Postitas Anonüümne 16:44 2. Juun 2003\nSurra kirjutas: sellest saaks doktorihärra ka yhe vandenõu-teooria välja imeda\nPostitas Dister 17:04 2. Juun 2003\ndr Zoidberg kirjutas: Jah, teeme nii, et ma imen ühe vandenõu, aga Surra räägib meile kõigile ateisti maailmavaatest. Ja kui siis korralik Ateisti Käsiraamat on siin foorumis avaldatud, siis käib dr Zoidberg ka oma järjekordse teooria välja.\nEi. Ei tee nii.\nSurra on minu teada ikka lihtsurelik, käib niisama ringi ja on yhtlasi foorumi administraator ja yks suuremaid läbustajaid. Tema teooriad masse ei huvita. Ja ateism ning eurovisioonikorruptiivvandenõuwhateverteooriad on kaks eri asja ka. Aga Zoidbergi nägemused, vastuoksa, kes ta meil ju ilma klappideta maailma vaatab ja teiste jaoks arusaamatuid ning varjatud asju näeb ning mõistab, tema teooriad on need, mida me lugeda tahame .\nPoliitilised jõujooned tingivad karvaste loomade suurvõrku riputamise? Korrumpeerunud riigivalitsejad ajavad rahvale puru silma? Räägi meile sellest, õpetaja. What if today the war could be over... Isn't that worth fighting for? Isn't that worth dying for?\nPostitas Anonüümne 17:12 2. Juun 2003\nDister kirjutas: Ei. Ei tee nii.\nDister kirjutas: Aga Zoidbergi nägemused, vastuoksa, kes ta meil ju ilma klappideta maailma vaatab ja teiste jaoks arusaamatuid ning varjatud asju näeb ning mõistab, tema teooriad on need, mida me lugeda tahame .\n[dr Zoidberg pühib meeleliigutusest pisara silmanurgast ja ütleb:] Mu jünger! Ole mulle ustav ja anna truudusvanne ja ärgu olgu sul teisi Õpetajaid minu kõrval, sest mina olen sinu Õpetaja ja minu päralt on teadmine! Igavesest ajast igavesti! Rahuriik tuleb!\nPS Mis puutub vandenõuteooriatesse, siis üks hea lugu kondensaatoriärist oli viimases Võrgutaja raadiosaates http://www.er.ee/utoim/vorguta.ram\nPostitas Irve 22:33 2. Juun 2003\nDister kirjutas: Surra on minu teada ikka lihtsurelik, käib niisama ringi ja on yhtlasi foorumi administraator ja yks suuremaid läbustajaid. Tema teooriad masse ei huvita.\nTegelt mul on surra kohta välja käia üks intrigeeriv vandenõuteooria\nNimelt on ta üks Dragon.ee põhilisemaid algatajaid. (Ühtlasi on ta ta Selle Surra drägonilehe autor, millelt sai kunagi tirida asju millest me siin foorumis rääkidagi ei luba. Näete -- igipõline dissident)\nSurra tegi dragon.ee selleks, et tal oleks koht kus läbustada, reeglitest üle astuda, ebajärjepidev olla ja keegi ei saaks midagi kobiseda. Mõelge faktidele, analüüsige käitumist.\nPostitas oop 22:53 2. Juun 2003\nTegelikult on ylalviidatud lehekyljel tegemist fotodega.\nNeid on ainult kavalasti töödeldud ja kujutisi hästi koledaks tehtud, et me aru ei saaks.\nSamas ei ole seal kujutatud MITTE YHTKI KRABILIST!\nNii et kogu projekti taga on...kes?\nPostitas kage 9:05 3. Juun 2003\noop kirjutas: Samas ei ole seal kujutatud MITTE YHTKI KRABILIST!\nega jahh, staff hoiab tavaliselt ikka tahaplaanile ning oma pilte avalikult ei näita, aga paar tükki on õnnestunud siiski pildi peale saada\nViimati muutis kage, 20:17 9. Juun 2003, muudetud 1 kord kokku.\nPostitas surra 13:45 3. Juun 2003\naga Surra räägib meile kõigile ateisti maailmavaatest. Ja kui siis korralik Ateisti Käsiraamat on siin foorumis avaldatud, siis käib dr Zoidberg ka oma järjekordse teooria välja\nhumhum, midagi on kahe silma vahele jäänud.\nsõrakandja jäigi uskuma seda ateismi-teemat?\naga taome siis rauda edasi\n"Kui ateistlik jõud Goog on juudi rahva vastu, hakkab ta vihkama ka Iisraeli rahvast, mis on nii juutide kui kristluse häll. "\nhttp://www.neti.ee/cgi-bin/cache?query= ... level.html\nhttp://www.ekspress.ee/Arhiiv/2000/32/A ... soon1.html\nja lõpetuseks katkend:\n"Kokaiini tarvitamine võib põhjustada illusioone võimu omamisest, millele järgneb aga vääramatult hirmutunne. See võib viia paranoialiste ettekujutuste ja hallutsinatsioonideni. Taolise paranoia mõjul on paljud tarvitajad "löönud vastu", tekitades vigastusi süütutele ohvritele või põhjustanud koguni nende surma.\nKokaiin toob kaasa füüsilise ja vaimse olukorra teatava halvenemise, mida pole tähendatud opiaatide tarvitamise puhul."\nhttp://www.neti.ee/cgi-bin/cache?query= ... kaiin.html\nPostitas Anonüümne 14:54 3. Juun 2003\nSurra kirjutas: sõrakandja jäigi uskuma seda ateismi-teemat?\nUsku, teadagi, on raske kõigutada.\nAga nn vandenõuteooriate toetuseks olgu lisatud väike link Eesti Päevalehe 15.02.2003 artikliga Löö vastu ja kiiresti!\nToodud artikkel annab vaid õrnalt aimu, kuidas inimesed on mõjutatavad, aga ei selgita, kui karmilt seda veel tegelikult tehakse. Artikkel algab olupoliitiliselt, aga see on enne valmimisi ilmunud artikkel. Lugege ikka lõpuni.\nPostitas surra 15:47 3. Juun 2003\nnoh, seda infot teavad ju kõik.\npropaganda on põhjusmõtteliselt osa suurest reklaamindusest.\nja reklaam töötab ainult rumala massi baasil, ja ka rumal mass on muutunud/muutub ajaga targemaks.\n(inimene, kes viitsib mõelda, ostab ikkagi seda, mida tal vaja on)\nmidagi paranoiat tekitavat siin ju pole.\nmida aeg edasi, seda vähem suudetakse meediat ära osta või sellega manipuleerida.\ninfot tuleb liialt palju erinevatest aukudest, et seda saaks enam kontrolli all hoida.\nkus on aga need paranoikute välja mõeldud vandenõu-teooriad, doktor?\nanna aga tulla\nPostitas oop 16:55 3. Juun 2003\nMul on uni.\nSEE ON VANDENÕU!!! :X\nPostitas Anonüümne 18:22 3. Juun 2003\nSurra kirjutas: noh, seda infot teavad ju kõik.\nJulge väide! Olid sa ikka kuulnud spin doctor-itest? Tegu pole Heimar Lengi taoliste propagandistidega, vaid ikka oma ala professionaalidega.\nSurra kirjutas: ja reklaam töötab ainult rumala massi baasil, ja ka rumal mass on muutunud/muutub ajaga targemaks.\nJälle väga julged väited! Kas sind või mind või kedagi kolmandat saab pidada rumalaks massiks, kui sa või ma või keegi kolmas ostab poest Ariel-pesupulbrit. Pesu pesta on vaja. Reklaam on teinud oma töö selles mõttes, et väga palju uusi tulijaid turule ei pääse, mistõttu ongi põhiliselt valik Arieli ja mõne teise halvasti haiseva pesupulbri vahel. Kas tark inimene ostab mitte-Arieli vaid seetõttu, et mitte-Arieli ei reklaamita nii palju.\nJa kes on see rumal mass, kes muutub targemaks? Rumal mass sööb alati käibetõdesid. Kui muutub käibetõeks see, et reklaam on rumalatele, aga meie ju ometi ei ole rumalad, siis on lihtsalt selline käibetõde, rumala massi arukus sellest ei kasva.\nJällegi üsna naiivne seisukoht. Räägiks Eesti kontekstis. Meedia on juba ammu ära ostetud. Ajakirjanikud ise tsenseerivad iseendid, et ametikoht oleks soe ja püsiks kaua tuharate all. Toimetustes on välja kujunenud nö üldine-avalik arvamus. Kes selle vastu eksib, seda vaadatakse nagunii kui pidalitõbist. Ja kaua sa ikka kollektiivis töötad, kus kolleegid viltu vaatavad. (No alati on mõningaid erandeid, nagu Kivirähk vms – sest nad on ju kunstnikud, naljahambad, natuke imelikud või kummalised – neile võib ju ikka andeks anda. )\nKapitalistlik ühiskond. Papp on põhiline. Pere tahab toita. Sõpradega tahaks ka murul istuda...\nInfotulv eri aukudest... Iraagi sõja kajastamine näitas, kuidas sellega on. Ameeriklased saatsid mingeid teiste riikide ajakirjanikke sõjakoldest välja, osa asju lihtsalt ei lastudki kajastada. CNN muutub hooti vaid Ameerika siseuudistejaamaks või Ameerika Hääleks, mis kajastab Ameerika Ühendriikide valitsuse vaateid. Nii oli see peale 11.09.2001, nii oli see Afganistani sõja ajal... Iraagi sõda oli ju puhas teleshow.\nSurra kirjutas: kus on aga need paranoikute välja mõeldud vandenõu-teooriad, doktor?\nMeeleldi laseks tulla, aga tahaks enne ikka Ateisti Käsiraamatut lugeda.\nOma versiooni Afganistani sõja kohta juba kuskil teemas esitasin. Väga lühidalt öelduna keeldus Taliban USA-l lubamast Kaspia mere naftajuhet ehitada läbi Afganistani. Kuna Palestiina-Iisraeli konflikt oli haripunktis, siis osavad SPIN DOCTOR-id mõtlesid välja, et Afganistani sõda kujuteldava vaenlase tabamise nimel peaks mõneks ajaks tähelepanu juudiriigilt hajutama. Kuna Afganistani käes oli 90% maailma oopiumiturust, siis sai ühtlasi ka selles küsimuses natuke asju sättida. Võimule upitati nukuvalitsus, kes juba paari kuu möödudes andis USA-le loa ehitada naftajuhe ning jäi ootama lubatud miljardeid. Tänaseks on Afganistanis reaalne võim endiselt suguharude sõjapealike käes, riik endiselt varemetes, miljardid endiselt saamata... Iraagile on kah lubatud kõvasti välisabi... Iraak on kah varemetes... Ainus põhjus, miks Iraaki võibolla USA ehituskompaniid kohale sõidavad, on nafta. Afganistanil pole aga midagi pakkuda... peale oopiumi, muidugi.\nPostitas surra 18:30 3. Juun 2003\nneed on ju kõigile teada-tuntud tõed.\nkõik teavad, et tegelased ainult naftat nillivad.\nkõik teavad, aga keegi ei julge midagi teha.\nmida sina teed või teinud oled? kas lähed paned käe ette?\nmeediaga on nii, et kes maksab, tellib ka muusika (see pole ainult ju seal, see on kõikjal).\nsaa rikkaks, tee endale meediakontsern ja lase sellist infot, mis sulle meeldib. mis sa virised\nvõi kui juba virised, siis miks ma pole näinud su artikleid minutis ja miks pole sa tõstatanud yhtegi asja tom.riik.ee-s või miks sa pole korraldanud protesti-aktsioone?\naga ma arvan, et kui sa endale meediakontserni lõpuks teed, siis räägid sa juba teist juttu seda, mis on sinule kasulik.\n(sest sa oled siis juba ise "ärimees")\nja kui palju on eesti ajakirjanikud kinni makstud tegelikult (sul ju fakte pole selle kohta), võiks meile räägida Aeg.\nps heimar lenk on meie yx suuremaid "spin Doctoreid" meil pole veel erilist praktikat olnud ju, kuidas see käib, aga eks meil alles õpitakse\nPostitas Dister 18:36 3. Juun 2003\nSurra kirjutas: ja kui palju on eesti ajakirjanikud kinni makstud tegelikult (sul ju fakte pole selle kohta), võiks meile räägida Aeg.\nVot sellega olen ma nõus. Ajakirjanduse hetkeolukorrast tahan ma kuulda ajakirjaniku käest, Talibani sõjamotiive las räägib mulle Talibani võitleja ja Eurovisioonist kasvõi Juhan Paadam. USA sõja-ajenditest rääkimata. Piisavalt olen ma oma aega raisanud mitte-kellegite spekulatsioone kuulates.\nAga see jälle on ikke ysna rumal jutt. Sama hästi võib keegi väita, et teda ei mõjuta yheksaga lõppevad hinnad. Või et ta oskab lennata.\nPostitas surra 18:38 3. Juun 2003\nSama hästi võib keegi väita, et teda ei mõjuta yheksaga lõppevad hinnad. Või et ta oskab lennata.\nma teen täpsustuse : inimesed "ostavad". selle all mõtlesin, millist osa nad meedia jutust usuvad, millist osa mitte.\nkui palju suudavad nad ise kaasa mõelda.\nPostitas Anonüümne 19:26 3. Juun 2003\nEeh! Eeh! Eeh!!!\nSurra kirjutas: meediaga on nii, et kes maksab, tellib ka muusika (see pole ainult ju seal, see on kõikjal).\nMida sa siis nüüd järgmiseks väidad?\nSurra kirjutas: saa rikkaks, tee endale meediakontsern ja lase sellist infot, mis sulle meeldib. mis sa virised\nKüsimus pole ju üldse mitte virisemises, vaid tegelikkust varjavate kardinate eestärarebimiskatsetes. Ja seni kui Surra vastuolulisi väiteid väidab või Dister vaid naerab (loe: röhitseb), on see puhtalt kardinate eeshoidmiseprotest. Sellest saan muidugi aru, et mõni inimene saab Z Doctor-i artiklitest allergia ja mõni läheb manalateed, aga selle väikese foorumikommuuni sees pole see teabkuisuur kadu.\nMiks ma ei lähe loosungite lehvides protestimarsile? Iraagi sõja eel käisid inimesed üle maailma loosungitega – ja mida see muutis. Tegelikud otsused sünnivad kusagil mujal (loe: kabinettides, lõunalaudades, magamistubades jne) kui tänavatel. Ja need on nõrgad riigijuhid, kes lasevad tänaval karjujatel enda tegevust mõjutada. MOTT\nPS Dister, sa ära raiska oma aega mitte-kellegite spekulatsioone kuulates! Ära loe lumpeni teksti! Sina oled ju kõrgintelligent! Ja ü-tähte kirjutad sa äraütlemata originaalselt. Võin sulle priva teel õpetada ks-tähekombinatsiooni lühemalt kirjutama.\nPPS Mõnes mõttes on Surral muidugi õigus, et meediat on üha raskem ära osta, sest äraostmiseks läheb vaja üha suuremaid summasid – ja suurte summade ligi on juurdepääs vaid valitutel (huvigruppidel). Ja seda enam on meedia väga kitsa ringkonna kontrolli all.\nPPPS Kas Saksamaa ja Prantsusmaa olid patriotismist või rahuarmastusest Iraagi sõja vastu? Naiivne arvamus! Suures osas oli nafta müügitehinguid hakatud tegema eurodes (varem oli asi kindlalt dollari käes). Ei saanud ju niisama rahulikult pealt vaadata, kui armee taas dollari kehtestab. (Aga ikka vaadati seda pealt.) Mida arvate nüüd Saksamaast või Prantsusmaast, kui nende riikide juhid telekaamerate ees Ameerika presidenti innukalt patsutavad ja Bush sama innukalt eurooplasi vastu patsutab. Kas suur sõprus jälle tagasi ja kõik olnu on ununenud? Dister võib kirjutada kirja neile patsutajatele, ootaks ära, äkki saab mingi vastusegi – see peaks ju kõige vahetum olema!\nPPPPS Disterile olgu siis ennustus toodud, et hiljemalt 2 aasta jooksul tulevad Eestis avalikuks nn eurorahade jagamisel esimesed suuremad korruptsiooniskandaalid (kuna Eestis korruptsiooni mõistet karistusseadustikus ei ole, pole sest muidugi hullu). Sama ajavahemiku jooksul värahtab Euroopa misiganiskõigekõrgemaltasemeljuhtivorganites korruptsioonigavahelejäänutesuhtes avalikustamislaine, kus suur hulk nn euroametnikke välja vahetatakse (võib olla ka lavastatud). Ühtlasi saavad mõned Eesti nn juhtivad euroametnikud analoogsete süüdistuste osaliseks, aga nad pestakse kenasti puhtaks – ringkaitse töötab meie väikeses ühiskonnas korralikult.\nPPPPPS Surra, ära aja kitiinelaja juhet kokku! Näed, milliseid sõnavärde hakkab tekkima!\nPPPPPPS Dister, sa pane end euroametnikuks kirja. Siis hakkab õiget teavet ka saama.


See on rändamine ja otsimine, küsimine ja nõudmine ning samas julgus vaadata vastuste saamiseks ka iseenda sisse. See on ajas ja iseendas kulgemine, mis samal ajal pole muud kui üksikute paigalseisude summa. Korduvalt Eesti parimaks naiskooriks valitud ning Eesti Kooriühingu poolt 2019. aasta koori tiitliga pärjatud Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor tähistab oma 75. sünnipäeva juubelikontserdiga "Pöördumine", mis ühendab endas koorimuusika, luule ja kaasaegse keskkonna. Kontserdi jaoks tellis naiskoor põnevat uudisloomingut noortelt eesti heliloojatelt, kus väljendub heliloojate käsitlus pöördumisest, ent repertuaarist ei puudu ka juba tuntud ning naiskoorimuusika klassikasse kuuluvad teosed. Kontsertetenduse lavastaja on pikaaegne Estonia teatri näitejuht ning nüüd aktiivselt Tartus tegutsev Kati Kivitar. Teksti, mis mõtestab „pöördumise“ teemat ning seob laulud ühtseks tervikuks, on spetsiaalselt meile kirjutanud luuletaja Triin Soomets. 18. aprillil kell 18 Tartu Kammivabriku tehasehoones (Teguri 28a) Tartu Ülikooli Akadeemiline Naiskoor, dirigent Triin Koch Lavastaja Kati Kivitar Luuleteksti autor Triin Soomets Kontserdipiletid on müügil Piletimaailmas kuni 17. aprillini hinnaga 15/12 €, kontserdipäeval koha peal hinnaga 20/15 €. Sülelastele on sissepääs kontserdile tasuta. Lisaks tähistatakse juubelit vilistlasõhtu ja juubelipeoga. - Vilistlasõhtu kõikidele naiskoori vilistlastele toimub 17. aprill kell 19 Tartu Kammivabriku tehasehoones (Teguri 28a). - Juubelipidu toimub 18. aprillil pärast kontserti Tartu Kammivabriku klubihoones (Teguri 26). Peole on oodatud kõik naiskoori sõbrad! Ühe ürituse pääsme hind on kuni 22. märtsini 15 €, alates 23. märtsist 20 €. Lisainfo ja soetamine: piletid@naiskoor.ee (Saskia) Aitäh toetajatele: Tartu linn, Eesti Kultuurkapital, Tartu Üliõpilasmaja Local servers are great, so good hosts are all similar, that other customers were happy with top UK website host ideas


Kommentaarid: PAHANE EMA: lapsed on ülekaalulised, aga koolis müüakse ikka saiakesi ja šokolaadi\nPAHANE EMA: lapsed on ülekaalulised, aga koolis müüakse ikka saiakesi ja šokolaadi\nka lapsevanem/ 5. oktoober 2019 10:04\nKui lapsed on ülekaalulised ,siis peavad vanemad ise lastega tegelema,aga mitte kurtma mida müüakse koolis\nema/ 4. aprill 2019 15:28\nlapsega rääkimine on tore küll, aga ahvatluste jõud on sageli tugevam , kui emme hommikused noomitussõnad!\nmagusasõber/ 4. aprill 2019 15:26\nMeil ei olnud koolis puhvetit ja tegelikult polnudki vaja, sööklast sai ju kõhu täis. Täielikult vastutustundetu on müüa mingit rasvarikast ja töödeldud sodi noortele kasvavatele inimestele..kellel alles kujuneb tahtejõud ja toidu-distsipliin, miks neile tehakse "halb tee " nii lihtsaks ? Kooliharidus on kohustuslik,,tundub , et sellega kaasas käiv "prügisöömine" on samuti.\n30. märts 2019 18:08\nKooli ei pea olema vangla!! Rääkige oma lastega siis sellest mitte ärge oodake, et kõik ette ja taha ära tehakse!\nrrr/ 30. märts 2019 07:08\nAsi pole kooli kohvikutes. Lapsed lihtsalt ei liigu, sporti ei tee, vahetunnis istuvad aknalaual ja näpivad telefoni jne..........\nostetakse siis/ 30. märts 2019 05:19\nkui on raha. kui taskuraha pole siis söövad suurima heameelega koolitoitu.\nSemjonovile/ 29. märts 2019 23:18\nMa tean kooli, kus on nii: lapsevanem lunastab 10 euro eest lapsele 50-s ja 1-eurosed kupongid. Kui koolipäev pikem, saab laps nende eest lunastada koolisööklas valmis pandud tervislikud eined: puuvili+jogurt; kohupiim+võileib; salat+võileib vms. Laps ei pea rahaga toimetama, ei teki järjekorda ja väike nälg saab kustutatud. Ma tean väga hästi, millest räägin... gastro-enteroloogid teavad väita, et kaasajal on 15-aastaste mao limaskest sama kahjustatud kui 20 a tagasi 60-aastaste magudest seestpoolt nähtu. Hoopis see peaks meid muretsema panema. Eestis on moodi läinud arvamine, mitte teadmine!\nSemjonov/ 29. märts 2019 22:56\nNimi on sul õige - Eemalseisja. Oled asjast kauge inimene. Lastekasvatamine on vanemate töö, mitte kellegi teise. Riigisäädus (eriti nõme sõna) ei peagi koduseinte vahele tulema elu reguleerima. Aastatuhended on inimesed hakkama saanud. Teadlikult tuleb last suunata ikka lapsevanemal.\nEemalseisja/ 29. märts 2019 20:40\nToo ema muretseb õige asja pärast. Lapsepõlves kujunevad välja nö maitseharjumused ja lasteasutused on ainukesed kohad, kus saab neid teadlikult suunata. Seepärast ei peakski koolis olema mingeid saiakestega puhveteid! Mida igaühe kodus süüakse, vaat sinna nö riigisäädus ei sekku.\nvanaema/ 29. märts 2019 16:18\nKui lapsed on ülekaalulised, siis peaks vanemad ise kõigepealt peeglisse vaatama.\nLiisa/ 29. märts 2019 15:36\nMinu 1500-lapselises koolis küll puhvetit polnud.\nasd/ 29. märts 2019 14:39\nÜkspäev kuulsin, kuidas üks ema oma lapsele, kes bussis tahtis küpsist süüa kenasti seletas, et pole ilus teiste ees süüa, äkki neil on kõhud tühjad ja neil on ebamuhav vaadata, kuidas sina sööd. Nii armas minu arust :D\n:) / 29. märts 2019 14:24\nNii, järelikult tuleb nende müümine ka poes ära keelata :) lapsevanem ei suuda ju last ohjeldada. Ega kool ju maiuse ostmiseks raha anna, ikka vanemad. Hea enda saamatuse ja tegematuses kooli ja kohvikut süüdistada :)\nJ/ 29. märts 2019 13:23\nEks kõik algab ikka kodust. Kui palju need lapsed siis seda saia ja šokolaadi endale sisse uhavad, pigem ikka vähene liigutamine. Kui jala ei käi ei saa ka taskuraha ja seega ka ostud olematud. Miks peab lapsi autoga kooli vedama kui kool asub 1-2 km kaugusel. Paras maa jala käia, siis ka kehakaaluga vähem probleeme.\nJJ/ 29. märts 2019 13:19\nKuna kommentaarium on piiratud mahuga, lisan eelmisele Kui enne oli lastel rohkem reaalsust, ruumi ja ka vabadust rohkem, siis mida aeg edasi, seda rohkem piiratakse seda "ruumi-vabadust", jäänud ainult kodu-auto-kool-auto-huviring-auto-kodu-käsud-keelud-(laste)õigused(mis tegelikult ruineerib lapsi rohkem kui arvata võib) ja lapsel polegi mujal olla kui virtuaalses keskkonnas ning oma stressi leevendada rämpstoiduga. Ka enamuse majanduslik olukord soodustab ülekaalulisust ja mitte ainult lastel.\nvaene ema!/ 29. märts 2019 12:47\npalju sa lastega koos aega veedad ja palju pappi annad!Eks kala hakkab.........\nModeraator!/ 29. märts 2019 12:32\nMis sul viga on? Kirjutasin ju, mida tean.\nRäpstoit/ 29. märts 2019 12:31\non toit, mida palju sisse aetakse ja ei kavatsetagi kaloreid värskes õhus ja füüsilist tehes maha laadida. Eraldi toiduainetest pole vaja rämpsust kirjutada. Kõik ained on vajalikud. Ainult mõistust peab olema.\nVanaisa/ 29. märts 2019 12:20\nAbitu ema kurtmine! Kui ikka ei taha, et lapsed saia ja limonaadi sööks, siis tuleb neile selgeks teha, et seda ei osteta. Aga vägisi see võimalus ka teistelt lastelt ära võtta!!! No kuulge, kui see pole võõraste laste ahistamine, mis see siis on? Koolides on alati oma puhvet olnud, kust saiakesi, pirukaid, piima ja limonaadi sai osta. Oli siis, kui mina olin koolipoiss ja ka siis, kui minu lapsed koolis käisid. Küll on ikka mõnel soov teiste lapsi utsitada, õpetada ja vaimselt vägistada!\nRAA/ 29. märts 2019 12:10\nOluline polegi ülekaal vaid selline toit iga päev pole tervislik.Teiseks saab see lapsele harjumuseks ja lõpuks on ikkagi ülekaaluline.Ei aetud omal ajal neid saiakesi iga päev ikkagi näost sisse.\nPipi/ 29. märts 2019 12:07\nKohila Gümnaasiumis on ka rämpstoiduautomaat!!!\nõige/ 29. märts 2019 12:06\npange alko ja suitsud ka müüki.\n29. märts 2019 12:05\nSaiake ja sokolaad polegi kõige hulle.Ma arvan,et rämpstoit on hullem.Laste lemmikud on kartulikrõpsud,coca cola,hamburgerid.\nM-M/ 29. märts 2019 11:59\nJust, ma ka leian et ühistranspordis pole sünnis süüa. Eriti, kui veel mingeid kohupiimasid või jogurteid sööma hakatakse, muust krõbisevast rääkimata.\nToriseja/ 29. märts 2019 11:52\nMüüakse ... Vat, m ü ü a saab ainult seda, mida o s t e t a k s e !\nJJ/ 29. märts 2019 11:51\n50tatel polnud ka (Tartu 3kk) koolisööki, puhvetist sai tasuta teed ja osta rasvas küpsetatud moosi-lihapirukaid. Kes ostis, kes võttis kodunt söödava kaasa. Hobiringidesse sõiduks (tantsutund Kastani tn, ratsabaas Tähtveres) antud kopikad sai ikka kulutatud kas jäätise, tropsi või sidrunisaiakese peale ja kõmbitud jala. Aga eks see oli aeg, mil lastel lihtsalt polnud aega paksuks minna. Tunnen praegustele lastele kaasa, maailm on muutunud masina- ja internetikeskseks, ohtlikuks ja stressi teekitavaks, see on tänapäeva lapsed aheldanud. Ka enamus toidust sisaldab aineid, mis ajavad rasvuma.\ndj me/ 29. märts 2019 11:36\nTäiesti nõus. Tartus Miina Härma Gümn juures asub r-kiosk, pidevalt seal lastesabad ostmas krõpse, limonaadi, roosasid maasikakommikesi. Ega peagi paksuks minema, palju hullem, kuidas need näksid laste hammastele mõjuvad ning normaalse toidu tarbimist vähendavad. Enda lapsed käivad õnneks koolis, kus selline ahvatlev puhvet puudub ning lähim pood, putka või kiosk asub ka piisavalt kaugel, et vahetunni ajal ära jõuaks käia.\nkohe ilmub kuskil vasakäärmuslikus meedias (delh!vi, pm, epl) artikkel/ 29. märts 2019 11:31\net putin süüdi... või siis ekre süüdi... ei helmed süüdi.\nsaamatu ema ütleks mina sellele pahandajale/ 29. märts 2019 11:29\nkoolis süüakse üks kord, kodus skõik ülejäänud korrad. Ära anna kodus siis paksendavat toitu, tee midagi tervislikku!\nR. Tartust/ 29. märts 2019 11:22\nLapsed ei kasuta koolilõunaks mõeldud toetust koolilõuna ostmisele, vaid ostavad selle toetussumma eest hulga saiakesi ja maksavad sinna kopikad peale, et rohkem saada ja koolilõunat mitte teha. näen seda igapäevaselt. poistel 5-10 saiakest igapäevaselt, pole ime\nKus siin on sõim, vanaema? / 29. märts 2019 11:11\nOled küll rumal\nVahvel/ 29. märts 2019 11:08\nEi ole saiakestele ja šokolaadil viga midagi, kui seda ka kodus lisaks ei söö.\n29. märts 2019 11:04\nPahasele emale soovitan peeglisse vaadata. Me olime teismelised üheksakümnedatel. Sõime ka saiakesi ja soksi. Aga samas liikusime palju. Ise kooli ja koolist koju. Õhtul trenni ja trennist koju. Õppisime ja läksime veel sõpradega linna platsidele mängima/hulkuma. Polnud meist keegi paks. Pole tänaseni. Viska oma lastelt telefonid ja arvutid käest. Las liiguvad. Pole sul lapsed jämedad ka\nOlengi Kallis lugeja!/ 29. märts 2019 11:04\nMiks peaks sulgema mõne lapse (lapsevanema) pärast kooli kohvik? Kõik lapsed ei ole ülekaalulised. Sulgeks siis kõik laste teele ette jäävad kohvikud, kauplused? Laps oskab teisi kohvikuid, kauplusi leida. Või teeks lapsevanem endale selgeks, kui arutu artikli ta kirjutas?\nvana ja tark/ 29. märts 2019 11:03\nsöövad need lapsekesed küll õudseid asju, mida eriti" ilus "vaadata bussis, kus söömine täiesti lubamatu, aga niikui maha istuvad, siis magusid jooke, jubedaid nn shokolaadilaadseid batoone ja jubedaid saiakesi sõõma hakkavad..esiteks võik skodus rääkida, et ühistranspordis EI SÖÖDA ÜLDSE! ja mida nad sisse söövad, võiks vanemad ka uurida!\nKui vanaema küpsetab pirukat 7 korda nädalas siis see ongi probleem. Kaks korda kuus vanaemal külas / 29. märts 2019 11:00\njuga/ 29. märts 2019 11:00\nTänaval müüakse narkot ka, aga ma ei osta seda. No ja kui laps sööbki vahel ära saiakese või shokolaadi, siis see teda nüüd küll paksemaks ei tee. Iseasi muidugi, kui ta iga päev 6 saiakest sööb. Aga ka siin ei ole süüdi müüa, vaid kodu.\nwww/ 29. märts 2019 10:55\nMis vahe? Need latsekesed niigi pärast koolipäeva kolavad kauplustes ja poodides, nosides magusat ja krabisevat.\nKodus/ 29. märts 2019 10:50\nMis kodus toimub? Kodus vanemad eeskujuks!\nVanaema, kes küpsetab ka lehttaigna pirukaid/ 29. märts 2019 10:44\nAga kes sind sunnib pirukat sööma? Ja kes annab sulle õiguse pirukasööjat rumalaks sõimata? Äkki vabandate siin avalikult?\nSemjonov/ 29. märts 2019 10:44\nJälle üks hädaldaja, kes on jätnud koduse kasvatuse tegemata ja nüüd on kõik teised süüdi, et võsukesed magusat söövad. Näita ise kodus eeskuju. Lapsed on kodu peegel.\nLapsevanem/ 29. märts 2019 10:42\nMina arvan, et see on siiski iga lapsevanema enda isiklik asi, mida ta lapsele lubab ja mida mitte. Artikli autor keelaku oma lapsel saia-sokolaadi ostmine, minu laps jätku rahule. Ja alustuseks see ANN näidaku meile uuringut, kus need ülekaalulised siis on? Kuidas artikli kirjutaja võtab endale õiguse sellist solvavat üldistust teiste laste kohta teha???\nLapsevanem/ 29. märts 2019 10:36\nLaps käitub nagu Putin. Ta teab et vanem on pehmo ja annab järele, annab midagi "head". Kõiges on süüdi vanem. mitte laps.\nLugeja/ 29. märts 2019 10:33\nTean lapse lasteaias last kes sööke ei söö sest ema tuleb 16:30 lehttainapirukatega. Ema on rumal kuid mis teha.


Kategooria muinasaeg - 2 õppematerjali\nAjalugu >> Muinasaeg\nKuidas jaotatakse ajalugu? • Vanaaeg – 3000eKr-5 saj pKr (476, Lääne-Rooma langus) • Keskaeg – 5-1617 saj (145314921517) Pütsantsi langus, Ameerika reformatsioon Saksamaal • Uusaeg 16-20 saj algus I MS 1914-1918, poliitilise korralduse uuesti ülesehitamine 1901 – viktoriaanliku ajastu lõpp 1871 – Saksamaa keisririik • Uusim aeglähiajalugu – 20 saj…… 2. Kuidas jaguneb muinasaeg? • Kiviaeg ü Vanem kiviaeg e pale...\nMuinasaeg - Keskkool\nMis on ajalugu? Ajalugu on minevikus toimunud sündmused, mis on kirja pandud. Ajalooteadus uurib inimkonna ajalugu alates inimese kujunemisest ja lõpetades tänapäeva sündmustega. Ajalugu on humanitaarteadus, sest uurib inimesega seounduvat. Selle harud on arheoloogia ja etnoloogia. 2. M...


Ebersburg Puhkemajad ja majutuskohad - Hessen, Saksamaa | Airbnb\nPuhkemajad asukohas Ebersburg\nParima hinnanguga puhkemajad asukohas Ebersburg\nKorteri idüll. Asukoht,lähedus Fulda + RhönTere tulemast meie ökoloogiliselt ehitatud puitmajja. Suurepärane korter sep. Sissepääs, suur puidust terrass, aiamööbel + grill, jalgratta garaaž. Külapood, kohvik pagari ja lihunikuga, ilusad matka- ja jalgrattarajad esiuksest tagavad lõõgastava viibimise. Kiirteeühendus A7 + A66 Tammepesa 5 km raadiuses Jalgrattatee 100 m Raudteejaam 1 km, rong jalgrattasõiduga Fulda 13 km Gersfeld 14 km Guckaisee 12 km\nPopulaarsed mugavused linna Ebersburg puhkemajades\nMuud toredad puhkemajad asukohas Ebersburg\nGroßzügige Ferienwohnung 110qm auf Pferdehof\nDas Tor zur Rhön (Ferienwohnung) Künzell bei Fulda


Luitekass – Vikipeedia\n5 Paljunemine ja eluring\nLuitekassi levilaks on Aasia ja Aafrika kõrbed. Ta elab paikades, kus on liiga kuum ja kuiv isegi aafrika metskassi jaoks: Sahara kõrb, Araabia kõrb ning Iraani ja Pakistani kõrbed.\nLuitekassi kirjeldas esimesena Victor Loche aastal 1858, kes nimetas ta Felis margarita'ks Jean Auguste Margueritte'i järgi, kes juhtis ekspeditsiooni, mille käigus luitekass avastati.\nLuitekass on võrdlemisi väike ja jässakas kass lühikeste jalgade, pika saba ja suurte teravatipuliste kõrvadega. Ta kere on 39–57 cm pikk; saba pikkus on 23–31 cm. Loom kaalub 1,4–3,4 kg. Pea on lai ja kõrvad paiknevad nii, et ta suudab need horisontaalselt peaga ühele joonele suruda või isegi allapoole suunata.\nKarva värvus on üle suurema osa kehast kahvatu liivakollane kahkjate triipudega, mis on mõnikord raskesti nähtavad. Kõhu ja lõua alt on karv valge. Enamasti on triibud tugevamad Aafrika alamliigil.\nJalgadel ja sabal on mustad vöödid ja üle põskede on punakad jooned, mis algavad silmade välisnurkades. Talvel võib karvkate olla väga paks ja iga karv võib olla kuni 5,1 cm pikk.\nLuitekassil on varvaste vahel pikad karvad. Need moodustavad käpapadjanditele aluse, mis aitab kaitsta neid kõrvetada saamast, kui kass liigub üle kuuma liiva. Tagajalgadel on küünised väikesed ja tömbid, kombineeritud käpapadjandeid katva karvaga aitavad nad looma jäljed segaseks ja raskesti nähtavaks teha.\nSilmad on suured ja värvilt rohekaskollased, nina on must. Silmade limaskest on must. Koos suurte kõrvadega on ka kuulmisbullad ebatavaliselt suured, andes kassile võimsa kuulmismeele, ilmselt, et aidata tal kuulda liiva seest kostvaid vibratsioone. Sarnaseid kohandumisi võib leida ka teistel kõrbeloomadel, näiteks fennek.\nNagu nimigi viitab, elavad luitekassid ainult kuivades ja liivastes kõrbetes ja liivaluidetel. Nad eelistavad tasast maastikku hõreda taimestikuga ja väldivad väga lagedaid kohti, kus toitu ei leidu. Nad võivad ellu jääda temperatuurides −5 °C kuni 52 °C. Ekstreemsetes ilmaoludes peituvad nad urgudesse. Kuigi nad joovad, kui vesi on saadaval, on nad suutelised ellu jääma ka ainult oma toidust tuleva vedeliku peal.\nVäljaspool paaritumishooaega elavad luitekassid üksikult. Nad elavad urgudes, kasutades enamasti mahajäetud rebase- või okasseaurge või suurendades liivahiirte või teiste näriliste kaevatud urge. Luitekassi urg on tavaliselt sirge, ühe sissepääsuga ja kuni 3 meetrit pikk. Luitekass väljub urust pärast videvikku, et jahtida närilisi, sisalikke, linde ja putukaid. Nad hiilivad maa lähedal ja kasutavad igasugust saadaolevat katet. et end kaitsta. Oma suurte kõrvadega kuulatavad nad saaki ning hakkavad kiiresti kaevama, kui seda maa all kuulevad. Kuna luitekass omandab endale tarviliku veekoguse saagi söömisest, püsib ta enamasti veekogudest eemal, et end teiste kiskjate eest kaitsta.\nLuitekassid kogunevad salkadesse ainult paaritumiseks, seega on nende loendamine keeruline ülesanne. Tundub siiski, et nende arvukus on Araabia kõrbes kahanenud, kuna nende saak väheneb. Luitekassid võivad öö jooksul saagiotsinguil liikuda 5–10 kilomeetrit, kuid erinevalt enamikust kassidest ei kaitse nad oma territooriumi ja võivad isegi kordamööda üksteise urgudes elada. Luitekassi ohustavad inimesed, hundid, maod ja röövlinnud.\nLuitekassid suhtlevad omavahel kasutades lõhna- ja kraapimismärgistusi. Nad teevad kodukassidega sarnaseid häälitsusi, kuid ka valje kõrgetoonilisi haukuvaid hääli.\nPaljunemine ja eluring[muuda | muuda lähteteksti]\nJooksuaeg kestab viis-kuus päeva, mille ajal luitekassid hauguvad ja teevad rohkem lõhnamärgistusi. Keskmiselt on pesakonnas kolm poega, kes sünnivad pärast 59–66-päevast tiinust, tavaliselt aprillis või mais, kuigi mõnedes piirkondades sünnitavad luitekassid kaks pesakonda aastas. Kassipojad kaaluvad vastsündinutena 39–80 grammi ja neil on täpiline kahvatukollane või punakas karv. Nad kasvavad võrdlemisi kiirelt, viis kuud pärast sündimist on nad saavutanud kolmveerand oma lõplikust kasvust. Luitekassid on oma esimese eluaasta lõpuks täielikult iseseisvad ja saavad varsti pärast seda suguküpseks. Pole teada, kui vanaks luitekassid vabas looduses elavad, kuid vangistuses võivad nad elada kuni 13-aastaseks.\nLuitekassil on kuus alamliiki:\nFelis margarita margarita, Põhja-Aafrika, Alžeeriast Araabiani\nFelis margarita airensis, Nigeeria\nFelis margarita harrisoni, Araabia poolsaar\nFelis margarita meinertzhageni, Sahara\nFelis margarita thinobia, Kaspia mere piirkond (Iraan, Türkmenistan)\nFelis margarita scheffeli, Pakistan.\nMichigani ülikooli veebientsüklopeedia (AWD):Felis margarita, veebiversioon (vaadatud 18.10.2013) (inglise keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Luitekass&oldid=5664480"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 14:32, 26. juuni 2020.


Ioonide tekkimine : Koolielu\nkasutatud 3695 korda\n8. klassis peab õpilane omandama teadmise ioonide tekkimisest aatomitest, ioonide laengutest, aatomite ja ioonide erinevusest, ioonsetest ainetest, ettekujutuse ioonilisest sidemest, molekulaarsed ja mittemolekulaarsed ained. Kindlasti on abstraktsete teemade omandamisel oluline visualiseerimine ning õpetaja peab antud teemat selgitama süvendatult. Eeltoodust lähtudes on esitluse sisukorraks: ioonide tekkimine; Mg aatomi ja katiooni võrdlus; Cl aatomi ja aniooni võrdlus; ioonide jagunemine; katiooni ja aniooni võrdlus; aatomite ja ioonide mõõtmete võrdlus; ioonide nimetuste moodustamine; iooniline side; ioonide tekkimine (video); ioonidest koosnevad ained; ülesanded ning teemaga seotud lingid.\nioon elektronoktett katioon anioon negatiivne laeng positiivne laeng prooton iooniraadius aatomiraadius iooniline side aktiivne metall mittemetall kristallilised ained


Ebola-viirusnakkus :: Terviseamet\n» Nakkushaigused » Nakkushaigused A-Ü » Ebola-viirusnakkus\na) 60°C juures 60 minutiga, keetmisel umbes 5 minutiga\na) Haige inimese vere ja muude kehavedelike, näiteks sülje, uriini, väljaheidete, rinnapiimaga kokkupuutel. Kaitsmata seksuaalvahekorra teel võib viirus levida spermaga veel kuni 7 nädalat pärast haigusest tervenemist.\nb) Haigustekitaja satub organismi limaskestade, konjunktiivi või nahavigastuse kaudu (mikrotraumad).\nc) Haige vere või eritistega saastunud pindade ja esemetega kokku puutel.\nd) Koolnu kehaga/elunditega kokkupuutel.\nInkubatsiooniperioodi pikkuseks on 2–21 päeva, keskmiselt 7–10 päeva.\nSpetsiifilist profülaktikat ehk vaktsiini ei ole. Haigust saab ennetada järgnevate meetoditega:\nViimati uuendatud: neljapäev, 1 juuni 2017 15:55


Hotellid Luxor - Tasuta tühistamise võimalus | Hotels.com\nJärgmine peatus Luxor?\nLuxorSüdalinn – 5,5 km\nLuxorSüdalinn – 2 km\nLuxorSüdalinn – 1,6 km\nLuxorSüdalinn – 2,6 km\nLuxorSüdalinn – 1,9 km\nLuxorSüdalinn – 3 km\nLuxorSüdalinn – 1,5 km\nLuxorSüdalinn – 1,4 km\nLuxorSüdalinn – 2,4 km\nLuxorSüdalinn – 4,4 km\nLuxorSüdalinn – 3,5 km\nLuxorSüdalinn – 6,8 km\nLuxorSüdalinn – 0,9 km\nLuxor - hinnatuimad piirkonnad\nLuxor on külastajate lemmikpiirkondi, milleta Luxor poleks see, mis ta on. Siin ootavad sind söögikohad ning kaldapealsed.\nLuxor – populaarsemad vaatamisväärsused\nLuxor paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 2,2 km kaugusel asuv fotogeeniline Luksori tempel. Kaldapealsed on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks.\nLuxor paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, sealhulgas kesklinnapiirkonnast 4,8 km kaugusel asuv Karnak.\nLuxor paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 4,6 km kaugusel asuv fotogeeniline Kuningannade org.\nKohalikest orientiiridest väärib vaatamist näiteks kesklinnapiirkonnast 5,5 km kaugusel asuv Kuningate org.\nLuxor paistab silma mitmete vaatamisväärsustega, nagu näiteks kesklinnapiirkonnast 5,1 km kaugusel asuv fotogeeniline Hatshepsut's Temple.\nMuuseumihuvilise reisisõbra päevaplaani võiks kuuluda ka Luxori muuseum. Kaldapealsed on siin otsekui loodud jalutamiseks ja päikeseloojaku nautimiseks.\nLuxor on meeldiv koht, mille visiitkaardiks on templid ja kaldapealsed. Külastajaid ootavad vabaajategevused nagu ratsutamine. Kohalikku ajalugu aitavad tundma õppida vaatamisväärsused nagu Luksori tempel ja Memnoni koloss. Küllaga avastamisrõõmu pakuvad Luxor Market ja Luxori muuseum.\nMemnoni koloss hotellid – Luxor\nMedinet Habu hotellid – Luxor\nTemple of Seti I hotellid – Luxor\nDeir el-Bahri (mungaklooster) hotellid – Luxor\nMummification Museum hotellid – Luxor\nQurna Village hotellid – Luxor\nKarnak Sound & Light Show hotellid – Luxor\nBanana Island (Gezira el-Mozh) hotellid – Luxor\nTombs of Ankhtifi and Sobekhotep at El-Moalla hotellid – Luxor\nNew Gurna hotellid – Luxor\nviie tärni hotellid linnas Luxor\nbasseiniga hotellid linnas Luxor\nVeel hotelle Luxor, Egiptus\nParima hindega hotellid Luxor\nViimati lisatud hotellid Luxor\nVeel hotelle Luxor\nLinna Nagaa Abu Tarbush hotellid\nLinna Armant hotellid\nLinna Khuzām hotellid\nLinna Naqadah hotellid\nLinna Qus hotellid\nLinna Qift hotellid\nVeel hotelle sihtkohas Luxor


Galerii: Toompeal kogunes taas 20. Augusti Klubi - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nGalerii: Toompeal kogunes taas 20. Augusti Klubi\nTäiendatud kl 15.38!\nTäna kogunes taas Toompeal pidulikule aastakoosolekule 20. Augusti Klubi - need on endise Eesti Vabariigi Ülemnõukogu liikmed, kes 20. augustil 1991 andsid 69 poolthäält otsusele «Eesti riiklikust iseseisvusest».\nPeaminister Jüri Ratas sõnas oma kõnes, et meie riigi lugu ei ole kaugeltki valmis. Ratas rõhutas, et kuni peame Eesti vabadust kõige kallimaks, loome iga hoolest kantud otsusega endale parema tuleviku.\n«Eesti ajalugu näitab korduvalt, kui tähtis on väiksearvulisel rahval tunda ära õige hetk, see erakordne võimalus, mis hiljem edu toob. Ka uued põlvkonnad peavad mõistma, et olulised sündmused ja kaalukad otsused ei ole lõppenud ega oota meid kuskil kaugel. Me teeme ajalugu iga päev,» lausus Ratas ning lisas, et meie teod ja sõnad peavad sellele teadmisele toetuma, sest «ajaloolisi murranguid ei saada alati Ülo Nugise selge hääl ja vali haamrilöök.»\n«Kõikjal meie ümber, terves ühiskonnas püüavad uued põlvkonnad praegu enam kui kahe kümnendi taha jäänud pöördelist aega enda jaoks mõtestada. Mis viis meie iseseisvuse taastamiseni ja kuidas me seda järgnenud ajal põlistasime? Ma loodan südamest, et suudame neile näidata, mida me toona mõtlesime ja tundsime.»\nPeaminister rõhutas oma kõnes, et Eesti saatus ei ole ette kirjutatud, meie lugu ei ole veel kaugeltki valmis. «Tõsi, vahel meie looming variseb, kuid sellest pole midagi. Niikaua, kui me Eesti vabadust kalliks peame, loome iga hoolest kantud otsusega endale parema tuleviku,» lisas ta.\nNestor viitas ka põlvkondade vahetusele nii poliitikas kui avalikus elus laiemalt. «Eile rääkis üks noorem inimene, et vaadake kui hea, et Ivo Linna osales Eesti laulu konkursil, muidu ei oleks noored teda laulupeol ära tundnud,» rääkis Nestor. «Kasvab peale uus põlvkond ja neil on oma kangelased, kes on sama tähtsad uuele põlvkonnale nagu meile Ivo Linna.»\nPäevakohase ettekandega esinenud 20. Augusti Klubi liige Tiit Made ütles, et Eestist on saanud mõnus riik. «Meie inimesed on avatud maailma sisse sukeldunud rohkem kui kunagi varem. Oleme saanud looduse oluliselt puhtamaks ja nautimisväärsemaks kui see oli veerand sajandit tagasi. Oluliselt parem on rahvusvaheline positsioon,» loetles Made. Ta lisas, et Eestile on olnud tõhusaks abiks kuulumine Euroopa Liitu ja NATO liikmelisus on aidanud kindlustunnet suurendada.\nMade sõnul on raske oodata veelgi kiiremat arengut, kui Eestil on seni olnud. Ta rõhutas, et majandus on riigi eksisteerimise alus ja majandus on pikaajalise mõjuga. «Kui majandusele valistejate muudatused sobivad, siis kingib ta sissetulekute kasu ja konkureerimisvõimaluse, kui majandusel otsused ei sobi, tuleb karm kättemaks“ rääkis Made. «Seepärast ongi raske öelda, mis tagajärjed võivad olla 1994. aastast kehtinud maksusüsteemi muutmisel.»\nLahendamist vajava probleemina tõi Made välja halli passi omanikud, keda ei ole küll lubatud parlameti valida, kuid kes mõjutavad kohalike omavalituste valimiste tulemusi.\n30. märtsist 2015 on klubi president Ants Veetõusme, asepresidendiks Indrek Toome ja juhatuse liikmeteks teistes ülesannetes Tõnu Saarman, Alar Maarend ning Andrus Ristkok.


HELENI BEEBIBLOGI | Carmen ripub aina mu seelikusabas, isegi WCs ei saa käia ilma temata! | Naisteleht\nHelen Kõpp, 12. oktoober 2019, 12:00\nPraegu elan nii, et keegi ripub vahetpidamata mul seelikusabas, näpib mu asju ja keerab elamist segamini. Eile oli keegi mu arvutisse läinud ning tegumiriba ning üldse kogu Windowsi värvid ära muutnud.\nVähe sellest, täna pidin digiallkirja andma ning keegi oli mu ID-kaardi lugeja kuhugi peitnud. Hakkasin käpuli põranda pragusid valgustama, samal ajal rippus keegi mul muidugi sõna otses mõttes seelikusabas. Leidsin oma ID-kaardi lugeja üles voodi alt kõige kaugemast nurgast ning märkasin, et kohas, kuhu on väga raske ulatuda, on veel vajalikku kraami peidetud.\nEks selliseid väikeseid koerustükke teeb ikka Carmen vabal ajal. Tavaliselt tekib tal vaba aeg siis, kui ta parajasti minu otsas end ei rulli. Tema lemmikmäng on minu näo otsas enda rullimine ning mu näo suudlemine.


Vibroakustiline teraapia - Villa Medica\nVilla Medica > Protseduurid > Vibroakustiline teraapia\n• Lõõgastab lihaseid (Razumov 1975,Wigram 1970,Hagbarth ja Eklund 1968,Eha Rüütel 1998).\nEestis on viboroakustilise teraapia edasiviijad ja ravijad Eha Rüütel, Ivar Vinkel Tallinna Ülikoolis ja Riina Raudsik Jüri tervisekeskuses.\nI.Vinkel teeb ise ka loodushäälte programme taustmuusikaks. Jüri tervisekeskuses hakati vibroakustilise teraapiaga tegelema alates1991.aastast.\nPatsient lamab voodis, mille alla on monteeritud kuus madalsagedushelisid läbilaskvat kõlarit: kaks säärte ja kaks reite all,üks alaselja- ja üks rindkere all. Helitugevust kõlarites on võimalik reguleerida eraldi rinna-, alaselja- ja jalgade all, kui patsient seda soovib. Programmid on valmistatud sagedus vahemikus 30-60 Hz. Need helisagedused on paremini tuntavad, kui kõrgemad Heli liigub läbi võimendi voodi põhja alla paigutatud kõlaritesse ja sealt inimese kehani, kus ta tajub seda helimassaažina.\n*Lapsed tiki probleemiga *on käinud ravil 146 last ja neist kahel on aasta jooksul haigusseisund uuesti tekkinud ning ravi kordamisel kadunud juba 3.-4. ravipäeva järel.\nKogelejaid lapsi on olnud umbes 30 ja kaebused kaovad alates 7.-8.ravikorrast lõplikult, kui need pole kestnud vaheaegadeta üle 5-6 aasta. Ravil käinud lastel pole nähud kordunud.\n*Pingepeavaludega lapsed* peavad läbi tegema 10 päevase raviseansi ja siis teisel kolmandal kuul toetavate raviseansside ajal (umbes 4-6 korda kuus), hakkavad peavalud kaduma. Peavalude ravis kaotavad lapsevanemad tihti kannatuse ja hakkavad otsima uusi meetodeid. Pingepeavalud ei saa nädalaga kaduda,sest need on aastate jooksul tekkinud.\n*Unehäiretega lastel* taastus, meie üllatuseks, uni kiiresti, juba 2.-3.raviseansi järel,mis kinnitab laste psüühika suurt paindlikkust ja head ravile alluvust. Võib-olla oli tegemist ka akuutse häirega, sest\nenamasti oli unetuse põhjuseks mingi lühikest aega enne ravile tulekut toimunud erutav sündmus.\n*Täiskasvanute puhul*kasutame ravi enim neil, kellel on ärevushäired ja erinevad psühhosomaatilised kaebused:\n– Antidepressantidega ravi alustamisel toetuseks ravimtoime algusen, 2-3 nädalat\nAktiivne vibratsioonide kasutamine raviks algas 19. sajandi 70.-ndatel aastatel Prantsusmaal, Itaalias, Inglismaal ja Venemaal. Kasutati vibratsioonilaudu ja kiivreid., mis töötasid elektromehhaaniliste – ja elektromagnetiliste vibraatorite abil. Püüti ravida migreene ja närvipõletikke (50-150 Hz). Algselt on ideed ilmselt pärit juba iidsetest aegadest, sest trummide madalaid vibratsioone kasutati meelt puhastava ja keha tasakaalustava seisundi saavutamiseks. 20. sajandi algul hakati kirjeldama haigust nimega vibratsioonitõbi, mille tekkes oli palju ebaselget ja seoses sellega hakati vibratsiooniteraapiasse ka ettevaatlikumalt suhtuma. Selgituseks niipalju, et vibratsioonitõbe põhjustavad pikka aega alla 18 Hz-d võnkesagedused ja vibroakustilises teraapias ei kasutata nii madalaid sagedusi.\nLisaks raamatus loetletud psüühilistele ja psühhosomaatilistele haigusseisunditele soovitan vibroakustilist teraapiat:


Krõbistab Ja Klõbistab Põlve Mida Teha - Mediaskynewsreporters.com\nSelle põhjuseks võivad olla erinevad tegurid: kodukeemia, rõivamaterjal, toit, ravimid jne. Haigust ignoreerides võib see muutuda pahaloomuliseks ja viia mitte ainult viljatuseni, vaid ka surmani. Kuid suhkrut võib segada juurimahlaga, et ravida köha allergikutele inimestele. Vitamiinid - peamiselt B-rühma - on suunatud verevarustuse suurendamisele selgroo kahjustatud piirkondade piirkonnas. Selle kliinilised ilmingud on äge valu ja krigistamine murru ajal. Jah, sest remissiooniperioodidel võivad tekkida tüsistused. Sel juhul viiakse läbi varajane kirurgiline sekkumine.\nRinnas torkiv valu kogemus\nKust alustada mao valu leevendamine?\nÕpi kõike kubeme juures valu\nLugege, kuidas ma oma liigesevalu sümptomid\nAvaleht Raviks puusaliigese kodus folk õiguskaitsevahendeid Seas folk õiguskaitsevahendeid, seal on üsna paradoksaalne - nende mõju ei ole veel teada, kuid tõendid nende kasutamine on küllalt sage. See vereanalüüs on ette nähtud ka tervetele inimestele, et esialgselt kindlaks teha kaltsiumi metabolismi seisund näiteks rutiinse füüsilise läbivaatuse ajal. Pahaloomulised kasvajad maksas tekivad hepatotsüütide muundamisel või metastaaside saabumisel teistest elunditest koos verega. Teine on seotud selgroo degeneratiivsete muutuste ilmnemisega, kui on rikutud ketaste struktuuri. Raskematel juhtudel on ühendus liigendatud, pumpades sellest liigne vedelik. Mõnedel patsientidel on ravi alguses väikese intensiivsusega valulikud aistingud seletatavad asjaoluga, et parasiidid tunnevad sooda lahuses ebamugavusi. Teine küsimus, mida steriilsuse verekultuuritestiga patsiendid küsivad, on see, kust saada steriilsuse vereanalüüs.\nKui valu tuleb alumises lõualuus, peaksite vajutama punkti 4, mis asub vahetult nina tiibade all. Ravimi manustamise tilgutusmeetodi abil peske käsi, kandke mittesteriilseid kindaid. Sellised seisundid nõuavad kiiret diagnoosimist, kuna köha ja rinnavalu ilma muude ägedaid sümptomeid näitavad kroonilise patoloogia (südame, bronhopulmonaarne) või infektsiooni püsimist (tuberkuloos). Pärast häire täpse põhjuse väljaselgitamist on haiguse jaoks ette nähtud piisav ravi. Hõõruge teda enne magamaminekut; hommikul isoleeritakse haige liigesed (näiteks põlveliigese, villa varba või aluspüksidega). Samuti ilmnevad täiendavad tunnused - röhitsemine, oksendamine, iiveldus või raskustunne kõhus. Lisaks saab terapeut hinnata läheduses asuvate elundite seisundit ja tuvastada kõhunäärme ja sapipõie kaasnevad haigused.\nAtmosfäärirõhu tõusuga suureneb hüpertensiooni tüsistuse - kriisi - tõenäosus, eriti kui vererõhk tõuseb 220/120 mm Hg-ni. Liigese valu. Pahaloomulised kasvajad, mis ületavad häälevoolu taset, on kõrivähi teine levinum vorm. Enamasti taandub tsüst aja jooksul ise - erinevalt kasvajast, mis nõuab uimastiravi ja mõnikord ka operatsiooni. Valige korsetti tüüp - millise selgroo ja millise jäikuse jaoks - peaksite tegema ainult oma arsti abiga. Kui tserebrospinaalvedeliku väärtused on normis, siis 2-3 päeva pärast saate tõusta. Nad kinnituvad liigesekapsli külge ja jagavad selle kaheks tasandiks. Näiteks metaboolse ja reaktiivse polüartriidi korral võib ainsaks sümptomiks olla valu või hilisemates etappides liigeste düsfunktsioon.\nSüstitakse põletikukohta 10 kuni 30 mg üks kord. Populaarne rahvapärane abinõu sajandi halazioni raviks on guajaavilehtede kasutamine kompressina. Raviga paraneb maksa entsefalopaatia peaaegu alati. See on ülioluline ka meie pH tasakaalu jaoks, et halvad bakterid s. Toorainet tuleb hoida kuivas kohas, lisaks pimedas. Neid saab kasutada eraldi, pruulides supilusikatäie kuivatatud taimse materjali klaasi keeva veega või korvates tasusid. Raseduse ajal nõrgeneb neerude sidemete aparaat ja see viib sageli nende patoloogilise liikuvuse ja urodünaamika halvenemiseni - uriini moodustumiseni ja eritumiseni.\nSelles seisundis on eneseteraapia välistatud ja tugev valu sündroom urineerimise ajal võib viidata tõsisele haigusele. Puudub sapipõie ja kaksteistsõrmiku põletik. päeval ilmus pruun daub, on täiesti võimalik, et naine rasestub. Zatleri sümptom on seletatav ka istuva patsiendi ilio-kubeme lihase pingega, kui ta sirgendatud jalga tõstab, ning märkides valu suurenemist või algust paremas õlavarre piirkonnas. Saksa tervishoiu kvaliteedi ja tõhususe instituudi teadlased väidavad, et korralikult valitud ja hästi läbi viidud massaaž, mõned harjutused ja mõned venitused võivad leevendada seljavalu. Elektroodi vahetamisel või kaare juhuslike purunemiste korral tuleb see räbu ja mastaabi asetuse puhastamiseks uuesti Katteviisi valamine, maha minna kraaterist mm. Valu peenises. Aja jooksul või selgroolülidevaheliste ketaste muude patoloogiate olemasolul kõhrkoe hävitatakse, mistõttu tekib hernia, täites tühja ruumi.\nKui kasvajarakud erinevad koest, mis sai kasvu aluseks, siis on kahjustatud organi diagnoosimine keeruline. Siseorganite nakkav kahjustus, mis võib olla süüfilise, malaaria ja muude patoloogiate tagajärg. Ühelt poolt peaksite kindlasti jooma piisavalt (vähemalt 1,5 liitrit päevas). Nüüd on eksperdid jõudnud järeldusele, et hormoonide tasakaal lapseootuse ajal ei mõjuta hüdronefroosi sagedust. Kui teil on tugev valu, peate kiiresti kutsuma kiirabi, kuna verekaotuse ja selle kogunemise tõttu kõhuõõnes suureneb surmaoht.Varem võis see reis võtta aega mitu aastat - kui kiiresti möödub ta aga nüüd? Aga kui te näete pärast nädala verejooksu - see võib olla implantaadi verejooks (märk embrüo kinnijäämise kohta emakasisesse endomeetriumi).\nTänu mentoolile on pärast manustamist meeldiv jahutus. Isegi kui regulaarse kaitse korral viib naine aktiivset seksuaalelu, on rasestumise tõenäosus endiselt olemas, isegi kui see on ebaoluline. Rinnus valu ja iiveldus. Sellisel juhul on patsiendil sekkumist kergem taluda, taastumisprotsess on kiirem. Mida see näitab, kas saadud teave ei ole piisav? Kusepõie akuutse põletiku ravi kestus sõltub täielikult sellest, kus haigus diagnoositi ja milline ravi on ette nähtud. Lülisamba närvide vasaku tagumise tundliku juurte rikkumine ja reaktiivne põletik, ilmneb iseloomulik vasakpoolne nimmevalu. Kuid te peaksite teadma, et rotaviiruse tüvesid on palju ja omandatud immuunsus kehtib ainult selle tüve kohta, millega inimene on haige olnud.\nKõige sagedamini esineb alaselja all olev akuutne valu erinevate tüvedega. Skeem ja annus: 1 tablett enne magamaminekut 30 päeva. Evminova profülaktiline ravi - ennetamine või ravi? Kui see pole võimalik, määratakse CT ja kõrge diferentseerumisega endometrioidse adenokartsinoomiga - HT. Mida teha, kui hingamisel pole piisavalt õhku? Lapsele tuleb ravimit anda rangelt vastavalt juhistele, teatud ajal. Väärib märkimist, et kui kodu abinõud ei aita vabaneda kurgu ebamugavusest, on arsti külastamine kohustuslik, sest kõik võib olla palju tõsisem kui patsient arvab.\nVere hüübimise tugev vähenemine on ohtlik. Günekoloogilised haigused võivad tõsiselt kahjustada naiste tervist. Pärast söömist tungib soolhape alumisse söögitorusse ja mõnikord ka kõrgemasse. Sisselõige tehakse pubis kohal asuvas piirkonnas. See tähendab, et süvaveeni tromboos lülitati välja ehk Teil ei ole haigust, mille puhul peab kiiresti valus kõhtu allosas vasakule valus kirjutada rakendama. Enamikul juhtudel on verejooks koktsiksi piirkonnas tingitud nakkusprotsessi arengust epiteeli koktsigeaalses kursis. Valmistatud lahusega niisutatud marli salvrätik kantakse valu kohale, peal asetatakse kompresspaber (või pärgament) ja fikseeritakse 1,5-2 tundi.\nSeljavalu kiirgab kubemesse\nLima Eraldamine Kurgus Hommikul Immuunsus July\nValu alakõhus paremal\nKuidas Teha Kontsad Mugavaks Depilatsioon 2021\nKas On Võimalik Süüa Pastat Gastriidiga


Vaatamisväärsused - Väike-Maarja vald\nÄntu Punamäe maalinn\nLubjatehase ringahjud ja korsten\n1910. aastal ehitas eesti soost mees Karl Kaddak Rakkesse tolle aja Venemaa suurima lubjatehase. Rakke keskuses asuvad lubjatehase ringahjude varemed koos 65 m kõrguse korstnaga on ainulaadsed maailmas.\nMõisa on esmakordselt mainitud 1479.a. Praegune mõisahoone on rajatud 18.saj varaklassitsistlikus stiilis. Mõisa ümber paiknev park oli ümbruskonna üks liigirikkamaid kuni 16.juulil 2001 a torm enamuse pargi põlispuudest maha murdis.\nPargis kasvas 5-meetrise ümbermõõduga maakonna vanim puu, Plettenbergi tamm. Pärimuse järgi olevat selle tamme all koosolekut pidanud ordumeister Wolter von Plettenberg. Tormi meenutuseks püstitati 20.08.02 iidse tamme kohale puuskulptuur "Plettenbergi rüütel", autoriks Urmas Rauba. Ordumeistri vend Johann Plettenberg oli 16.saj. alguses Salla mõisa omanik. Mõisa viimaseks omanikuks oli parun von Harpe. Kool tegutseb mõisas 1921.aastats alates.\nPandivere kõrgustiku ja kogu Põhja-Eesti kõrgeim tipp asub Emumäel.\nEmumäe kõrgus merepinnast on 166 m ning jalamilt ligi 80 m. Koos põhjapoolse Tammiku mäega moodustab Emumägi 12 km pikkuse kõrgendiku, milles on rohkesti järsuveerulisi orge ja lohkusid. Emumäe kui loodusmaastiku kaitseks loodi 1978.a-l maastikukaitseala, mille pindalaks on 536 ha.\nMäe otsa rajatud 21,5 m kõrgusest vaatetornist paistab selge ilma korral kahe-kolmekümne kilomeetri kaugusele. Sealt avaneb vaade traditsioonilistele põllumajandusmaastikele, mille vahetavad kaugemal välja Endla või siis Alutaguse metsad.\nMuistendi põhjal olevat Emumägi tekkinud Eesti rahvuseepose kangelase Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.\nEmumäe vaatetorni lähiümbrus koos Salla mõisapargiga on kujunenud Rakke valla külastatavamaks turismipiirkonnaks. Omavalitsus on seda aastate lõikes arendanud ning lisaks vaatetornile on siin veel kännumaja ‘'Emumemm'', päikesetõusumaja, vana kalmistu, telkimis- ja piknikuplatsid. Emumäelt viib matkarada läheduses asuvasse vanasse kruuskarjääri, kus mäejalamisse on rajatud püstkoda-koopaonn koos küttekolde, laua ja lavatsiga.\nEmumäe vaatetorni valmimise 15. aastapäevaks avati 15. septembril 2012.a Emumäel puukujude allee. Kujud on valmistatud kohalikust puidust, kändudest ja looduslikust materjalist. Tegemist on erandliku ökokunsti projektiga, mis seob kohalikes mittetulundusühingutes ja kultuuriseltsides tegutsevaid inimesi ning tutvustab nende tegemisi Emumäe külastajatele. Tule, tutvu ja puhka kaunil Emumäel!\nEmumägi on Pandivere kõrgustiku ja kogu Põhja-Eesti kõrgem tipp.\nEmumäel asub 21,5 meetrine puidust vaatetorn. Maastikupargi külastamine on tasuline, seda haldab Väike-Maarja vald.\nLisaks vaatetornile on Emumäel veel kultuuriseltside puukujude allee, kännumaja, päikesetõusumaja, vana kalmistu, "Kersna pink", telkimis- ja piknikukohad.\nHuvitav teada: Emumäe kõrgus merepinnast on 166,5 m, jalamilt 80 m.\nMuistendi kohaselt on Emumägi tekkinud Kalevipoja hobuse poolt Peetla rabast kaabitud mullast.\nLääne-Virumaal Rakke valla lõunaosas asub Seljamägi, mis on sealsete loodusväärtuste tõttu arvatud üle-euroopalise hoiualade võrgustiku Natura 2000 alade hulka. Hoiuala suurus on 199 ha, kus kaitstavad elupaigatüübid on huumustoitelised järved ja järvikud, aas-rebasesaba ja ürtpunanupuga niidud, vanad loodusmetsad, vanad laialehelised metsad, rohunditerikkad kuusikud, okasmetsad oosidel ja moreenkuhjalistel, soostuvad ja soo-lehtmetsad. Seljamäe matkarada asub Piibe- ja Rakvere-Tartu maantee vahelisel alal ning on märgistatud suunaviitadega.\nSeljamägi olevat tekkinud Kalevipoja mantlihõlma augu kaudu mahapudenenud liivast, kui ta seda kandnud Väinjärvest Pihkvasse. Seljamäe harjapidi on kulgenud juba muinasajal Selist Piipe suunduv ratsarada, mis ühendas Vaigat Järvamaaga. Matkarajal, üsna raudtee lähistel asub 0,5 ha suurune kinnikasvav Edru Kaanjärv, kus elavad rohelised veekonnad, kasvavad vesiroosid. See õõtsikkaldaga järveke on Endla soostikus põhjapoolseim. Piibe mõisas 28.02.1792.a sündinud K.E von Baer on saanud oma botaanilistele ja zooloogilistele kollektsioonidele Seljamäelt palju huvitavat materjali.\nF. R. Faehlmanni mälestukivi\nRakke vallas Ao mõisas sündis Eesti rahvuseepose Kalevipoeg muistendite koguja Friedrich Robert Faehlmann (1798-1850). Faehlmann kirjutas ka muistendeid, millest tuntumad on "Loomine", "Koit ja Hämarik" ning "Vanemuise laul".\nHugo Raudsepa mälestuskivi\nRakkes Faehlmanni tn asus Eesti kõige viljakaima näitekirjaniku Hugo Rausepa (1883 – 1952) Raudsepp oli ajakirjanik "Postimehes", "Vaba Maa" arvustaja, vabakutseline kirjanik.\nK. E. von Baeri sünnikoht\n1288.a. esmakordselt mainitud Piibe mõis kuulus aastatel 1757-1919 Baeri suguvõsa omandisse. Mõisas sündis 19.saj. suurim bioloog, kes rajas embrüoloogia teadusharu, Karl Ernst von Baer (1792-1862).\nMarta Sillaotsa sünnikoht\nRakke hobupostijaama hoones (praeguse raamatukogu asukohas) sündis lastekirjanik Marta Sillaots (1887–1969). Marta Sillaots on avaldanud rohkesti jutustusi, novelle, lastejutte, memuaare, arvustusi — kokku kakskümmend üks iseseisvat teost, millest ühed populaarsemad olid omal ajal Trips-Traps-Trulli-raamatud lastele. Jäädava jälje eesti kirjanduse ajalukku on M. Sillaots jätnud ka oma viljaka tõlketegevusega. Tema vahendusel on prantsuse, inglise, vene ja saksa keelest eesti lugejateni jõudnud üle kuuekümne ilukirjandusliku teose maailma kirjandusklassikast.\nSamas Rakke hobupostijaama hoones sündis 1891. aastal Marta Sillaotsa vend Heinrich Riikoja (1891-1988), Eesti teeneline teadlane, eesti hüdrobioloogia rajaja. H. Riikoja teaduslik tegevus algas juba üliõpilaspäevil Tartu Ülikoolis, peatähelepanu oli suunatud Eesti sisevete uurimisele. Arvukate ekspeditsioonide tulemusel valmis ka doktoriväitekiri Ida-Eesti järvedest. Tema sulest on ilmunud üle neljakümne teadusliku töö, hulk õpikuid ja populaarteaduslikke raamatuid.\nErnst Birnbaumi mälestukivi\nRakke hobupostijaama sepa korteris sündis NSVL-i esimene stratonaut Ernst Birnbaum (1894–1965). Noorena siirdus ta Peterburi, kus lõpetas kõrgema lennuväekooli. 30. septembril 1933 tõusis E. Birnbaum koos kahe kaaslasega stratostaadil «SSSR» 19 kilomeetri kõrgusele. Saavutus püsis ametliku maailmarekordina palju aastaid. Suure Isamaasõja ajal oli polkovnik Birnbaum ühe Moskva õhuväediviisi ülem. Teda autasustati kahe Lenini ordeni, paljude teiste ordenite ja medalitega. 10. juunil 1972 avati Ernst Birnbaumi sünnikohas mälestuskivi.\nFerdinand Mühlhauseni mälestustahvel\n19. sajandi lõpust kuni 20. saj kahekümnendate aastateni elas Sopi talus (Lille t. 10) pime isetegevuslik helilooja Ferdinand Mühlhausen (1864–1965). 1919. aastal lõi ta siin M. Körberi luuletusele «Armas isakohakene» viisi, mis otsekohe ümbruskonna laulukooride poolt rohket esitamist leidis. 1970. aastal asetati F. Mühlhauseni kodumaja seinale mälestustahvel, millel on noodijoonestikul kujutatud laulu esimene stroof «Vaikne kena kohakene…»\nOskar Lutsu mälestuskivi\n1902. aasta kevadel ostis Palamuse kingsepp Hindrik Luts praeguse Mäe tn 1 asukohale Miku talu. Selle talu vana rehetare ahjutaguses uberikus kirjutas Eesti tuntud kirjanik Oskar Luts (1887–1953) oma esimese näidendi «Joosep Ärkla» ja «Kevade» alguspeatükid. Vana rehetare, samuti Lutsude ehitatud saun tiigi kaldal on lammutatud, säilinud on mõned nende istutatud õunapuud ja hulgaliselt pärni ümber rohtaia.\nKirjaniku isal oli endises vallamajas (Faehlmanni 18) kingsepatöökoda. 1903. aastal korraldas Koeru Põllumeeste Selts selle hoone hoovis põllumajandusnäituse, kuhu üks Visusti peremees oli toonud sauniku maa pealt varastatud kapsapea. Oma emalt kuuldud jutustuse ainetel kirjutaski kirjanik populaarse «Kapsapea», 10. juunil 1972 avati Miku rehetare asukohal mälestuskivi, millesse on raiutud tekst: «Siin alustas Oskar Luts 1907. a. «Kevade» kirjutamist.» Aukülalisena viibis kohal ka kirjaniku lesk Valentina Luts.


hüpotüreoos 18.03.09 / Endokrinoloogia\nOlen 47.aastane, günekoloogi juurde pöördusin menstruaaltsükli probleemidega (kahel kuul 35 päeva). Vereanalüüsist selgus, et türeotropiini näit S-TSH on 13,5. Sain saatekirja endokrinoloogile, kes saab mind vastu võtta 8. mail. Kas peaksin kiiremini pöörduma, st. võtma tasulise numbri? Olen kerges ülekaalus, enesetunde üle ei kurda, unisust on mul alati esinenud ja jalad suviti veidi turses olnud, naha kuivust olen seni võimaliku allergia nähuks pidanud. Mul on bronhiaalastma, mis peale murdeiga pole seganud.\nVõite vastuvõtuaja 8. mail rahulikult ära oodata. TSH 13,5 mIU/l viitab mõõdukale kilpnäärme alatalitlusele ja tõenäoliselt vajate asendusravi. Samas progresseerub alatalitlus väga aeglaselt ja kui praegu on enesetunne rahuldav, ei tohiks see maikuuni oluliselt halveneda.


Kas kindlustus hüvitab tiiki kukkunud robotmuruniiduki? - Kinnisvarauudised - City24.Ee\nKui veel viis aastat tagasi oli robotmuruniiduk pigem vaatamisväärsus, siis nüüd on iseniitvad masinad üsna tavapärane vaatepilt. Seda enam tuleb ette niidukite varastamisi, õnnetusi kui ka lihtsalt tehnilisi rikkeid.\nKodukindlustus hüvitab tavapäraselt koduse vara, mis asub lukustatudruumis või aiaga piiratud õuealas. Robotmuruniidukid aga töötavad õues ning niidavad vastavalt sisseprogrammeeritud ala, lisaks niidetakse nendega tihti ka ilma piirdeaiata ala. Suve saabudes tekib aga küsimus, kuidas ikkagi kaitsta oma robotmuruniidukit, mille eest on tavapäraselt välja käidud lausa tuhandeid eurosid?\nGjensidige kahjukäsitluse osakonna juht Maarika Mürk ütles, et niiduk peab olema eelkõige hästi hooldatud. "Ka robotmuruniidukite müüjad rõhuvad pidevale hooldusele, nii niitmisperioodi ajal kui ka talvisel ajal, kui niiduk puhkab. Seda arvestatakse ka hüvitise väljamaksmisel, kui niidukiga peaks juhtuma õnnetus. Koduse vara kindlustus katab niidukiga ootamatult juhtunud õnnetuse või varguse," lausus Mürk.\nMürk lisas, et kui robotmuruniiduki niitmisala pole aiaga piiratud, peaks niiduki laadimisjaam olema võimaluse korral kolmandate silmade eest kaitstud. "Tihti küsitakse, kas kindlustus laieneb ka piirdeaiata alal niitvale robotniidukile. Jah laieneb küll, kuid siiski peavad olema võetud kasutusele ettevaatusabinõud: laadimisjaam peaks võimalusel olema varjatumas kohas ning lisaks tasuks hankida niiduk, mis varastamisel käivitab alarmi, mille teavitus tuleb otse omaniku telefoni," ütles ta.\nEt niiduk ei sõidaks tehnilise vea tõttu tiiki ega jääks mõne maast väljaulatuva eseme külge kinni, tuleb masin soovitatavalt professionaalide poolt õigesti paigaldada, hästi hooldada ja probleemide korral niiduki müüjaga ühendust võtta. "Kui õigesti paigaldatud ja hooldatud niidukiga peaks ikkagi mõni õnnetus juhtuma, tuleb niiduki parandamiseks või uue niiduki soetamiseks appi kindlustusandja," ütles Mürk.\nRobotmuruniidukite müügiga tegelev Saestuudio spetsialist Allan Heiberg soovitab robotniiduki vähemalt kord aastas esindusse hooldusesse viia.\n"Kodus peaks robotniiduki omanik ise jälgima, et masina niitmisterad oleks teravad ning need aeg-ajalt suuremast rohusodist puhtaks tegema. Sellele peaks tähelepanu pöörama eriti peale vihmast perioodi. Kord aastas on vajalik teha hooldus esinduses, sest mehaanik hindab liikuvate osade kulumist ja vahetamisvajadust, aga kõige tähtsam osa on diagnostikal, mis viiakse läbi arvuti abil. Robotniiduk ühendatakse arvutiga ning testitakse nii teramootorit, rattamootoreid, vaadatakse aku seisukorda, kalibreeritakse andurid ja värskendatakse tarkvara, mis tähendab, et rikkekohad saab varakult leitud ning niitmishooaeg saab mööduda muretult."\nHusqvarna robotniidukite järelhoolduse spetsialist Aivo Smitt lisas, et üsna tihti saavad niidukid äikese või niiskuse tõttu kahjustada. "Nagu ka teiste elektriseadmete puhul, tuleks äikesega niiduki laadimisjaama juhtmed lahti ühendada. Lisaks ei tohiks niidukit survepesuriga pesta ning kui peale vihmasadu on niitmisalal püsivad loigud, mis on sügavamad kui niitmiskõrgus, tuleks niiduk maapinna kuivamiseni suunata laadimispunkti".\nRiia lähistele kerkiv Baltikumi suurim ostuküla avatakse augustis


Elisa: EMT-l on 4G litsentsi sagedusalast vähemalt 20 protsenti katmata | NUTI.MOBI\nElisa: EMT-l on 4G litsentsi sagedusalast vähemalt 20 protsenti katmata\nElisa tellitud EMT LTE800 võrgu mõõtmised näitasid, et EMT 4G mobiilse interneti võrgu katvus oli 17. juuni õhtu seisuga vähem kui 78 protsenti kogu Eestist, kuigi litsents nõudis katvust 95 protsenti. EMT väidab, et eilse seisuga on nõutud 95 protsenti kaetud.\nKohati, nt Hiiumaa ja Saaremaa, on katmata koguni kolmandiku ulatuses. Mõõtmistel ei õnnestunud signaali üldse tuvastada Audru, Tõstamaa, Sangaste, Ikla, Häädemeeste, Külitse, Tõrvandi jmt piirkonnas – signaal oli null.\n“Vastavalt litsentsitingimustele on EMT üles pannud küll 199 vajalikku tugijaama, kuid mobiilse interneti kiirus on vähemalt 22 protsendil Eestimaast alla litsentsitingimustes nõutud 5 Mbiti sekundis ning levitugevus ei vasta täna õhtuse seisuga rohkem kui viiendikul Eestimaast litsentsitingimustele,” ütles mõõtmisi teostanud Pemetel OÜ juhatuse esimees Priit Roosipuu.\n“Mõõtmisi alustasime 17. juuni südaöösel 00.01, mil litsentsiga nõutud katvus pidi olemas olema ning sõitsime kuue ekipaažiga läbi üle 5500 kilomeetrit. Pilt on täpne ja põhjalik – augud on suured.”\n“EMT võitis sageduslubade konkursi just seetõttu, et lubas Tehnilise Järelevalve Ametile (TJA) LTE800 võrgu valmis ehitada lubatud tähtajaks, mis oli Elisa hinnangul juba ette ilmselgelt ebarealistlik,” selgitas Elisa juhatuse esimees Sami Seppänen.\n“Lubamatud puudused võimaldavad TJA-l EMTilt litsentsi ära võtta. LTE800 sagedused on operaatoritele väga tähtsad ning seepärast suhtusid osalejad sellesse võistlusse ka tõsiselt. Võitjaks pidi saama see, kes lubab kõige kiiremini välja ehitada Eestit katva 4G mobiilse interneti leviala. Praegu aga paistab nii, et konkurss võideti ebaausalt. Loodan, et TJA reageerib kiirelt ja otsustavalt.“\nMajandus- ja kommunikatsiooniministri määruse kohaselt pidi litsentsikonkursi esimese etapi võiduks mobiilioperaator pakkuma välja kuupäeva, milleks on püstitatud võrk, kus on vähemalt 199 LTE800 tugijaama, mis katavad 95% Eestimaa territooriumist LTE800 mobiilse interneti levialaga ning kus võrgu pakutav teenus tagab kliendile andmeedastuskiiruse vähemalt 5 Mbiti sekundis kogu väljaehitatud leviala ulatuses.\nEMT pakkus selleks kuupäevaks 16. juunit, Elisa 26. juulit ning Tele2 20. detsembrit. Järgnevad LTE 800 MHz sagedusload antakse enampakkumise konkurssidel välja ajaliselt hiljem ning neis on märkimisväärsed geograafilised piirangud, mis kehtivad osaliselt isegi kuni 2015. aasta juunini. Need piirangud aeglustavad tunduvalt järgmiste konkursside võitjate võrgu välja arendamise tempot – seega oleks esimese loa saajal konkurentide ees oluline edumaa.\nPemetel OÜ (www.pemetel.ee) on sõltumatu Eesti ettevõtte, mis tegeleb alates 2002. aastast mobiilsidevõrkude mõõtmise, häälestamise ja planeerimisega. Valdava osa tööst teostab ettevõte välismaal.\nAllikas: Elisa Eesti ja EMT


Dago Antov: Lapsevanemad tekitavad koolide juures ise ohtlikke olukordi < Logistikainstituut < Instituudid < Uudised < Uudised < Tallinna Tehnikaülikool - Sinu elustiil!\nDago Antov: Lapsevanemad tekitavad koolide juures ise ohtlikke olukordi\n27.08.12 @ 11.32\nViimati muudetud: Terje Talv, 27.08.2012 11:35\nPeagi algab uus kooliaasta ning seetõttu tuletab politsei meelde, et koolide juures tuleb eriti tähelepanelik olla, kuid Tallinna Tehnikaülikooli logistikaprofessori Dago Antovi sõnul kipuvad oma võsukesi kooli vedavad vanemad seal ise ohtlikke olukordi tekitama.\n«Suur häda on minu hinnangul selles, et kui kunagi Tallinnas koole ehitati, siis peaaegu üldse ei viidud lapsi autoga kooli,» ütles Antov Postimehele. «See tähendab, et koolide juures auto parkimiseks või isegi korraks peatumiseks ruumi sisuliselt ei ole. Hommikuti on koolide ümbruses ikka korralik tohuvapohu.»\nTa lisas, et sellest lähtuvalt tulekski koolide ümbrus kriitilise pilguga üle vaadata. 1. septembriks vaevalt midagi teha õnnestub, kuid põhimõtteliselt peaks üle vaatama, kui kaugele ja kuidas koolide juurde sõita saaks ning mil moel liiklusskeem seal lahendatud on. Ei ole ka enam mingi uudis, et vanemate klasside õpilased käivad juba ise autoga koolis.\nAntov tõi ühe halva näitena Nõmme põhikooli, kus jalgsi tulevate laste ja autode liikumine langeb kokku ning seega tekivadki ohtlikud olukorrad.\n«Põhimõtteliselt tuleks igal pool vaadata, et bussiga ja jalgsi kooli tulevate laste ning autode peamised marsruudid ei kattuks,» mainis Antov. «Selge on ka see, et autoga ei pea ju päris kooli ukse alla pääsema.»\nÜks hea näide on aga vastrenoveeritud Kuristiku gümnaasium Lasnamäel. Seal rajati kooli territooriumile korralik parkla, nii et lapsevanemad ei pea sõiduteel autot kinni pidama, et oma võsukesi välja lasta.\n«On tehtud üks uuring, kus lapsevanematelt küsiti, et kuidas nad oma lapsi kooli saadavad ning selgus, et üha rohkem tehakse seda autoga,» kinnitas Antov. «Üks argument oli, et last ei saa lasta jalgsi liikuma, sest see on ohtlik. Samas - mida rohkem autosid tänavatel sõidab, seda ohlikumaks ju olukord muutub. Seega natuke nagu surnud ringi moodi olukord.»\nAntovi sõnul näitab statistika, et lastega ei juhtugi kõige rohkem liiklusõnnetusi hommikuti kooli viimise ajal. Hoopis hullem aeg on pärast tunde, kui lapsevanemad ei ole veel koju jõudnud. Põhjendus on selles, et sügisel tulevad lapsed maalt, saavad oma klassikaaslastega kokku ning siis on kontroll oma käitumise üle väiksem kui tavaliselt.\nKa politsei kutsub kohalikest omavalitsustest teeomanikke üles lasteasutuste ümbruses liikluskorraldust kriitiliselt üle vaatama. See tähendab, et jälgitaks teede seisundit, kõnniteede olemasolu, teekattemärgistust, valgustust, märkide nähtavust ja haljastuse kõrgust.\n«Hea liikluskorraldus jälgib inimeste liikumisloogikat ning on nähtav ja üheselt arusaadav kõigile osapooltele,» mainis politsei- ja piirivalveameti korrakaitseosakonna juht Tarmo Miilits.\nPolitsei hinnangul on kõige suuremad probleemid enamasti seotud koolide lähedal tänava ületamisega. Lapsevanematest autojuhid kipuvad aga kõige enam rikkuma parkimise ja peatumise nõudeid ning halvimal juhul lastakse laps autost välja lausa keset teed.\nKooli algusest jälgib politsei tähelepanelikult liikluskorraldust lasteasutuste lähistel. Kui kohalik omavalitsus ilmnenud puudusi ei kõrvalda, nõuab politsei nende probleemide lahendamist juba ettekirjutuse või märgukirjaga.\nTallinna transpordiameti juhataja Andres Harjo sõnul on paar nädalat enne uue kooliaasta algust põhirõhk pandudki ülekäiguradade märgistamisele koolide ja lasteaedae juures.\n«Loodame, et tuleb vähem vihma, siis saame need tööd ka ära teha,» ütles Harjo. «Viimastel päevadel on päris palju sadanud, plastikut aga veelompi panna ei saa.»\nLugu Ilmus ajakirjanik Urmas Toomingu sulest ajalehes Postimees>>


Korruptsioonivaba Eesti asub uurima korruptsioonist teavitajate kaitset - Äripäev\nEsmaspäev 24. juuli 2017\nAS ÄRIPÄEVVana-Lõuna 39/1, 19094 TallinnTelefon: (372) 667 0111E-post: online@aripaev.ee\nKorruptsioonivaba Eesti asub uurima korruptsioonist teavitajate kaitset\n04. jaanuar 2009, 08:33\nÜhing Korruptsioonivaba Eesti on saanud rahvusvahelise korruptsioonivastase organisatsiooni Transparency International kinnituse projekti "Korruptsioonist teavitajate kaitse" läbiviimiseks.\nProjekti käigus analüüsitakse ja võrreldakse korruptsioonist teavitajate riiklikke kaitsemehhanisme kaheksas EL-i liikmesriigis ning töötatakse välja ettepanekud vajalike muudatuste sisseviimiseksseadustesse, seisis pressiteates.\nProjektis osalemine on Eesti jaoks oluline, sest vajalikud regulatsioonid on puudulikud või ei eksisteeri üldse. Korruptsioonist teavitajate kaitse edendamise vajadust Eestis on rõhutanud ka Euroopa Nõukogu juures asuv korruptsioonivastane riikide ühendus GRECO, mille eesmärgiks on hinnata liikmesriikide valmidust võidelda korruptsiooniga ning läbi hindamisprotseduuri anda riikidele soovitusikorruptsioonivastaseks tegevuseks.\nProjekti lõpptulemuseks on kogumik omavahel võrreldavaid analüüse tunnistajakaitse seadusandlusest ning selle kohaldamisest osalevates liikmesriikides, mille pinnalt töötatakse välja kõikides EL liikesriikides kohaldatav tunnistajakaitse teemaline raport.\nLisaks Korruptsioonivabale Eestile on projektis esindatud korruptsioonivastased ühendused Bulgaariast, Tšehhi Vabariigist, Iirimaalt, Itaaliast, Lätist, Rumeeniast ja Slovakkiast. Projekti rahastab Euroopa Komisjon kriminaalpreventsiooni ning kuritegevuse vastase võitluse raames.\n04. January 2009, 08:33\nKes ja kui palju Wimbledoni tenniseturniirist kasu saab?\nHiina tahab saada tehisintellekti valdkonnas liidriks\nKuidas ehitada miljoni dollari ettevõtet?\nTrükifirma Pajo kasvatas tublisti käivet\nTee-ehitaja TAVT kasvatas käivet veerandi võrra\nOpeli edasimüüja tuli kahjumist välja\nMida hiinlased tahavad?\nSaksa autotootjatel kartellikahtlus\nKas Warren Buffetti osalusega Hiina elektriautode tootja ohustab Teslat?\nBörs: USA indeksid ühtlaselt punased\nBörs: Euroopa turud miinuses\nPRFoods: Briti firmade ost jõudis lõpule\nAmazon sunnib toidutootjaid ühinema\nSwedbank tõstis LHV hinnasihti\nKuidas tunda ära kiuslik kolleeg?\nKuidas vältida töötajate läbipõlemist?\nMiks paljud uued tegijad restoraniäris põruvad?\nKuidas lahendada sotsiaalmeediaprohmakaid?\nNeli asja, mida küsida enne internetist ostmist\nTööõnnetuste vähendamine vajab ühisrinnet\n7 sammu rikkamaks saamise suunas\nTööstressist depressioonini on vaid üks samm\nInfortari omanikud teenisid eile 20 miljonit\nMaksuvõlaga firmade täielik edetabel\nRiigiametnike tasude TOP\nPõllumajanduse maksuTOP: keda lüpsis riik enim?\nLOE ÄRIPÄEVA TUTVUMISHINNAGA 1 EURO NÄDALAS!\nVormista Äripäeva proovitellimus ja saa ligipääs ainult tellijatele mõeldud sisule\nKes on kelmuses kahtlustatavad ehit..\nAS ÄRIPÄEVVana-Lõuna 39/1, 19094 Tallinn, EstoniaTelefon: (372) 667 0111E-post: online@aripaev.ee


Juhised Samsung WEP200 - Tips for you - Tipsed.Com\nSamsung WEP200 on Bluetooth peakomplekt ühilduva Bluetooth-toega mobiiltelefonid.WEP200 on kõrva-bud peakomplekt, millel on eemaldatav, kummist kõrva konks turvalisema sobib.Lisavõimalused sisaldama häälvalimine, kõne tagasilükkamise ja koputus.Te saate kasutada oma WEP200 pärast kiiret setup karbist.\nKui te esimest korda kasutada WEP200, või kui aku on tühjenemas, sa pead laadige peakomplekttäielikult.Et laadida peakomplekt, asetage see laeb juhul, kõrva-bud suunaga allapoole ja ühendage adapter vooluvõrku.Indikaator muutub punaseks, kui peakomplekt on laadimise ja sinine kui peakomplekt on laetud.Laadimise protsess võtab tavaliselt umbes 2 tundi, ja te ei saa kasutada peakomplekti laadimise ajal.\nsidumine peakomplekt telefoniga on, kuidas sa ühendage peakomplekt telefoniga või muu Bluetooth-seadmega.Peakomplekti telefoniga, hoidke multifunktsionaalset nuppu umbes 8 sekundit kuni indikaator süttib sinine.Lülitage oma te\nlefon ja on seda otsida peakomplekti.Meetod otsimine on erinev iga telefoni, nii et vaadake oma telefoni kasutusjuhendist õige protseduur.Paljude seadmetega, leiad Search funktsiooni "Setup" või "Bluetooth" menüü.Vali võimaluse otsida Bluetooth-seadmeid.Samsung WEP200 ilmub nimekirja Bluetooth-seadmeid.Valige ja vajutage "Yes" või "OK."\nKeerates oma peakomplekti sisse ja välja\nmuuta oma peakomplekt, vajutage ja hoidke multifunktsionaalset nuppu 4 sekundit.Märgutuli vilgub sinine 4 korda enne viibivad sinine ja peakomplekt mängib toon.Väljalülitamiseks peakomplekti, hoidke multifunktsionaalset nuppu 4 sekundit.Märgutuli vilgub sinine 2 korda enne läheb läbi, ja peakomplekt mängivad kaks tooni.\nOn mitmeid viise, kuidas helistada koos WEP200.Esimene võimalus on valida number oma telefoni nagu tavaliselt.Kui vajutad "Saada" nuppu, kuuled line kohin peakomplekti.\nKui soovite teha hääl aktiveeritud kõne, vajutage multifunktsionaalset nuppu.Hääl aktiveerimist toon näitab olete õiges režiimis.Ütle nime oma kontaktandmed lõpetada kõne.\nVõite Viimase numbri kordusvalimine helistasite või viimase numbri, et teid on kutsunud.Et pääseda sellele funktsioon, vajutage multifunktsionaalset nuppu, kuulake hääle aktiveerimishelisid ja vajutage nuppu uuesti.Nüüd on juurdepääs viimase kõne nimekiri telefoni.Vajuta MF nuppu veel üks kord helistada esimene number nimekirjas.\nKõne vajutage multifunktsionaalset nuppu, kui telefon heliseb.Võite edastada kõnet oma telefoni peakomplekt vajutades MF nupp.\nKõne vajutades MF nuppu.


Tallinnast leitud sõled. Foto: Meeli Küttim / Tallinna linnamuuseum\nKõige enam on muinasaja lõpul levinud fassetitud otsanuppudega sõled, mille kaar on kaunistatud hundihammasornamendiga ehk kolmnurgakujuliste templijäljendite reaga. Kas sellisel kaunistamisviisil oli sügavam mõte või oli dekoori valmistamine lihtsalt käepärane? Rahva seas on kolmnurk tuntud viljakuse, kasvu ning tule, edukuse ja jõukuse märgina. Tihtipeale on taoliste sõlgede kannad kaunistatud kuuseoksamotiiviga, mida võib tegelikult tõlgendada ka viljapeadena. Kuna peamine elatusala oli toona põlluharimine, mis olenes väga palju ilmastikutingimustest, siis on ornamendi seotus viljakusega üsnagi tõenäoline.\nAutor: Küllike Tint, Tallinna linnamuuseum


Ralfi nurk: PÖFF 2015: Epitaph, The Crew, Partisan, One Day I Saw 10,000 Elephants\nteisipäev, 24. november 2015\nPÖFF 2015: Epitaph, The Crew, Partisan, One Day I Saw 10,000 Elephants\nHAUAKIRI | EPITAFIO (POSTIMEHE PÕHIVÕISTLUSPROGRAMM)\n"Hauakiri" algab põneva sissejuhatava tekstiga, mis reedab, et 1519. aastal saatis hispaania konkistadoor Hernán Cortés väikese grupi mehi ekspeditsioonile enam kui 5000 meetrit kõrgele Popocatépetl’ vulkaanile. Rubén Imazi ja Yulene Olaizola seiklusdraama, mis sedasama ohtlikku retke kujutab, tekitab niisiis ärevust juba esimestest minutitest. Olles saadetud ääretuna näivasse asustamata piirkonda, kus neid ümbritsevad nii imposantsed mäed kui ka kummituslikud udukogud, peavad mäele saadetud kapten Diego de Ortaz ja tema kaks sõdurit aegamisi kõrgemale tõustes trotsima ettearvamatut olustikku. See on konkreetselt hukatuse nägu ja teele asumise eelgi hoiatatakse tundmatusse suunduvaid härraseid, et kui niinimetatud tume maa peaks hakkama vappuma, võib see tähendada surma. Arvustus Postimehes.\nJÕUK | BRAQUEURS (PANORAAM)\nVaatemängulised Michael Manni "Heati" vaimus tulevahetused elavdavad Julien Leclercq' krimidraamat pisut, ent kogenud filmisõbra jaoks jäävad arvatavasti igavaks nii süžeekäik kui peategelane Yanis, keda mängival Sami Bouajilal on sama palju karismat kui kartulil. Mõnevõrra originaalsena mõjus see, milliste meetoditega filmis rööve läbi viiakse, aga kui tegelased parasjagu mõnd kaubikut ei rünnanud või tina ei andnud, võitlesin ma hädiselt unega. Action-stseenid on selged, ladusad ja tempokad, ent neid pole filmis küllalt, et soovitada seda žanri fännidele. Draamana on see jälle lihtsalt nõrgapoolne. Mitte just viletsalt lavastatud põnevik, aga kole trafaretne — tunne, et oled enam-vähem sama lugu juba korduvalt kohanud, on kerge tekkima ja terav elamus jääb seetõttu saamata.\nKüllaltki pingevaba, ent köitva Austraalia draama "Partisan" tegevus toimub, eeldan ma, postapokalüptilises maailmas, kuid täpset tegevuskohta või -aega keeldub film reetmast. Keskendub see konkreetsemalt tagasihoidlikule kommuunile, mille moodustavad seltskond lapsi, mõned naised ning nende autoriteetne liider Gregori, keda kehastab mainekas prantsuse näitleja Vincent Cassel. Viimane pole hirmus türann, vaid isalik ja vagur juht, kes hoolitseb, et lapsed saaksid hariduse ega peaks jääma nälga... aga samas treenib ta neid ka tapma. Nagu mainitud, ei anna "Partisan" kuigi palju vastuseid düstoopilise keskkonna või Gregori motiivide kohta (muu hulgas jääb segaseks, miks mees läkitab lapsi suvalisi jorsse maha koksama) ja mõneti jäi mind filmi mõistatuslikkus kripeldama, ent intrigeerivad on nii Gregori suhe üha iseseisvamaks muutuva noore Alexanderiga kui kommuuni elukorraldus üldisemalt. Värvikad on näiteks stseenid, kus lapsed tulistavad õhupüssist õhupalle või karaokevõistlustes osalevad. Filmi jooksul hakkab muidugi üha enam välja paistma, et Gregori pole teab mis ingel, aga Casseli osatäitmine on lõpuni peenelt vaoshoitud. Kui filmisõbrast netituttavale ütlesin, et filmi nägin, uuris ta uudishimulikult, kas Casseli esineb rabavalt, sest talle oli treilerist selline mulje jäänud, kuid ega näitleja siin õigupoolest midagi imestusväärset tee. Süngetoonilise "Partisani" näol pole tegemist teab mis meeldejääva draamaga, ent sisult on see piisavalt omapärane ja teostuselt adekvaatne.\nPÄEV, KUI MA NÄGIN 10 000 ELEVANTI | UN DÍA VI 10.000 ELEFANTES (ANIMATED DREAMS)\nKes suundub filmi kaema kindla lootusega näha mõõtmatut elevandikarja, peab pettuma, sest filmis on ennekõike fookuses Guinea põliselanikud ja nende kombed-kultuur. Film rakendab mänguliselt erinevaid animatsioonitehnikaid, et jutustada müstiliste varjunditega lugu võimalikult ekpressiivses laadis, ent peale loomingulise (ja tugevalt komplementaarse) stiili pole sel palju pakkuda. Teemakäsitlus on igavapoolne. Sedasorti filmid peaks olema tunduvalt maagilisemad-muinasjutulisemad.\nSildid festival/sündmus, film


UUS öKOLOOGILINE TREND: AIAKUJUNDUS ... UMBROHI - TRENDID\nUus ökoloogiline trend: aiakujundus ... umbrohi\nMõned umbrohud ei ole mitte ainult tagasihoidlikud, vaid ka üsna ilusad. Seda kvaliteeti täheldasid arenenud suvised elanikud ja nad lõpetasid ellujäänud taimedest vabanemise, et neid kasutada oma krundi kaunistamiseks.\nSiin tutvustame vaid mõningaid ideid, mida on juba täheldanud paljud laiskad äärelinna piirkondade omanikud. Näidates kujutlusvõimet ja leidlikkust, saate seda uut suundumust kasutada omal moel ja veelgi originaalsem.\nKõrged umbrohud võivad olla kogu krundi visiitkaart. Niisiis, karm, kaks meetrit vöörihma ilusate hõbedaste lehtede ja heledate lilledega meelitavad inimesed mööda. Istuta see taim rühma mööda tara - ja ilma hoolika hoolitsuseta saad päris ilusa heki.\nKõige sagedamini leiad samblikeha kollaste värvidega lilledega\nTeie saidi ilu rikastab pikka aega maalimise tara või vana ait. Ära muretse! Igasugused inetu hooned, sealhulgas vaatetorn, veranda, prügikonteiner ja komposti kast, peidavad suurepäraselt liana umbrohi. Selleks võite kasutada convolvulus.\nConvolvuluse varred kasvavad üle 70 cm ja seemned võivad idaneda isegi pärast 20 aastat\nKa suurepärane sisekujundus on igihaljas puu luuderohi monofooniliste või trikkidega lehtedega. Tänu pikkadele ripsmetele, mis võivad ulatuda 25 m-ni, peidab see taim oma lehtede all isegi kõrgema maja seina, mis varjab kõik rumalad kohad.\nTalvel on keskel sõidurajal vertikaalse toe luuderdus veidi külmunud ja vajab peavarju.\nOlge ettevaatlik! Ivy marjad on mürgised.\nTavapärane roheline muru tundub teile monotoonne? Kaunista mullast. T zhivuchki, burya ivyhsevidnogo, euroopa, südamekujulise tiara haud, Veronika oakwood või hülgama.\nNeed taimed näevad kividest ja puude tüvedest suurt välja. Lisaks pärsivad nad vähem atraktiivsete umbrohtude kasvu. Sellise heleda vaiba eest on palju lihtsam hoolitseda kui muru eest, sest seda ei ole vaja lõigata.\nPiirde ja trimmimise tara\nUmbrohtude abil saate luua lillepeenra elava aia, keskenduda atraktiivsele aiateele või kaunistada viljapuu puukambrit. Selleks sobivad näiteks tihedad taimed lungfish.\nMedunitsa on hea, sest see õitseb varakult ja talub veidi varjundit.\nÄrge unustage, et kõik umbrohud on agressiivsed ja kalduvad kinni haarama territooriumi. Et nad ei hõivaks kogu piirkonda, piirake nende kasvu piiramine lindile või asetage aiasse mahutitesse. Üheaastaste aastate ajal lõhkuda tuhmunud pungad nii, et seemned ei oleks hajutatud erinevates suundades.\nJa teie saidil kasvate umbrohu lilled, mida säästate ja mida ei eemaldata?


Tasuta kõnede vastuvõttu Soomes, Rootsis ja Venemaal niipea ei tule\n4. detsember 2001 kell 13:14\nHoolimata sellest, et EMT juhid loodavad, et mobiilsidekõnede tasuta vastuvõtmine Lätis ja Leedus on alles esimene samm, ei saa EMT kliendid niipea tasuta kõnesid vastu võtta Soomes, Rootsis ja Venemaal vastu võtta.\n<pilt#PeepAaviksoo.jpg#EMT juhatuse esimees Peep Aaviksoo#150#279#0> ?Koostöö LMTi ja Omniteliga on esimene samm, loodame, et asi liigub kaugemale,? sõnas ASi EMT juhatuse esimees Peep Aaviksoo. ?Mujal on keeruline seadusandlik taust. Meie klientide hulk Telia ja Sonera võrkudes on kaduvväike ja nende jaoks ei ole meie probleemid prioriteedid. Venemaal tegutsevate äriühingutega on raske asju ajada.?\nEMT, Läti juhtiv mobiilsideoperaator LMT ja Leedu suurim operaator Onmitel sõlmisid kokkuleppe, mille kohaselt ei pea 1. detsembrist EMT kliendid Lätis ja Leedus viibides enam kõnede vastuvõtmise eest maksma.


Eelmine 1 84 484 534 574 575 576 577 578 579 580 581 582 583 584 585 586 587 588 589 590 591 592 593 594 634 684 744 template Järgmine\nNeed aastaaruanded on muidugi huumor kuubis, eriti kalju oma. Tellige ja lugege!\nKalju piletitulu on eriti võimas nende keskmist 500 inimest arvestades\nTõesti lahe lugemine ja ettevõtmine, tublid! Loodame, et saab jätku ka. Ja ka mängijate profiilid on tasemel, info poolest annavad ilmselt silmad ette enamikele klubidele. Kahju, et nii hilja tekkisid, aga noh öeldakse ju et parem hilja kui mitte kunagi\nAlgselt postitas xavic Vaata postitust\nAntonovi liigitamine on keeruline küsimus. Muidu ju jah ikka allpool mänginud. Koondise debüüdiski oli allpool. Viimati Flora vastu oli aga alumine ründaja ehk pmst nr. 10 ja lõi ka värava... Ise kipun arvama, et ta jääks rohkem allapoole, ent mõistlik oleks talt endalt küsida, et kus end paremini tunneb\nHunt lõi värava õlaga ja rahvast, kes seda pealt nägi oli üle tuhande...