul siiski jala pikkus ja laius, mille saad ise kodus ära määrata selle juhendi järgi. Iga jalatüübi puhul on väga oluline valida jalatsid, millel on piisav varu, siis ei ahista jalatsid ka varbaid. Kuid on ka olemas mõned erisused varvastest tulenevast jalakujust ja mõned mudelid ja brändid, mis sobivad ühele jalatüübile paremini kui teisele.\nEriti on tundunud vajadust jalatsi kuju ja enda jala kuju vastavust jälgida need inimesed, kel on mõni jala kuju omadus, mis muudab paljud jalatsid sobimatuks. Näiteks on teine varvas pikem kui suur varvas ja seetõttu on osad jalatsid oma kujult sobimatud või peab võtma suurema suuruse, kuid see ei pruugi sobida ülejäänud varvastega. Kuid ei saa jala kuju tähtsust alahinnata ka teiste jalatüüpide puhul. Tegelikkuses on iga jalg unikaalne ning n-ö puhast varvaste kuju ei pruugi sul ollagi. Toome mõned näited, kus saab rääkida jalatsi vastavusest varvaste kuju tüübile.\nOrient tüüpi jalg ja Froddo Barefoot saapad Cognac\nÜlal on toodud Orient tüüpi jalg ja Froddo saapad. Froddo sandaalid on samuti sobilikud jalakujule, kus suur varvas on pikim ja teised varbad lühemad. Põhitüüpidest sobib näiteks Egiptuse jalale Froddo kevad-sügiste saabaste ja ka suvesandaalide valik hästi. Alates suurusest 35 muutub Froddo ninakuju hoopis egiptuse jalale sobilikumaks, väiksemad suurused on rohkem Orient tüüpi jala moodi.\nKreeka tüüpi jalg ja leguano tald\nKui teine varvas on pikim, on meie kogemusest hästi istunud leguanod (eeldusel, et jalats laiuses ka sobib), kuna nende ninakuju annab mõnusalt ruumi teisele varbale. NB! Sellist tüüpi jalale, mille on teine või kolmas varvas pikim (Kreeka, Rooma, Keldi, Aboriginal), ei sobi kindlasti Be Lenka jalatsid, kuna neil on varbakujus kõige enam ruumi suurele varbale mitte teisele-kolmandale varbale.\nEgiptuse tüüpi jalg ja Be Lenka vanemate mudelite tald\nBe Lenka jalatsikuju eeldab jalakuju, kus suur varvas on pikim ja teised varbad on märgatavalt lühemad. Seetõttu ei sobi Be Lenka jalatsid Aboriginal, Rooma, Kreeka ja Keldi jalatüübile, mil kõigil on teine ja kolmas varvas pikemad ja vajavad rohkem ruumi. Kui teine-kolmas varvas on pikimad, siis Be Lenka vanemad mudelid nagu Icon, City, Eazy, Nord ei sobi, aga uuemad Ranger, Nevada jne võivad küll sobida.\nRooma tüüpi jalg ja Peerko 2.0 Street Navy\nN-ö kandilisemale jalale, millel on varbad enam-vähem sarnase pikkusega ehk ei ole teistest pikemaid varbaid nagu Rooma, Aafrika või natukene ka Oriendi tüüpi jalgadele, sobivad hästi näiteks Freet’i mõned jalatsid – Mudee, Nomad, Talus, Leap, kuna annavad ruumi lisaks suurele varbale ja teistele varvastele heldelt. Lisaks on hea mõte proovida ka leguano, Groundies, Lems, Peerko ja mõnikord ka Be Lenka (väga oluline piisav varu, et varbaid n-ö ära ei lõikaks). Kui teine-kolmas varvas on pikimad, siis Be Lenka vanemad mudelid nagu Icon, City, Eazy, Nord ei sobi, aga uuemad Ranger, Nevada jne võivad küll sobida.\nKokkuvõttes tasub teada enda jalatüüpi ja eriärasusi, et leida sobivad jalatsid. Sealjuures pole niivõrd oluline välja tuua põhitüüp, kuhu su jalg sobitub, vaid pigem osata jalatseid valides uurida ja küsida enda jala eripärade järgi. Näiteks kui teine varvas on pikim, siis tuleks seda jalatseid valides arvestada ja välja tuua, kui abi on vaja küsida. Kui jääd ise piltide järgi jalatsite valimisega hätta, võid meilt abi küsida või tulla poodi proovima. E-poe valikut näed siit:\nTikki SOUL Black sandaalid (SS2022)\nTikki VIBE Vegan Jewel sandaalid\nTikki SOUL Vegan Dark sandaalid\n38, 39, 40, 43, 44, 45, 46, 47\n38, 40, 42, 43, 45, 46, 47\nAffenzahn Leather Buddy Crab


Lähedased on mures! Kim Kardashian näljutab end? | Buduaar\nLähedased on mures! Kim Kardashian näljutab end?\n2014. aasta 28. jaanuar 00:51\nKim Kardashian (33) on tuntud oma kurvika keha poolest, kuid tundub, et Kim ise oma kurve ei armasta. Nimelt on Kim otsustanud kaalust alla võtta ja dieeti pidada seni, kuni ta mahub 0 suurusesse ehk xxs-xs riietesse.\nKim tahab oma pulmas olla saledam kui kunagi varem ning talle ei meeldi tema hetkeline füüsiline vorm mitte üks gramm. Range dieet ning karm trenn on ainus, millest Kim hetkel mõelda saab. Allikate sõnul pole ta 4 kuud grammigi süsivesikuid tarbinud ning kavatseb samas vaimus jätkata, kuni soovitud tulemus käes.


MÕÕTKAVAS JA MÕÕTKAVATUD SKEEMIDmaastikuarhitekti töövõtetena | Esileht\nSellelt leheküljelt leiad ülevaatliku õppematerjali skeemide koostamise kohta.\nMaterjal katab kaks praktikumitundi Eesti Maaülikooli esimese aasta maastikuarhitektuuri üliõpilaste ainekursuses PK.0227 Maastikuarhitektuuri üldkursus, ent on sobilik ka teiste siduserialade üliõpilastele või lihtsalt huvilistele lugemiseks ja kaasaharjutamiseks.\nKogu materjali lugemine ning harjutuste läbitegemine (nii välitööd kui tubased harjutused) on mahus 0.4 EAP ning võtab aega orienteeruvalt 3 tundi.\nKui asud kohe kogu materjali algusest lõpuni läbi tegema, ole valmis kontrollharjutuste tekste üles kirjutama või enne õueminekut välja printima. Samuti hangi leht A4-formaadis millimeetripaberit (paberi saad harjutuste rubriigis koos harjutuste tekstidega ise välja printida), paberit välitööde andmete ülesmärkimiseks ning kaaslane, kes soovib olla su inimmõõt.\nMaastikuarhitektid ning ka paljude teiste siduserialade esindajad tegelevad põhitöös vaheldumisi kahe skaalaga - reaalsete objektide ning nende kujutistega (paberil, maketil, monitoril jne). Käesolev õppematerjal aitab nende skaalade vahel orienteeruda, keskendudes õppija manuaalsete oskuste arendamisele: skeemid koostatakse käsitsi paberile. Õpiobjekt on tarvilik esmaste projekteerimisalaste teadmiste ja töövõtete omandamiseks.\nÕpiobjekt annab praktiliste ülesannete abil ülevaate mõõtkavas ja mõõtkavatute kujutiste koostamisest ning eelistest erinevate eesmärkide saavutamisel. Õpiobjekti koosseisu kuuluvad teemad:\n(1) Mõõtkava olemus, mõõtkavade erinevus, sobiva mõõtkava valik. Harjutus: objektide mõõtmine välikeskkonnas (täpne mõõtmine, ligikaudne, mõõtevahendita mõõtmine), mõõdetu vähendatud kujul ülesjoonistamine (leppemärgid kui näide märgisüsteemidest), mõõtkava valik vastavalt joonise eesmärgile.\n(2) Situatsioonianalüüs: kirjelduse ja analüüsi erinevused ja olulisus maastikuarhitekti tööprotsessis. Skeemid analüüsimeediumina. Harjutus: olukorra dokumenteerimine (välitööna), situatsiooni skemaatiline, lihtsustatud ülesmärkimine (tubase tööna / stuudiotööna), situatsioonist järelduste tegemine ning nende graafiline väljendamine.\n(3) Jooniste ja skeemide erinevad eesmärgid. Millal valida mõõtkavas, millal mõõtkavatu joonis. Milline on soovitud tulemuse saavutamiseks kõige sobilikum mõõtkava. Kuidas valida soovitud tulemuse saavutamiseks kõige sobilikum skeemi/joonise üldistusaste.\nÕpiobjekti tulemuste hindamine on mitteeristav, läbitud harjutuste põhjal: õpiobjekti läbija demonstreerib läbi harjutuste väljundites seatud pädevusi. Hindamine toimub kontakttunnina: kodutööna läbitud harjutuste materjalid tuuakse tundi kaasa ning esitletakse teistele osalejatele.\nEnesekontroll – enamus harjutusi vaadatakse kontakttunnis üle. Kuna osa harjutustest eeldab arvutamist ja mõõtkavadest õigesti aru saamist ning kuna õppematerjal on avatud kõigile läbimiseks, saab harjutuste läbitegemise järel enesekontrolli alt „õigeid vastuseid“ kontrollida.\nÕppematerjali illustreerivad autori fotod ja joonised. Materjalide kasutamisel palun viidata autorile!


KOMMENTAAR ⟩ Merkeli lõpuspurt Euroopas - Tänane leht\nHorvaatia välisminister Gordan Grlić Radman (vasakul) tervitamas eile Euroopa Liidu eesistumise teatepulga üle võtnud Saksamaa välisministrit Heiko Maasi Berliinis. FOTO: Felix Zahne/imago Images/Scanpix\nMajanduskriisi leevendamine, Euroopa Liidu järgmine seitsmeaastane eelarve aastateks 2021–2027, Ühendkuningriigiga kaubanduskokkulepe saavutamine ja Euroopa suhted Hiinaga on eile alanud Saksamaa ELi Nõukogu eesistumise võtmeküsimused. Samuti on järgmised kuus kuud Angela Merkeli liidukantsleri karjääri lõpu algus.\nAasta alguses polnud veel selge, mis teemad saavad Saksamaa eesistumise mootoriks: räägiti Hiinast, rohelepe ja kliimamuutused silkasid teemadena läbi, digiareng ja tehnoloogia paistsid olevat tähtsad. Kuid koroonakriis ja sellest põhjustatud majanduslangus on Saksamaa eesistumisele andnud raison d’être’i. Majanduskriisi haldamine ja majanduse kiire elavdamine on Berliini prioriteet. Ees seisavad kahed keerulised läbirääkimised, mis ühtpidi kattuvad ja samas ka mitte. Esmalt, kuidas ja mis tingimustel jagada ära taaskäivitamisfondi 750 miljardit eurot. Teiseks, kui palju ja kuhu investeerida ELi raha järgmise seitsme aasta jooksul, nii et see aitaks elavdada majandust, kuid samas teeniks ELi ühiseid pikemaid eesmärke.


Osadus - 03. oktoober | gei.kristlased.ee\nOsadus - 03. oktoober\nEi ole siin juuti ega kreeklast, ei ole siin orja ega vaba, ei ole siin meest ega naist, sest te kõik olete üks Kristuses Jeesuses.\nKui Kristuses Jeesuses pole enam meest ega naist, pole Jumalale enam oluline, mis soost inimest me armastame, mis soost me oleme või mis soost me usume end olevat.\nVahed rassi, rahvuse, klassi ja seksuaalsuse vahel langevad ära selles nägemuses kiriku osadusest. Ülemaailmset armulauda tähistatakse oktoobrikuus selle arusaamise kehastuseks. Kord joonistasin ma selleks päevaks maakera, mille ümber on inimesed kõigist rassidest käest kinni hoidmas, kuid üks inimene kapi ukse taga peidus.\nÜlemaalist kapist väljatuleku päeva (National Coming Out Day) oktoobris peetakse ka oktoobris. Kapist väljatulek on ainulaadne sakrament, mida me kirikule pakume. Nagu armulaud, kus me anname Jeesusele tänu selle eest, et ta iseennast meile andis, võime me anda tänu neile, kes haavatavalt annavad end teistele kapist väljatuleku osaduses.\nKristuse osaduses ei ole kappe.\nAita meil leida oma hääl, Kristus Jeesus, et me võiksime ühineda sinu ihuga Jumalat kiites.\n‹ Osadus - 02. oktoober üles Osadus - 04. oktoober ›


Neli soovitust, kuidas valida endale õiged kõrvaklapid | Digigeenius\nNeli soovitust, kuidas valida endale õiged kõrvaklapid\nKõrvaklappide maailm on suur ja lai ning endale sobiva paari leidmine võib olla üsna keeruline. Kui soovid aga osta just oma vajadustele sobivad kõrvaklapid, siis tasub enne mõelda neile neljale aspektile.\n1. Mida sa kõrvaklappidega teed?\nEnne, kui jooksed uusi kõrvaklappe ostma, oleks mõistlik välja mõelda, mille jaoks neid kasutad. Kui soovid kõrvaklappe kanda trenni tehes, siis tasuks pigem kaaluda väikeste kõrvasiseste klappide ostmist. Kui plaanid klappe kasutada aga diivanil lesides muusika kuulamiseks, siis tuleks vaadata pigem suuremate ning parema helikvaliteediga mudelite poole.\nÜldine reegel on aga lihtne: kui plaanid palju liikuda, vali võimalikult väikesed ning kerged klapid. Kui aga soovid võimalikult head ning mugavat kasutuskogemust, siis tasub vaadata suuremate poole.\n2. Kui oluline on sinu jaoks mugavus?\nKui see on uute seadmete ostmisel esmatähtis, siis peaksid ka vaatama juhtmevabade kõrvaklappide poole. Need saab mugavalt kätte haarata, tööle panna ning muusikat kuulama hakata. Kui see ei ole aga sinu jaoks nii tähtis ning kaablid ei häiri, vaid pigem ei sooviks sa klappide laadimisega tegeleda, siis tasuks vaadata juhtmega mudelite poole.\n3. Kui palju soovid kulutada?\nSee on üks kõige olulisemaid külgi valikul, mille pead enda jaoks selgeks mõtlema. Kõrvaklappide hinnad kõiguvad seinast seina, kuid niisamuti kõigub nende kvaliteet ja võimalused.\nKui investeerid rohkem, saad ilmselt kvaliteetsemad ning parema helikvaliteediga seadmed. Kui otsustad aga soodsamate kasuks, tuleb tihtipeale leppida veidi kehvema tootega. Samuti ei tohi ära unustada riskifaktorit: kui oled minemas lennureisile ning soovid klappe lihtsalt korra aastas lennukis aja sisustamiseks, siis tasuks ilmselt vaadata odavamate klappide poole, kuna nende puhul pole nõnda kahju, kui need kogemata lennukisse unustad või välismaal minema jalutavad.\n4. Kas helikvaliteet või välimus?\nKõige “seksikamad” tooted pole alati parima helikvaliteediga. Enne ostu tasuks välja mõelda, kas ajad pigem taga stiilset välimust või parimat võimalikku helikvaliteeti. On üsna keeruline leida sellised kõrvaklapid, mis pakuvad samal ajal mõlemat, seega on oma soovide läbikaalumine vägagi oluline.\nVaata kõrvaklappide pakkumisi Klickist.\nMärksõnad: kõrvaklapid, soovitused


Üürikorter - kodu pangalaenuta - Äripäev\nÜürikorter - kodu pangalaenuta\nEelmine artikkel: Koduseid veekahjustusi saab ennetada niiskusvalveseadmega\nJärgmine artikkel: Uute eramute hinnatase on ühtlane\nKorteri üürihinna määravad asukoht, üldpinna suurus, seisukord ning möbleeritus.Üürhinda tõstavad kindlasti mööbli ja vajaliku kodutehnika olemasolu. On kliente, kes eelistavad täiesti tühja korterit, näiteks pere, kes ehitab endale maja, kelle endine korter on juba müüdud ning kes soovib elada maja valmimiseni üürikorteris. Selline pere vajabki tühja korterit, kuhu saaks vahepeal ladustada oma mööbli ja muud esemed.Noorte üürnike jaoks on aga parim korter selline, kus kõik vajaminev juba olemas. Viimasel ajal uurivad üürnikud ka üldisemaid tegureid nagu lähima kaupluse, bussipeatuse või lasteaia asukohta. Samuti on olulised auto parkimise võimalused, uuritakse garaaži olemasolu ning netiühendus on järjest enam suureks eeliseks.Loomulikult varieeruvad üürihinnad piirkonniti ning sõltuvalt korteri seisukorrast ja suurusest. Üürile lisanduvad tavaliselt kommunaalmaksed, millega üürilevõtja kindlasti arvestama peab. Lisaks sellele tuleb üürilevõtjal üldjuhul tasuda ka kinnisvarabüroole ühekordne vahendustasu, mille suuruseks on reeglina ühe kuu üürisumma, millele lisandub käibemaks.Viimasel ajal on suur osa üüriklientidest inimesed, kes on ostnud näiteks korteri valmimisjärgus elamus või kellel on käsil eramuehitus.Vaatamata soodsatele laenutingimustele, majanduse ning üldise elatustaseme kasvule, leidub alati elamispinda vajavaid inimesi, kes ei mahu ühel või teisel põhjusel laenusaajatele kehtestatud tingimuste alla. Või nad lihtsalt ei soovi omanikuks hakata, sest omandiga kaasneb ka rida kohustusi ja vastutusi.On neidki, keda hirmutab aastatepikkune võlakoorem või neid, kes pole veel otsustanud, millises piirkonnas ja millist elamispinda nad soetada soovivad. Ka neil puhkudel on lahenduseks üürikorter.Viimasel ajal moodustavad üüriklientidest suure osa inimesed, kes on ostnud näiteks korteri valmimisjärgus elamus või kellel on käsil eramuehitus. Sageli ollakse sunnitud oma senine elamispind enne uude kolimist ära müüma ning vahepealseks perioodiks on vajalik üürikorter.Paljud inimesed ostavad korteri peamiselt investeerimise eesmärgil. Selle väljaüürimine annab võimaluse hoida korteri jooksvad kommunaalkulud kontrolli all ning üldjuhul saada ka omanikutulu.Seoses korterite pideva hinnatõusuga on üürile antud korteri igakuine tootlus ehk korteri ostuhinna ja selle väljaüürimisest saadava tulu suhe suhteliselt väike. Seega teenib üüritulust rohkem siiski kinnisvara loodetavalt hinnatõusult, mille mõningast jätkumist võib lähiajaks veel ennustada.Endiselt on nii eestlaste kui ka välismaalaste hulgas populaarsed piirkonnad kesklinn, vanalinn, Kadriorg, aga ka Kristiine ning Põhja-Tallinna vanalinnapoolne osa. Kesklinna ja vanalinna eelistavad üldjuhul vähem hinnatundlikud kliendid. Nendeks on sageli ka lasteta inimesed, kelle töökoht on kesklinnas ja kes peavad oluliseks, et kõik eluks tarvilik oleks n-ö käe-jala juures.Üürikorteri puhul sõltub piirkonna valik suuresti inimese elustiilist, nõudmistest ning võimalustest. Olulise osa kesklinna ning vanalinna üürnikest moodustavad välismaalased, kes hindavad sealse elukeskkonna ainulaadsust ja väärtust ning on nõus selle eest ka maksma.Vanalinna korteri ostmist investeeringuna on lisaks välismaalastele viimastel aastatel hakanud kaaluma ka üha enam eestlasi. Vanalinna korteri kui investeeringu plussideks on piirkonna arhitektuuriline unikaalsus ja ajaloohõngulisus, kinnisvara väärtuse vastav tõusupotentsiaal ning pakkumiste vähesusest tingitud püsiv nõudlus. Üldjuhul soovivad eestlased soetada vanalinna pigem remonti vajavat korterit, et see oma maitse kohaselt renoveerida ning seeläbi säilitada ajaloolisus. Üldjuhul ostab eestlane korteri vanalinna väljaüürimise eesmärgil.Huvilisi üürikorterite vastu muudes piirkondades, äärelinnas ja magalarajoonides, on küllalt lai, siin on sageli klient ka veidi hinnatundlikum. Üpris suur nõudlus on näiteks Lasnamäe üürikorteritele, kus eeliseks kvaliteedi ja üürihinna tasakaal ning hea ühistranspordiühendus linnaga.Eelistatud on korterid uutes majades, renoveeritud korterid vanemates majades või üldisemalt heas seisukorras korterid. Remontimata, kehvas korras korterite osas puudub nõudlus täiesti. Nõutud on viimistletud korterid uutes majades, kus on praktilised ja kaasaegsed sisustuslahendused.Üürilepingut sõlmides tasuks erilist tähelepanu pöörata mitmele punktile, mille fikseerimine lepingus aitab vältida hilisemaid probleeme üürileandja ning üürniku vahel.Ülioluline on kontrollida isikuandmete õigsust. Üürnik peab kindlasti nõudma üürileandjalt üüritava elamispinna omandiõigust tõendavat dokumenti. Fikseerida tuleb ka üüritasu suurus ühes kuus ning loetleda kõik teenused, mille eest tuleb tasuda eraldi. Lisapunktina peaks märkima ära üüri tasumise korra - igakuise maksekuupäeva ning makseviisi.Oluline on määratleda üürilepingu pikkus. Viimasel ajal valitseb üüriturul suundumus lühemaajalistele üürisuhetele. Soovitav on fikseerida poolte võimalikud lisakohustused ja -õigused. Samuti tuleb poolte vahel kokku leppida üürilepingu lõpetamise korras ning vastav märge kindlasti lepingusse kanda.


Tuglas-seura | 150 aastat Eesti Üliõpilaste Seltsi asutamisest\nJulkaistu: 1. kes�kuuta 2020\nTartu ülikool oli asutatud 1632. aastal Rootsi kuninga käsul kohalike noormeeste jaoks ja tegutses vaheaegadega 1710. aastani, kui Venemaa vallutas Liivi- ja Eestimaa. Eestlasi selles ülikoolis ei õppinud, sest pärisorjast talupojal oli see peaaegu võimatu. Peaaegu, sest vähemalt ühe lätlase on ajaloolased rootsiaegse ülikooli tudengite seast siiski leidnud. Enamasti õppisid Tartus kohalikud baltisakslased, kuid palju oli rootslasi ja soomlasigi. Rootsiaegses Tartu ülikoolis, nn Academia Gustavianas, tegutsesid piirkondliku päritolu põhimõttel kokku tulnud üliõpilasorganisatsioonid, natsioonid. Kuni 1656. aastani, kui ülikool Tartus Vene-Rootsi sõja tõttu suleti, olid need salajased. Pärast ülikooli tegevuse jätkamist 1690. aastal olid natsioonid aga üliõpilaste organiseerimise ja järelevalve ametlik vorm nagu Rootsis ja Soomeski.\nTartu ülikool oli üks Liivimaa ja Eestimaa seisuste eesõigustest, mida tsaar Peeter I lubas austada kohaliku aadli ja linnadega 1710. aastal sõlmitud alistumislepingutega. Siiski avati ülikool uuesti alles 1802. aastal. Nüüd oli Tartu ülikool küll Vene keiserlik ülikool, aga kuni 19. sajandi viimase aastakümneni saksakeelne ja suure autonoomiaga. 1890. aastatel ülikool venestati. Tartu üliõpilaskond oli üsna rahvusvaheline. Baltisaksa aadli, linnakodanike ja haritlaste poegade kõrval õppis Tartus venelasi, kes algul olid enamasti Peterburi suurnike või haritlaste pojad. Venestusajal lubati Tartu ülikooli astuda vene õigeusu seminaride lõpetajatel, kes olid enamasti vene külapreestrite pojad ning keda ajuti oli ligi pool Tartu üliõpilastest. Palju oli poolakaid, kes tulid Tartusse pärast Poola ülestõusu 1830. aastate alguses, kui Varssavi ja Vilniuse ülikoolid suleti. Enamasti olid nad poola mõisaomanike pojad Kaunase ja Vilniuse kubermangust, tänasest Valgevenest ja ka Paremkalda-Ukrainast. Et Tartu ülikoolis oli (Helsingi kõrval) Venemaa ainus luteri usuteaduskond, õppisid siin ka poola luterlaste ja reformeeritud kiriku (kalvinistide) kirikuõpetajad. 19. sajandi teisel poolel leidsid tee Tartusse Bessaraabia (tänase Moldova), Musta mere äärsete ja Kaukaasia saksa kolonistide pojad, venestusajal ka grusiinlased ja armeenlased. 1880. aastatel hakkas kiiresti kasvama juudi üliõpilaste arv, sest esialgu Tartus Venemaa ülikoolides juutidele seatud numerus clausus ei kehtinud ja hiljemgi oli antisemitismi vähem. Oli soomlasigi, eriti Napoleoni sõdade ajastul, kui Vana-Soome mõnda aega Tartu õpperingkonda kuulus. Enamasti olid nad kirikuõpetajate ja kaupmeeste pojad Viiburi läänist ja Ingerimaalt.\n19. sajandi lõpus ja 20. sajandi alguses hakkas kasvama läti ja eesti üliõpilaste arv. Kui 19. sajandi esimesel poolel oli ülikooli pääsenud lätlane või eestlane noor mees, kelle erakordset andekust oli märganud mõni mõisaomanik või kirikuõpetaja, kes tema õpinguid toetas, siis 19. sajandi lõpul oli vähemalt ühe poja ülikooli saatmine jõukohane nii paremal järjel talupojale või algkooliõpetajale või ka väikepoodnikule, käsitöölisele või näiteks voorimehele. Linnalätlaste ja eestlaste puhul oli 19. sajandil veel tavaline, et nad saksastusid juba teises põlvkonnas ja eestlasteks end enam pidada ei tahtnud. Eestlane olla ei olnud auasi.\n1850. ja 1860. aastatel hakkasid asjad muutuma. 1857. aastal alustas Johann Voldemar Jannsen Pärnus esimese püsima jäänud eesti ajalehe Perno Postimees väljaandmist. 1862. aastal trükiti Kuopios eesti rahvuseepose „Kalevipoeg“ rahvaväljaanne, mille oli kokku pannud Friedrich Reinhold Kreutzwald. 1869. aastal peeti Tartus esimene eesti üldlaulupidu. Pärast üldlaulupidu, 1870. aastal kevadel, tulid Tartus kokku kaheksa eesti haritlast – üliõpilased Andreas Kurrikoff, Heinrich Rosenthal, Gustav Treffner, Hugo Treffner ja Martin Wühner, gümnaasiumiõpetajast usuteadlane Jakob Hurt ja kirikuõpetaja Wilhelm Eisenschmidt ning ajalehetoimetaja Johann Voldemar Jannsen, et eesti asjast rääkida ja „Kalevipoega“ uurida. Hiljem liitus veel eesti üliõpilasi ja Tartu eesti haritlasi. „Kalevipoja“ teksti selgitas kaaslastele Jakob Hurt, kelle huvialaks oli eesti rahvaluule ja selle kogumine (ta promoveeriti 1886. aastal Helsingis filosoofiadoktoriks). 7. aprilli, esimest „Kalevipoja õhtut“, peetaksegi EÜSi asutamispäevaks.\nEsialgu oli tegu haritlaste pühapäevaeestlusega. Keerulisemad jutud aeti endiselt saksa keeles, eesti teadusliku sõnavara loomine oli 19. sajandi lõpul ja 20. sajandi alguses üks EÜSi tegevusvaldkondi. 1880. aastate alguseks oli aga ülikoolis juba nii palju end eestlaseks pidavaid üliõpilasi, et eesti haritlaste kooskäimine oli üliõpilasorganisatsiooniks kasvamas. Tsaari-Venemaa oli politseiriik ja üliõpilaste mitteametlik, kuid organiseeritud kooskäimine võis tekitada pahandusi. Seda pidid silmas pidama ka eesti üliõpilased. 1881. aastal oli mõrvatud keiser Aleksander II, noorte haritlaste mässumeelsed salaühingud olid muutunud tõsiseks probleemiks.\n1881. aastal otsustati asutada eesti korporatsioon, mida omakeski kutsuti Vironia osakonnaks. Osakonnaks mõistagi Soome eeskujul. Sel ajal valitsesid Tartu üliõpilaskonda baltisaksa korporatsioonid, mis olid asutatud 1820. aastate alguses Saksamaa korporatsoonide eeskujul. Eesti-, Liivi- ja Kuramaalt pärit tudengitel olid vastavalt Estonia, Livonia ja Curonia ning Riia linna poistel Fraternitas Rigensis. Hiljem asutatutest jäid püsima veel Neobaltia (1879) ja Fraternitas Academica (1881). Ka poolakad olid asutanud Polonia ja venelased, õieti Venemaa sakslased, Ruthenia, kuid need jalgu alla ei saanud. Poolakad tegutsesid ligi 60 aastat põranda all (registreeriti seltsina 1886 ja korporatsoonina 1907), venelasi oli aga täisvereliseks korporatsioonieluks liiga vähe. Baltisaksa korporatsioonidesse kuulusid algul ka eestlased ja lätlased, nii olid Kreutzwald Estonia liige, hiljem keisri ihuarstiks tõusnud Philipp Karell isegi mõnda aega selle esimees; Hurt kuulus Livoniasse, vennad Treffnerid aga astusid ülikooli tulles Fraternitas Rigensise liikmeks. Erinevalt rootsi süsteemist, kus natsiooni või osakonda kuulumine oli kohustuslik, valisid korporatsioonid oma liikmed ise, kokku oli neid alla poole kõigist üliõpilastest. Baltisaksa korporatsioonide eestseisuste liikmed, nn Chargierte (korporatsiooni esimees, abiesimees ja sekretär) pidasid korra nädalas ühiskoosoleku (Chargiertenconvent, lühendatult Ch!C!) ja kehtestasid üliõpilasseaduse (allgemeiner Comment), mille rikkujaid karistas omavaheline kohus (Burschengericht). Omavaheliste tülide klaarimiseks oli aukohus. Igal korporatsioonil olid oma värvid, mida kanti lindi ja värvimütsina. Korporatsioonid legaliseeriti 1855. aastal, kui ülikool ja Vene haridusministeerium loovutasid kogu Tartu üliõpilaskonna siseasjade korraldamise Ch!C!-le kuuluvatele korporatsioonidele. Üliõpilasi, kes korporatsioonidesse ei kuulunud, nimetati metsikuteks (Wilde). Nemadki, sealhulgas läti ja eesti üliõpilased, venelased, poolakad, juudid jt, pidid alluma allgemeiner Commentile ja Ch!C! otsustele.\nLoomulikult oli auväärsem olla korporatsiooni liige, kanda avalikult värve ja öelda sõna sekka Ch!C! koosolekutel. Sellepärast ka lätlased (nemadki olid 1870. aasta veebruaris seltsi asutanud) ja eestlased korporatsiooni asutada tahtsidki. Lätlaste Lettonia võeti 1882. aastal Ch!C! liikmeks, kust see küll 1905. aasta revolutsiooni ajal välja astus. Eestlaste Vironia osakonnast asja ei saanud. Esiteks rahvuspoliitilistel põhjustel – Ch!C! ei tahtnud rahvuslikke üliõpilasorganisatsioone, Vironia asutajad aga rõhutasid oma rahvuslikkust, mida lätlased tegid vähem –, teiseks aga seetõttu, et eestlastel oli raske kokku saada korporatsiooni asutamiseks nõutud 30 meest. 1882. aastal lükati eestlaste taotlus lõplikult tagasi. 1883. aastal registreeris ülikooli rektor eestlaste organisatsiooni akadeemilise üliõpilasseltsina nime all Eesti Üliõpilaste Selts. Seltsi asutamiseks piisas rektori loast, selleks ei pidanud olema Ch!C! nõusolekut ega haridusministeeriumi kinnitust; kuid selts ei tohtinud avalikult värve kanda ja tema eestseisuse liikmed ei tohtinud osaleda Ch!C! nõupidamistel. 1890. aastal tehti veel kord katse korporatsiooni asutada – seekord nime all Fraternitas Viliensis –, saadi ka Ch!C! nõusolek, kuid nüüd ei lubanud seda ülikooli venestamist juhtiv õpperingkonna kuraator. Sellest alates tegutseb EÜS seltsina, mille tegevuses on aga alles hulk korporatsioonidele iseloomulikke jooni, sealhulgas lipp ja vapp.\nNimelt valisid Vironia osakonna asutajad 1881. aasta septembris asutatava korporatsiooni värvideks sinise, musta ja valge. Pärast korporatsiooniasutamise nurjumist pühitseti need 1884. aasta juunis Otepääl saladuskatte all EÜSi lipuks – sealne kirikuõpetaja Burchard Sperrlingk oli EÜSi liige. Sinimustvalgeid värvimütse ja -linte kanti seltsi ruumides ja kinnistel üritustel. 1905. aasta revolutsiooni ajast alates sai sinimustvalgest rahvuslipp ja 1920. aastate alguses kehtestas Riigikogu selle riigilipuks. Kuid EÜSi esimene, 1884. aastal pühitsetud lipp on alles ja Eesti Rahva Muuseumis vaatamiseks välja pandud.\n20. sajandi alguseks oli Tartu ülikoolis juba sadakond eesti tudengit. EÜS oli pühapäevaeestluse klubist kasvanud suureks üliõpilasseltsiks, kus teaduse ja eesti kultuuri viljelemise ning rahvuspoliitiliste küsimuste arutamise kõrval ei jäänud unarusse ka hoogne üliõpilaselu kõigi tema positiivsete ja negatiivsete pooltega. Avaldati EÜSi albumeid seltsi liikmete uurimuste ja muude kirjatöödega ning iga-aastast kalendrit „Sirvilauad“. 1902. aastal avati EÜSi oma maja tänasel Tõnissoni tänaval, kus EÜS tegutseb tänini (välja arvatud okupatsiooniaastad 1940–1988, kui üliõpilasorganisatsioonid olid keelatud). Seltsis oli palju liikmeid ja hulk eriarvamusi, mis 20. sajandi alguses enam ühe katuse alla ära ei mahtunud. Pärast 1905. aasta revolutsiooni viisid vastuolud osa liikmete lahkumiseni, kes asutasid korporatsiooni Fraternitas Estica (1907). Mõne aja pärast astus seltsist välja teine seltskond, kes asutas korporatsiooni Sakala (1909). Fraternitas Esticast eraldus 1913. aastal omakorda korporatsioon Ugala. Pärast Tartu ülikooli avamist 1919. aastal eestikeelse ülikoolina lahkus EÜSist mõniteist humanitaarsete huvidega üliõpilast, kes asutasid 1920. aastal üliõpilasseltsi EÜS Veljesto. Nemad võtsid liikmeks ka naisüliõpilasi – naised olid Tartu ülikooli lubatud 1915/1917. aastal.\nEnamikul eesti üliõpilasorganisatsioonidel on tihe side Helsingi ülikooli osakondadega. Esimesena sõlmis 1928. aastal sõpruslepingu EÜS, lepingupartneriks olid Etelä-Pohjalainen ja Pohjois-Pohjalainen Osakunta. Suhted jätkusid ka pärast II maailmasõda paguluses tegutsenud EÜSi koondustega, vaheajaga 1970. ja 1980. aastatel, kui ametlik Soome suhtlemist eesti pagulasorganisatsioonidega heaks ei kiitnud. EÜSi ja EPO sõpruslepingut jätkati juba aprillis 1989, PPOga järgmisel aastal, 1991. aastal lisandus EÜSi partnerite sekka ka kolmas Ostrobotnia osakond, Vasa Nation. Õieti on sõprussidemed peaaegu sama vanad kui EÜS ise: 1881. aastal, kui Suomen Kirjallisuuden Seura tähistas oma 50. aastapäeva, oli aukülaliste seas ka Vironia osakonna asutamise aegne EÜSi esimees Aleksander Mõttus.\nTäna on EÜSis ligi 1000 liiget, neist üks kolmandik väliskoondustes Rootsis, Kanadas, USAs ja Brüsselis. EÜSi 150. aastapäeva pidustused aprillis lükati pandeemia tõttu kehtestatud eriolukorra pärast edasi. Aprillis avaldati EÜSi XX album, Omniva (Eesti Post) andis välja postmargi koos esimese päeva ümbriku ja templiga. Ajalehtedes ilmusid asjakohased artiklid, Eesti televisioon näitas mitut dokumentaalfilmi. Aga pidu ei jää sellepärast veel pidamata.\nCarpe diem, nagu kõlab EÜSi vapikiri!\nJohann Voldemar Jannsen Pietari Suuri Andreas Kurrikoff Heinrich Rosenthal Gustav Treffner Hugo Treffner Martin Wühner Jakob Hurt Wilhelm Eisenschmidt Friedrich Reinhold Kreutzwald Aleksanteri II Philip Karell Toomas Hiio Aleksander Mõttus\nsubject Lue Psühhiaater Alo Jüriloo:\nsubject Lue Arkisto on kansan muisti