Carmen Kassi eks semmib Rihannaga? | Elu\nCarmen Kassi eks semmib Rihannaga? (6)\nÕhtuleht, 20. veebruar 2015, 07:00\nUUS KÕMUPAAR? Rihanna ja Richie Akiva jaanuari algul New Yorgi restoranist väljumas.Foto: Vida Press\nUSA kõmumeedia andmeil ei kurameeri Rihanna Leonardo DiCaprioga, vaid tema südame on kiiremini põksuma pannud hoopis Leonardo sõber Richie Akiva, kes on tuntud supermodell Carmen Kassi endise kallimana.\nAlles see oli, kui Us Weekly väitis, et 27aastane Rihanna ja temast kuraditosin aastat vanem DiCaprio ei suutnud Paul McCartney sõbrapäevakontserdil teineteiselt pilku pöörata – nii sügavad olevat staaripaari tunded.\nKuid klatšiuudiste külje HollyScoop andmeil pole Barbadose sekspommi uus kallim Leonardo, vaid viimase hea sõber Richie Akiva.\nRichie on New Yorgi ööklubi 1OAK üks omanikke ja tema sõpruskonda kuuluvad Daily Maili andmeil peale DiCaprio ka räpimogul Jay Z, supermodell Naomi Campbell ja näitleja Jamie Foxx.\nVäidetavalt leidsid Rihanna ja Richie teineteist aastavahetusel St. Barth’si kuurordis puhates. Just sealsamas oli mitme kõmuväljaande andmeil puhkenud poptähe ja Leonardo armastus, ent see kõmu oli valehäire.\nJaanuaris jäid Rihanna ja Richie paparatsokaamera ette restoranist väljudes, eelmisel reedel tabati mõlemad 1OAK klubist lahkumas. Esmaspäeval aga avaldas Akiva Instagramis mustvalge foto, kus ta poseerib koos Rihanna, Naomi ja koomik Dave Chappelle’iga.\nCarmen Kassiga tutvus jõuka rõivatöösturi poja Richiega 1998. aastal. Akiva rääkis 2004. aastal "Pealtnägijas", kuidas ta näinud Eesti kaunitari esimest korda Pariisis, mõne aja pärast aga Broadway kino ees ja võtnud kohe nõuks Carmenilt telefoninumbrit küsida.\nAlgul punninud modell vastu, kuid sihikindla noormehena sai Richie oma tahtmise. Vaid 165sentimeetrine ärimees ja 180sentimeetrine modell moodustasid vürtsika paari.\nCarmeni nimel, kellele ööklubide maailm ei istunud, loobus ta ööklubiärist ja hakkas pidama restorani Butter, mille osanikuks sai ka Carmen. Samuti soetasid nad kinnisvara Eestis, kus Richie koos pruudiga mitu korda käis.\nTark, ilus, sihikindel, töökas – selliste epiteetidega kirjeldas Richie maailmakuulsat eestlannat.\n"Tal on olnud minule uskumatu mõju," tunnistas Akiva intervjuus, mille ajaks ta oli eestlannast juba lahku läinud.\nTookord oli Carmeni kaaslaseks saanud temast 18 aastat vanem malesuurmeister Eric Lobron.\n"Ta on väga tark ja tal on võrratu huumorimeel," kirjeldas Carmen 2011. aasta intervjuus Ameerikas sündinud, kuid Saksamaal üles kasvanud armsamat. "Mulle ideaalne partner ning me mõistame teineteist."\nEelmise aasta lõpus levisid uudised, et seegi armusuhe on lõpule jõudnud.


Transporditavate surveseadmete nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning nõuded tehnilisele kontrollile – Riigi Teataja\nTransporditavate surveseadmete nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning nõuded tehnilisele kontrollile\nTransporditavate surveseadmete nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning nõuded tehnilisele kontrollile - sisukord\n2 TRANSPORDITAVA SURVESEADME VASTAVUSHINDAMINE, VASTAVUSE TAASHINDAMINE JA KORRALINE KONTROLL\n§ 3 Euroopa ühisturule lastavad transporditavad surveseadmed\n§ 4 Eesti turule lastavad transporditavad surveseadmed\n§ 5 Olemasolevate transporditavate surveseadmete nõuetele vastavuse taashindamine\n§ 6 Korraline kontroll\n§ 7 Märgistus\n1 Moodul A ehk sisene tootmisohje\n§ 8 Moodul A ehk sisene tootmisohje\n§ 9 Tehniline dokumentatsioon\n2 Moodul A1 ehk sisene tootmisohje lõpphinnangu andmise järelevalvega\n§ 10 Sisene tootmisohje lõpphinnangu andmise järelevalvega\n§ 11 Erakorralised kontrollkäigud\n2 Moodulid B ja B 1\n§ 12 Moodul B ehk tüübihindamine\n§ 13 Tehniline dokumentatsioon\n§ 15 Tüübihindamise sertifikaat\n§ 16 Tüübihindamise sertifikaadi muutmine\n§ 17 Dokumentide hoidmine ja teavitamine\n2 Moodul B1 ehk projekti hindamine\n§ 18 Moodul B1 ehk projekti hindamine\n§ 19 Tehniline dokumentatsioon\n§ 20 Teavitatud asutuse kohustused\n§ 21 Projektihindamise sertifikaat\n§ 22 Projektihindamise sertifikaadi muutmine\n§ 23 Dokumentide hoidmine ja teavitamine\n§ 24 Moodul C1 ehk tüübivastavus\n§ 25 Lõplik hindamine\n§ 26 Moodul D ehk tootmise kvaliteeditagamine\n§ 27 Kvaliteedisüsteem\n§ 28 Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n§ 29 Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n§ 30 Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n§ 32 Teavitamine\n2 Moodul D 1 ehk tootmise kvaliteedikinnitus\n§ 33 Moodul D1 ehk tootmise kvaliteedikinnitus\n§ 34 Tehniline dokumentatsioon\n§ 35 Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n§ 36 Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n§ 37 Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n§ 38 Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n§ 39 Dokumentide säilitamine ja teavitamine\n§ 40 Moodul E ehk toote kvaliteedikinnitus\n§ 41 Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n§ 42 Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n§ 43 Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n§ 44 Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n§ 45 Dokumentide säilitamine ja teavitamine\n2 Moodul E1 ehk tootmise kvaliteedikinnitus\n§ 46 Moodul E1 ehk tootmise kvaliteedikinnitus\n§ 47 Tehniline dokumentatsioon\n§ 48 Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n§ 49 Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n§ 50 Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n§ 51 Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n§ 52 Dokumentide säilitamine ja teavitamine\n§ 53 Moodul F ehk toote tõendamine\n§ 54 Teavitatud asutuse kohustused\n§ 55 Iga transporditava surveseadme kontrollimine ja katsetamine\n§ 56 Moodul G ehk toote ühiku tõendamine\n§ 59 Moodul H ehk täielik kvaliteedi tagamine\n§ 60 Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n§ 61 Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n§ 62 Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n§ 63 Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n§ 64 Dokumentide säilitamine ja teavitamine\n2 Moodul H1 ehk täielik kvaliteedi tagamine koos projektihindamise ja lõppkatse järelevalvega\n§ 65 Moodul H1 ehk täielik kvaliteedi tagamine koos projektihindamise ja lõppkatse järelevalvega\n§ 66 Taotlus\n§ 67 Teavitatud asutuse kohustused\n§ 68 Projektihindamissertifikaadi muutmine\n§ 69 Lõpphindamine\n3 VASTAVUSE TAASHINDAMISE PROTSEDUUR\n§ 70 Vastavuse taashindamise protseduur\n§ 71 Teavitatud asutuse kohustused\n§ 72 Seeriaviisiliselt valmistatud paagid\n4 KORRALISE KONTROLLI PROTSEDUURID\n1 Moodul 1 ehk toodete korraline kontrollimine\n§ 73 Moodul 1 ehk toodete korraline kontrollimine\n§ 74 Teavitatud või heakskiidetud asutuse kohustused\n2 Moodul 2 ehk korraline kontroll läbi kvaliteeditagamise\n§ 75 Moodul 2 ehk korraline kontroll läbi kvaliteeditagamise\n§ 76 Moodul 2 esimene definitsioon\n§ 77 Moodul 2 teine definitsioon\n§ 78 Omaniku, omaniku volitatud esindaja või valdaja kohustused\n§ 79 Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n§ 80 Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n§ 81 Kvaliteedisüsteemi järgimine ja kvaliteedisüsteemi muutmine\n§ 82 Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n§ 83 Dokumentide säilitamine\n§ 84 Määruse rakendamine\n§ 85 Määruse jõustumine\nRTL 2004, 73, 1200\nTransporditavate surveseadmete nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord ning nõuded tehnilisele kontrollile1\nVastu võetud 25.05.2004 nr 139\nMäärus kehtestatakse «Surveseadme ohutuse seaduse» §9 lõike 2 ja §27 lõike 4 alusel.\n(1) Käesoleva määruse eesmärk on parandada maanteel ja raudteel ohtlike kaupade veoks ettenähtud transporditavate surveseadmete ohutust, kehtestades nõuded nende turule laskmisele, korduvale kasutusele võtmisele ja kasutamise aspektidele.\n(2) Käesolevat määrust kohaldatakse:\n1) uue transporditava surveseadme turule laskmisele;\n2) kasutusel oleva «Ohtlike veoste rahvusvahelise autoveo Euroopa kokkuleppe» (edaspidi ADR) (RT II 1996, 29, 104) või «Ohtlike veoste rahvusvahelise raudteeveo määrustiku» (edaspidi RID) nõuetele vastava transporditava surveseadme nõuetele vastavuse taashindamisele;\n3) punktides 1 ja 2 nimetatud transporditava surveseadme ning Euroopa Ühenduse Nõukogu 17. septembri 1984. aasta direktiivi 84/525/EMÜ õmbluseta terasest gaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 300, 19.11.1984, lk 1), Euroopa Ühenduse Nõukogu 17. septembri 1984. aasta direktiivi 84/526/EMÜ õmbluseta mittelegeeralumiiniumist ja alumiiniumisulamitest gaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 300, 19.11.1984, lk 20) ja Euroopa Ühenduse Nõukogu 17. septembri 1984. aasta direktiivi 84/527/EMÜ keevitatud mittelegeerterasest gaasiballoone käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT L 300, 19.11.1984, lk 48) kohast vastavusmärki kandvate gaasiballooni tehnilisele korralisele kontrollile (edaspidi korraline kontroll).\n(3) Käesolevat määrust ei kohaldata enne 1. juulit 2001. a turule lastud transporditavale surveseadmele, mille vastavust ADRist või RIDist tulenevatele nõuetele pole hinnatud. Käesolevat määrust ei kohaldata nendele transporditavatele surveseadmetele, mis on turule lastud 24 kuu jooksul arvates 1. juulist 2001. a, tingimusel, et need transporditavad surveseadmed vastavad enne 1. juulit 2001. a kehtinud nõuetele.\n(4) Käesolev määrus kehtib üksnes ADR või RID nõuetele vastavatele transporditavatele surveseadmetele, mida kasutatakse ohtlike kaupade veoks Euroopa Liidu liikmesriikide vahel.\n(1) Käesoleva määruse tähenduses mõistetakse transporditava surveseadmena järgmisi ÜRO numbrite 1051, 1052, 1790 ja klass 2 gaaside veoks kasutatavaid surveseadmeid:\n1) balloon (cylinder) mahutavusega üle 0,5 liitri, kuid mitte üle 150 liitri;\n2) balloonikogum (bundle of cylinders (frame)), mis on kogum omavahel kollektoriga ühendatud ja kindlalt raamile kinnitatud balloone ning mille kogumahutavus ei ületa 3000 liitrit, mürgiste gaaside korral kuni 1000 liitrit;\n3) krüotehniline anum (cryogenic receptacle ), mis on termiliselt isoleeritud sügavjahutamisega veeldatud gaaside anum mahutavusega mitte üle 1000 liitri;\n4) surveanum (pressure drum) mahutavusega üle 150 liitri, kuid mitte üle 1000 liitri (näiteks veerevööga varustatud silindrilised anumad, jalastega anumad või raamides anumad);\n5) torukujuline anum (tube) mahutavusega üle 150 liitri, kuid mitte üle 3000 liitri;\n6) paaksõiduk (tank-vehicle), millel on sõidukile kohtkindlalt kinnitatud rohkem kui 1000-liitrise mahutavusega üks või mitu püsipaaki ( fixed tank);\n7) anumakogumiga sõiduk (battery-vehicle), milline sisaldab üksteisega kollektoriga ühendatud ja veoüksusega püsivalt ühendatud elemente, milleks võivad olla balloonid, torukujulised anumad, balloonikogumid, survevaadid ning klass 2 gaaside veoks ettenähtud rohkem kui 450-liitrise mahutavusega paagid;\n8) kergpaak (demountable tank), mille mahutavus on üle 450 liitri ja mis pole konstrueeritud veoste vedamiseks ilma sõidukita ning mida saab normaalselt teisaldada ainult tühjana;\n9) paakkonteiner ( tank-container), mille mahutavus ületab 450 liitrit;\n10) paakvagun (tank-wagon), millel on veoüksusele kohtkindlalt kinnitatud rohkem kui 1000-liitrise mahutavusega üks või mitu püsipaaki;\n11) anumakogumiga vagun (battery-wagon), mis sisaldab üksteisega kollektoriga ühendatud ja veoüksusega püsivalt ühendatud elemente, milleks võivad olla balloonid, torukujulised anumad, balloonikogumid, survevaadid ning klass 2 gaaside veoks ettenähtud rohkem kui 450-liitrise mahutavusega paagid.\n(2) Vastavuse taashindamine (reassessment of conformity) on protseduur, mille käigus hinnatakse enne §1 lõikes 3 sätestatud tähtaegu valmistatud ja kasutusele võetud transporditava surveseadme nõuetele vastavust selle omaniku või omaniku volitatud esindaja või valdaja taotlusel.\n2. osa TRANSPORDITAVA SURVESEADME VASTAVUSHINDAMINE, VASTAVUSE TAASHINDAMINE JA KORRALINE KONTROLL\n§ 3. Euroopa ühisturule lastavad transporditavad surveseadmed\n(1) Euroopa ühisturule lastavad uued transporditavad surveseadmed peavad vastama asjakohastele ADR või RID nõuetele. Nende nõuetele vastavus tuleb tõendada teavitatud asutuse poolt kooskõlas käesoleva määruse 2. peatükis sätestatud vastavushindamise protseduuridega. Vastavushindamise protseduuride valikul tuleb arvestada tabelis 1 sätestatut.\n(2) Transpordil kasutatavad uued ventiilid ja teised lisaseadised peavad samuti vastama asjakohastele ADRi või RIDi nõuetele.\n(3) Ventiilid ja teised lisaseadised, millel on otsene transporditava surveseadme ohutust tagav funktsioon, eriti ohutusventiilid, tühjendus- ja täitmisklapid, ja ballooni ventiilid, tuleb allutada vastavushindamise protseduurile, mis on vähemalt sama range kui selle transporditava surveseadme oma, millele nad on lisatud. Sellised ventiilid ja teised lisaseadised võivad olla allutatud teistsugustele vastavushindamise protseduuridele, mis erinevad anuma või paagi vastavushindamise protseduuridest.\n(4) Kui ADR või RID ei sisalda piisavaid tehnilisi nõudeid lõikes 3 nimetatud ventiilidele ja teistele lisaseadistele, peavad sellised ventiilid või lisaseadised vastama majandus- ja kommunikatsiooniministri 7. mai 2004. aasta määruse nr 129 «Nõuded surveseadmele ning selle nõuetele vastavuse hindamise ja tõendamise kord» (RTL 2004, 63, 1051) nõuetele ja olema allutatud nimetatud määruse II, III või IV kategooria surveseadmele sätestatud vastavushindamise protseduuridele, olenevalt asjaolust, kas paak või anum kuulub käesoleva määruse tabeli 1 kohaselt 1., 2. või 3. kategooriasse.\n(5) Transporditav surveseade tuleb allutada tootja valikul ühele tabelis 1 ettenähtud vastavushindamise protseduurile, mis on sätestatud antud kategooria transporditava surveseadme jaoks. Paakide puhul või nende transpordiks kasutatavate ventiilide ja muude lisaseadiste puhul võib tootja samuti valida protseduuri, mis on ette nähtud kõrgema kategooria transporditava surveseadme jaoks.\n(6) Moodulite puhul, milles on ette nähtud teavitatud asutuse erakorraliste kontrollide tegemise õigus, peab teavitatud asutus võtma transporditava surveseadme näidiseid tootmis- või ladustamiskohtadest ning kontrollima nende vastavust nõuetele. Selleks peab tootja informeerima teavitatud asutust planeeritud tootmiskavast. Teavitatud asutus peab esimese valmistamise aasta jooksul tegema vähemalt kaks erakorralist kontrolli. Järgnevate erakorraliste kontrollide sagedus määratakse teavitatud asutuse poolt, arvestades vastavates vastavushindamise moodulites esitatud kriteeriume.\nTransporditava surveseadme kategooriad\n1. Paagid, mille katserõhu ja mahu korrutis ei ole enam kui 30 MPa*liitri kohta (300 bar*liitrit).\nA1 või D1 või E1\n2. Paagid, mille katserõhu ja mahu korrutis on suurem kui 30 kuid mitte suurem kui 150 MPa*liiter (vastavalt 300 ja 1500 bar*liiter).\nH või B kombineeritult mooduliga E, või B kombineeritult mooduliga C1, või B1 kombineeritult mooduliga D.\n3. Paagid, mille katserõhu ja mahu korrutis on enam kui 150 MPa*liiter (1500 bar*liitrit) ja sarnaselt ka anumad.\nG või H1 või B kombineeritult mooduliga D, või B kombineeritult mooduliga F.\n§ 4. Eesti turule lastavad transporditavad surveseadmed\nKui transporditava surveseadme välise töökeskkonna temperatuur on regulaarselt madalam kui –20 °C, võib rakendada rangemaid nõudeid, kuni vastavad klimaatilised erisused on arvestatud ka ADRis või RIDis.\n§ 5. Olemasolevate transporditavate surveseadmete nõuetele vastavuse taashindamine\n(1) Paragrahvi 1 lõike 2 punktis 2 nimetatud transporditava surveseadme ADRi või RIDi nõuetele vastavuse taashindamine tuleb teha teavitatud asutuse poolt kooskõlas käesoleva määruse 3. peatükiga.\n(2) Kui lõikes 1 viidatud paake või mahuteid on valmistatud seeriaviisiliselt, võib nende nõuetele vastavust taashinnata heakskiidetud asutus tingimusel, et tüübi nõuetele vastavus on taashinnatud teavitatud asutuse poolt.\n§ 6. Korraline kontroll\n(1) Paakide, kaasa arvatud nende ventiilide ja teiste lisaseadmete korralist kontrolli teeb teavitatud asutus või heakskiidetud asutus kooskõlas käesoleva määruse 4. peatükis sätestatud protseduuridega. Anumate, kaasa arvatud nende ventiilide ja teiste lisaseadmete korralist kontrolli teeb teavitatud asutus kooskõlas protseduuriga, mis on määratletud käesoleva määruse 4. peatüki 1. jaos (moodul 1).\n(2) Paragrahvi 1 lõikes 2 nimetatud transporditavate surveseadmete korralist kontrolli võib teha igas liikmesriigis.\n§ 7. Märgistus\n(1) Sõltumata ADRist või RIDist tulenevatest paakide ja anumate märgistamise nõuetest, tuleb paakidele ja anumatele, mis vastavad §3 või §5 nõuetele, paigaldada transporditava surveseadme vastavusmärk Π (vt lisa 1).\n(2) Transporditava surveseadme vastavusmärk tuleb paigaldada nähtavalt ja püsivalt. Vastavusmärgi juurde tuleb lisada vastavushindamist teinud teavitatud asutuse tunnusnumber. Vastavuse taashindamise puhul tuleb vastavusmärgile lisada vastavuse taashindamist teinud teavitatud või heakskiidetud asutuse tunnusnumber.\n(3) Transporditava surveseadme, mille puhul on rakendatud §4 lõikes 4 nimetatud rangemaid nõudeid, vastavushindamist teinud teavitatud asutuse tunnusnumbri järgi tuleb märkida –40 °C.\n(4) Uued ventiilid ja teised lisaseadmed, millel on otsene ohutusfunktsioon, peavad kandma kas transporditava surveseadme vastavusmärki või CE-märki, mis tõendab vastavust Euroopa Liidu Parlamendi ja Nõukogu 29. mai 1997. aasta direktiivi 97/23/EÜ surveseadmeid käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta nõuetele. Selliste vastavusmärkide puhul ei pea järgnema vastavushindamist teinud teavitatud asutuse tunnusnumbrit. Teiste ventiilide ja lisaseadmete puhul märgistamise nõudeid ei ole .\n(5) Sõltumata ADRist või RIDist tulenevatest paakide ja anumate märgistamise nõuetest, tuleb korralist tehnilist kontrolli läbinud transporditavad surveseadmed varustada korralist tehnilist kontrolli teostanud asutuse tunnusnumbriga. Selline number näitab, et antud transporditava surveseadme kasutamist võib jätkata. Paragrahvi 1 lõike 2 punktis 3 nimetatud gaasiballoonide esimese korralise tehnilise kontrolli puhul peab tunnusnumbrile eelnema transporditava surveseadme vastavusmärk.\n(6) Nii vastavushindamise kui ka vastavuse taashindamise ja korralise tehnilise kontrolli puhul tuleb teavitatud asutuse või heakskiidetud asutuse tunnusnumber nähtavalt ja püsivalt kinnitada, kas nimetatud asutuse enese vastutusel või omaniku, valdaja või nende volitatud esindaja poolt.\n(7) Transporditavale surveseadmele ei või kanda märgistust, mis võib eksitada kolmandaid isikuid. Muud märgistust võib transporditavale surveseadmele kanda tingimusel, et transporditava surveseadme vastavusmärgi nähtavus ja loetavus ei oleks vähendatud.\n1. jaotis Moodul A ehk sisene tootmisohje\n§ 8. Moodul A ehk sisene tootmisohje\n(1) Moodul A kirjeldab menetlust, mille käigus tootja või tema volitatud esindaja, kes täidab käesolevast paragrahvist tulenevaid kohustusi, tagab ja deklareerib, et transporditav surveseade vastab sellele kohaldatavatele nõuetele.\n(2) Tootja või tema volitatud esindaja peab kandma transporditava surveseadme vastavusmärgi Π transporditavale surveseadmele ja koostama vastavusdeklaratsiooni.\n(3) Tootja peab koostama §-s 9 kirjeldatud tehnilise dokumentatsiooni. Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama tehnilist dokumentatsiooni vähemalt 10 aastat pärast transporditava surveseadme valmistamist. Kui tootja ega tootja volitatud esindaja ei asu Euroopa Liidu liikmesriigis, on tehnilise dokumentatsiooni kättesaadavuse tagamise kohustus isikul, kes lasi transporditava surveseadme turule.\n§ 9. Tehniline dokumentatsioon\n(1) Tehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata transporditava surveseadme nõuetele vastavust. See peab hõlmama niivõrd, kui see on hindamiseks oluline, projekteerimist, valmistamist ja transporditava surveseadme tööpõhimõtteid.\n(2) Tehniline dokumentatsioon peab sisaldama:\n1) transporditava surveseadme üldkirjeldust;\n2) projekteerimis-, valmistamis- ja surveseadme koostisosade ja muu taolise detailjooniseid ja skeeme;\n3) jooniste ja skeemide ning surveseadme tööpõhimõtete mõistmiseks vajalikke kirjeldusi ja selgitusi;\n4) loetelu meetmetest, mida rakendati nõuete täitmiseks;\n5) tugevusarvutuste tulemusi, sooritatud kontrolle jne;\n6) katsete protokolle.\n(3) Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama vastavusdeklaratsiooni koopiat koos tehnilise dokumentatsiooniga.\n(4) Tootja peab rakendama kõiki vajalikke meetmeid tagamaks valmistamisprotsessiga transporditava surveseadme vastavuse tehnilise dokumentatsioonile ja sellele surveseadmele kohaldatavatele nõuetele.\n2. jaotis Moodul A1 ehk sisene tootmisohje lõpphinnangu andmise järelevalvega\n§ 10. Sisene tootmisohje lõpphinnangu andmise järelevalvega\n(1) Sisene tootmisohje lõpphinnangu andmise järelevalvega koosneb moodulist A, ühes käesolevast jaotisest tulenevate erisustega.\n(2) Lõpphinnang tuleb anda tootja poolt ja kontrollida tootja valitud teavitatud asutuse poolt tehtavatel erakorralistel kontrollkäikudel.\n§ 11. Erakorralised kontrollkäigud\n(1) Erakorraliste kontrollkäikude ajal peab teavitatud asutus:\n1) tagama, et tootja tegelikult annab lõpphinnangu,\n2) võtma kontrolli jaoks transporditava surveseadme näidiseid nende valmistamis- või ladustamiskohtadest.\n(2) Teavitatud asutus hindab kontrolliks võetavate näidiseksemplaride arvu ja seda, kas on vaja teha või lasta teha kas osaliselt või terviklikult näidiseksemplaride lõpphinnang.\n(3) Kui üks või enam transporditavatest surveseadmetest ei vasta nõuetele, peab teavitatud asutus kasutusele võtma vajalikud meetmed.\n(4) Teavitatud asutuse vastutusel kinnitab tootja teavitatud asutuse tunnusnumbri igale transporditavale surveseadmele.\n2. jagu Moodulid B ja B 1\n§ 12. Moodul B ehk tüübihindamine\n(1) Tüübihindamine on menetlus, mille kaudu teavitatud asutus teeb kindlaks ja tõendab, et transporditav surveseade, mis on tootmise näidiseks, vastab sellele kohaldatavatele nõuetele.\n(2) Transporditava surveseadme tootja või tema volitatud esindaja esitavad ainult ühele omal valikul teavitatud asutusele taotluse tüübihindamise tegemiseks. Nimetatud taotlus peab sisaldama:\n1) tootja nime ja aadressi, ja kui taotluse esitab tootja volitatud esindaja, siis ka tema nime ja aadressi;\n3) tehnilist dokumentatsiooni.\n(3) Taotluse esitaja peab andma teavitatud asutuse käsutusse transporditava surveseadme näidiseksemplari. Kui katsetuste programm eeldab rohkem näidiseid, võib teavitatud asutus nõuda täiendavaid näidiseid.\n(4) Näidiseksemplar võib esindada mitmeid transporditava surveseadme versioone, tingimusel, et versioonide erinevused ei mõjuta ohutuse taset.\n§ 13. Tehniline dokumentatsioon\n1) surveseadme tüübi üldkirjeldust;\n2) projekteerimis-, valmistamis- ja transporditava surveseadme koostisosade ja muu taolise detailjooniseid ja skeeme;\n4) loetelu nõuete täitmiseks rakendatud meetmetest;\n5) tugevusarvutuste tulemusi, sooritatud kontrolle ja muud taolist;\n6) katsete protokolle;\n7) andmeid valmistamise käigus tehtud katsetest;\n8) andmeid kvalifikatsioonide või heakskiitude kohta.\n1) hindama tehnilist dokumentatsiooni, kontrollima, kas surveseadme tüüp on valmistatud sellega kooskõlas, samuti tegema kindlaks osad, mis on kavandatud käesoleva määruse asjakohaste sätete kohaselt;\n2) hindama tehnilist dokumentatsiooni seoses projekteerimis- ja valmistamisprotseduuridega;\n3) hindama kasutatud materjale, kui need pole kooskõlas käesoleva määruse vastavate sätetega ja kontrollima materjali valmistaja poolt väljastatud sertifikaati;\n4) heaks kiitma surveseadme osade püsiliidete tegemise protseduurid või tegema kindlaks, kas need on varem heaks kiidetud;\n5) tegema kindlaks, kas personal, kes teeb surveseadme osade püsiliiteid ja mittepurustavaid katseid on kvalifitseeritud või heaks kiidetud;\n6) tegema või laskma teha vajalikud katsed ja kohased kontrollid, et teha kindlaks, kas tootja poolt rakendatud meetmed vastavad nõuetele;\n7) tegema või laskma teha vajalikud katsed ja kohased kontrollid tegemaks kindlaks, kas käesoleva määruse asjakohaseid sätteid on täidetud;\n8) taotluse esitajaga kokku leppima koha, kus tuleb teha kontrollid ja vajalikud katsed.\n§ 15. Tüübihindamise sertifikaat\n(1) Kui surveseadme tüüp vastab sellele kohaldatavatele nõuetele, väljastab teavitatud asutus tüübihindamissertifikaadi. Sertifikaat on kehtiv 10 aastat ja on uuendatav.\n(2) Sertifikaat peab sisaldama tootja nime ja aadressi, kontrolli käigus tehtud järeldusi ja heakskiidetud tüübi identifitseerimist võimaldavaid andmeid.\n(3) Sertifikaadile peab lisama tehnilise dokumentatsiooni asjakohased osad ja sellest koopiat peab hoidma teavitatud asutus vähemalt 10 aastat.\n(4) Kui teavitatud asutus keeldub tüübihindamissertifikaati tootjale või tootja volitatud esindajale väljastamast, peab ta esitama selleks selged põhjendused. Samuti peab teavitatud asutus võimaldama keeldumise vaidlustamist.\n§ 16. Tüübihindamise sertifikaadi muutmine\n(1) Tüübihindamise taotluse esitaja peab informeerima teavitatud asutust, kelle käes on antud heakskiidetud transporditava surveseadme tüübihindamise sertifikaati puudutav tehniline dokumentatsioon, kõigist heakskiidetud transporditavale surveseadmele tehtud muudatustest.\n(2) Kui need muudatused võivad mõjutada transporditava surveseadme vastavust nõuetele või ettenähtud kasutustingimustele, siis peab neile muudatustele saama teavitatud asutuselt eelneva heakskiidu. Uus heakskiit antakse täiendusena esialgsele tüübihindamise sertifikaadile.\n§ 17. Dokumentide hoidmine ja teavitamine\n(1) Teavitatud asutus peab informeerima Euroopa Liidu liikmesriikide vastavaid asjakohaseid asutusi tüübihindamise sertifikaatide kehtetuks tunnistamisest ja nõudmisel ka väljastamisest. Samuti peab teavitatud asutus informeerima teisi teavitatud asutusi tüübihindamise sertifikaatide väljastamise keeldumistest või kehtetuks tunnistamisest.\n(2) Teistel teavitatud asutustel on õigus saada koopiaid tüübihindamise sertifikaadist ja nende lisadest. Tüübihindamise sertifikaadi lisad peavad olema teavitatud asutustele kättesaadavad.\n(3) Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama tehnilise dokumentatsiooni koopiatega tüübihindamise sertifikaate ja nende lisasid 10 aastat viimase transporditava surveseadme valmistamisest. Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu Euroopa Liidu liikmesriigis, on tehnilise dokumentatsiooni kättesaadavuse tagamise kohustus isikul, kes lasi transporditava surveseadme turule.\n2. jaotis Moodul B1 ehk projekti hindamine\n§ 18. Moodul B1 ehk projekti hindamine\n(1) Projektihindamine on menetlus, mille käigus teavitatud asutus hindab ja tõendab, et antud transporditava surveseadme projekt vastab nõuetele.\n(2) Transporditava surveseadme tootja või tema volitatud esindaja esitavad taotluse projekti hindamiseks ühele teavitatud asutusele. Nimetatud taotlus peab sisaldama:\n(3) Taotlus võib hõlmata mitmeid transporditava surveseadme versioone, tingimusel, et versioonide erinevused ei mõjuta ohutustaset.\n§ 19. Tehniline dokumentatsioon\n2) transporditava surveseadme, selle koostisosade ja muu taolise projekteerimis- ja valmistamisskeeme ning detailjooniseid;\n4) loetelu käesoleva määruse nõuete täitmiseks rakendatud meetmetest;\n§ 20. Teavitatud asutuse kohustused\n2) hindama kasutatud materjale, kui need pole kooskõlas käesoleva määruse vastavate sätetega, ja kontrollima materjali valmistaja poolt väljastatud sertifikaati;\n3) heaks kiitma surveseadme osade püsiliidete tegemise protseduurid või tegema kindlaks, kas need on varem heaks kiidetud;\n4) tegema kindlaks, kas personal, kes teeb surveseadme osade püsiliiteid ja mittepurustavaid katseid on kvalifitseeritud või heaks kiidetud;\n5) tegema vajalike kontrollidega kindlaks, kas tootja poolt rakendatud meetmed vastavad käesoleva määruse nõuetele;\n6) tegema vajalike kontrollidega kindlaks, kas käesoleva määruse asjakohaseid nõudeid on täidetud.\n§ 21. Projektihindamise sertifikaat\n(1) Kui projekt vastab nõuetele, väljastab teavitatud asutus projektihindamise sertifikaadi. Sertifikaat peab sisaldama tootja nime ja aadressi, kontrolli käigus tehtud järeldusi ja heakskiidetud projekti identifitseerimist võimaldavaid andmeid. Samuti peab sertifikaat sisaldama selle kehtivuse tingimusi.\n(2) Sertifikaadile peab lisama tehnilise dokumentatsiooni asjakohased osad ja sellest koopiat peab hoidma teavitatud asutus.\n(3) Kui teavitatud asutus keeldub projektihindamissertifikaati tootjale või tootja volitatud esindajale väljastamast, peab ta esitama selleks selged põhjendused. Samuti peab teavitatud asutus võimaldama keeldumise vaidlustamist.\n§ 22. Projektihindamise sertifikaadi muutmine\n(1) Projektihindamise taotluse esitaja peab informeerima teavitatud asutust, kelle käes on antud heakskiidetud transporditava surveseadme projektihindamise sertifikaati puudutav tehniline dokumentatsioon, kõigist heakskiidetud transporditavale surveseadmele tehtud muudatustest.\n(2) Kui need muudatused võivad mõjutada transporditava surveseadme vastavust nõuetele või ettenähtud kasutustingimustele, peab neile muudatustele teavitatud asutuselt saama eelneva heakskiidu. Uus heakskiit antakse täiendusena esialgsele projektihindamise sertifikaadile.\n§ 23. Dokumentide hoidmine ja teavitamine\n(1) Teavitatud asutus peab esitama asjakohast informatsiooni Euroopa Liidu liikmesriikidele ning teavitama asjakohaseid asutusi projektihindamise sertifikaatide kehtetuks tunnistamisest ja nõudmisel ka väljastamisest. Samuti peab teavitatud asutus informeerima teisi teavitatud asutusi projektihindamise sertifikaatide väljastamise keeldumistest või kehtetuks tunnistamisest.\n(2) Teistel teavitatud asutustel on õigus saada asjakohast informatsiooni väljastatud projektihindamise sertifikaatidest ja nende lisadest, samuti kehtetuks tunnistatud projektihindamise sertifikaatidest ja nende lisadest.\n(3) Tootja või tema volitatud esindaja peab säilitama tehnilise dokumentatsiooni koopiatega projektihindamise sertifikaate ja nende lisasid 10 aastat hetkest, mil viimane transporditav surveseade valmistati. Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu Euroopa Liidu liikmesriigis, on tehnilise dokumentatsiooni kättesaadavuse tagamise kohustus isikul, kes lasi transporditava surveseadme turule.\n§ 24. Moodul C1 ehk tüübivastavus\n(1) Tüübivastavus on menetlus, mille käigus tootja või tootja volitatud esindaja hindab ja tõendab, et transporditav surveseade vastab tüübihindamise sertifikaadis kirjeldatud tüübile ja vastab käesoleva määruse nõuetele.\n(2) Tootja või tootja volitatud esindaja peab kinnitama transporditavale surveseadmele transporditava surveseadme vastavusmärgi Π ning koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.\n(3) Tootja peab rakendama kõiki vajalikke meetmeid tagamaks transporditava surveseadme valmistamisprotsessi vastavuse tüübihindamise sertifikaadis kirjeldatud tüübile ja sellele kohaldatavatele nõuetele.\n(4) Tootja või tootja volitatud esindaja peab säilitama vastavusdeklaratsiooni koopiat 10 aastat alates viimase transporditava surveseadme valmistamisest. Kui tootja või tema volitatud esindaja ei asu Euroopa Liidu liikmesriigis, on tehnilise dokumentatsiooni kättesaadavuse tagamise kohustus isikul, kes lasi transporditava surveseadme turule.\n§ 25. Lõplik hindamine\n1) tegema kindlaks, kas tootja teostab lõpphinnangu andmist;\n2) valima kontrolli tarbeks surveseadmete näidiseksemplarid nende tootmis- või ladustamisterritooriumilt.\n(2) Näidiseksemplaride arvu ning selle, kas antav lõpphinnang on osaline või täielik, määrab teavitatud asutus. Kui üks või enam transporditavaid surveseadmeid ei vasta nõuetele, peab teavitatud asutus võtma kasutusele vajalikud meetmed.\n(3) Tootja kinnitab teavitatud asutuse vastutusel igale transporditavale surveseadmele teavitatud asutuse tunnusnumbri.\n§ 26. Moodul D ehk tootmise kvaliteeditagamine\n(1) Tootmise kvaliteeditagamine on menetlus, mille käigus lõikes 3 nimetatud tingimustele vastav tootja tagab ja deklareerib, et surveseade vastab tüübihindamissertifikaadis või projektihindamissertifikaadis toodud kirjeldustele ja on kooskõlas käesoleva määruse nõuetega.\n(2) Tootja või tema volitatud esindaja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni ja kinnitab transporditava surveseadmele vastavusmärgi Π igale transporditavale surveseadmele. Vastavusmärgile peab lisama järelevalvet teostava teavitatud asutuse tunnusnumbri.\n(3) Tootja peab toimima heakskiidetud kvaliteedisüsteemi kohaselt nii transporditava surveseadme valmistamisel, lõppkontrollil kui ka katsetamisel ning alluma teavitatud asutuse poolsele järelevalvele.\n§ 27. Kvaliteedisüsteem\n(1) Tootja peab esitama taotluse kvaliteedisüsteemi heakskiitmiseks teavitatud asutusele. Taotluses peavad sisalduma:\n1) kõik vajalikud andmed antud transporditava surveseadme kohta;\n3) heaks kiidetud tüübi tehniline dokumentatsioon ja koopia tüübihindamissertifikaadist või projektihindamise sertifikaadist.\n(2) Kvaliteedisüsteem peab tagama transporditava surveseadme vastavuse tüübihindamise sertifikaadis või projektihindamise sertifikaadis kirjeldatud tüübile ja käesoleva määruse nõuetele.\n(3) Kõik tootja poolt kehtestatud põhitingimused ja nõuded peavad olema dokumenteeritud süstemaatilisteks ja täpseteks kirjalikeks toiminguteks, protseduurideks ja juhenditeks. Selline kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, plaanide, käsiraamatute ja protokollide ühest tõlgendamist.\n(4) Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab kindlasti ja piisaval määral sisaldama järgmisi andmeid:\n2) surveseadme valmistamisel, kvaliteedi tagamisel ja kontrollimisel kasutatavad tehnikad, menetlused ja süstemaatilised tegevused, eriti heaks kiidetud püsiliidete tegemise meetodid;\n3) kontrollid ja katsed, mis tehakse enne surveseadme valmistamist, valmistamise ajal või pärast seda, ning nende kontrollide ja katsete teostamise vahendid;\n4) kvaliteediprotokollid, nagu kontrolliprotokollid ja katsetus- ning kalibreerimisandmed, vajalike isikute pädevuse ja heakskiitmisega seotud selgitused, eriti püsiliidete eest vastutavate ja materjalide mittepurustatavat katsetamist sooritavate isikute pädevuse ja heakskiitmisega seotud selgitused;\n§ 28. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n(1) Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, tegemaks kindlaks, kas see vastab §-s 27 sätestatud nõuetele.\n(2) Hindamist teostavas töögrupis peab olema vähemalt üks liige, kellel on kogemusi antud transporditava surveseadme tehnoloogia hindamisel.\n(3) Hindamismenetlusse peab kuuluma kontrollkäik transporditava surveseadme tootja tootmisrajatistesse.\n(4) Hindamise tulemused teatatakse tootjale. Teates peab sisalduma hindamise tulemuste kokkuvõte ja motiveeritud lõpphinnang. Teavitatud asutus peab võimaldama hinnangut vaidlustada.\n§ 29. Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n(1) Tootja kohustub täitma heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma kvaliteedisüsteemi taset piisava ja efektiivsena.\n(3) Teavitatud asutus peab hindama planeeritavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab §-s 27 sätestatud nõuetele või on vajalik sooritada uus hindamine. Teavitatud asutus esitab selle kohta tootjale oma motiveeritud seisukoha.\n§ 30. Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n(1) Teavitatud asutuse poolt teostatava järelevalve eesmärgiks on tagada, et transporditava surveseadme tootja täidaks heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi korralikult.\n(2) Tootja peab võimaldama teavitatud asutusele järelevalve eesmärgil juurdepääsu transporditava surveseadme valmistamis-, kontrollimis-, katsetus- ja ladustuskohtadesse ning andma teavitatud asutuse käsutusse kogu vajaliku informatsiooni, sealhulgas:\n2) kvaliteediprotokollid, nagu kontrollimiste aruanded, katsete andmed, kalibreerimisandmed ning aruanded asjaomase personali kvalifikatsiooni kohta jne.\n(4) Teavitatud asutus võib tootjat erakorraliselt kontrollida. Selliste kontrollide vajadus ja sagedus määratakse teavitatud asutuse kontrollkäikudel põhineva järelevalvesüsteemi põhjal, kusjuures eriti peab arvestama järgmiste asjaoludega:\n(5) Lõikes 4 sätestatud erakorraliste kontrollide käigus võib teavitatud asutus vajadusel, hindamaks kvaliteedisüsteemi korrektset toimivust, teha katseid või lasta neid teha. Teavitatud asutus peab esitama tootjale kontrollimise aruande, ja kui tehti katsetusi, siis ka katsetuste aruande.\nTootja peab säilitama 10 aastat alates viimase transporditava surveseadme valmistamisest järgmiseid dokumente:\n2) kvaliteedisüsteemis tehtud muudatusi puudutavad dokumendid;\n3) teavitatud asutuse otsused ja teated ning aruanded.\n§ 32. Teavitamine\n(1) Teavitatud asutus peab edastama teistele Euroopa Liidu liikmesriikide vastavatele asutustele asjakohast informatsiooni kvaliteedisüsteemi heakskiitmise kehtetuks tunnistamise ja nõudmisel ka heakskiitmise kohta.\n(2) Teavitatud asutus peab informeerima teisi teavitatud asutusi kvaliteedisüsteemi heakskiitmise kehtetuks tunnistamisest või kvaliteedisüsteemi heakskiitmisest keeldumisest.\n2. jaotis Moodul D 1 ehk tootmise kvaliteedikinnitus\n§ 33. Moodul D1 ehk tootmise kvaliteedikinnitus\n(1) Tootmise kvaliteedikinnitus on menetlus, mille käigus lõikes 3 nimetatud tingimustele vastav tootja tagab ja deklareerib, et transporditava surveseadme ühikud vastavad nõuetele.\n(2) Tootja või tema volitatud esindaja peab kinnitama transporditava surveseadme vastavusmärgi Π igale transporditavale surveseadmele ning koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Transporditava surveseadme vastavusmärgile tuleb lisada kvaliteedisüsteemi järelevalvet tegeva teavitatud asutuse tunnusnumber.\n(3) Tootja peab toimima heakskiidetud kvaliteedisüsteemi kohaselt nii transporditava surveseadme valmistamisel, lõpphinnangu andmisel kui ka katsetamisel ja alluma teavitatud asutuse poolsele järelevalvele.\n§ 34. Tehniline dokumentatsioon\n(1) Tootja peab koostama tehnilise dokumentatsiooni, mis peab võimaldama hinnata transporditava surveseadme vastavust nõuetele.\n(2) Tehniline dokumentatsioon peab hindamiseks vajalikul määral käsitlema surveseadme projekteerimist, valmistamist ja kasutamist ning seal peab sisalduma:\n4) kirjeldus lahendustest, mida rakendati käesoleva määruse nõuete täitmiseks;\n§ 35. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n(2) Kvaliteedisüsteem peab tagama transporditava surveseadme vastavuse kõigile asjakohastele nõuetele.\n(3) Kõik tootja kehtestatud võetud põhitingimused ja nõuded peavad olema dokumenteeritud süstemaatilisteks ja täpseteks kirjalikeks toiminguteks, protseduurideks ja juhenditeks. Selline kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, plaanide, käsiraamatute ja protokollide ühest tõlgendamist.\n(4) Lõikes 3 nimetatud dokumentatsioon peab piisaval määral sisaldama järgmisi andmeid:\n1) kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooni struktuur, juhatuse vastutus- ja haldusalad surveseadmete kvaliteedi osas;\n4) kvaliteediprotokollid, nagu kontrolli protokollid ja katsetus- ning kalibreerimisandmed, asjaomaste isikute pädevuse ja heakskiitmisega seotud selgitused;\n§ 36. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n(1) Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, tegemaks kindlaks, kas see vastab §-s 35 sätestatud nõuetele.\n(2) Hindamist teostavas töögrupis peab olema vähemalt üks liige, kellel on kogemusi antud transporditava surveseadme hindamisel.\n(3) Hindamismenetlus peab sisaldama kontrollkäiku transporditava surveseadme valmistamis- ja ladustamiskohtadesse.\n(4) Hindamise tulemused teatatakse tootjale. Teates peab sisalduma hindamise tulemuste kokkuvõte ja motiveeritud lõpphinnang. Teavitatud asutus peab võimaldama lõpphinnangut vaidlustada.\n§ 37. Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n(1) Tootja kohustub täitma heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma kvaliteedisüsteemi piisaval ja efektiivsel tasemel.\n(3) Teavitatud asutus peab hindama planeeritavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab §35 nõuetele või on vaja anda uus hinnang. Teavitatud asutus esitab selle kohta tootjale oma motiveeritud seisukoha.\n§ 38. Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n§ 39. Dokumentide säilitamine ja teavitamine\n(1) Tootja peab säilitama 10 aastat alates viimase transporditava surveseadme valmistamisest järgmised dokumendid:\n1) tehniline dokumentatsioon;\n2) kvaliteedisüsteemi puudutavad dokumendid;\n3) kvaliteedisüsteemis tehtud muudatusi puudutavad dokumendid;\n4) teavitatud asutuse otsused, teated ning aruanded.\n(2) Teavitatud asutus peab edastama Euroopa Liidu liikmesriikide vastavatele asutustele asjakohast informatsiooni kvaliteedisüsteemi heakskiitmise kehtetuks tunnistamise ja nõudmisel ka heakskiitmise kohta.\n(3) Teavitatud asutus peab informeerima teisi teavitatud asutusi kvaliteedisüsteemi heakskiitmise kehtetuks tunnistamisest või kvaliteedisüsteemi heakskiitmisest keeldumisest.\n§ 40. Moodul E ehk toote kvaliteedikinnitus\n(1) Toote kvaliteedikinnitus on menetlus, mille käigus lõikes 3 nimetatud nõuetele vastav tootja tagab ja deklareerib, et transporditava surveseadme ühik vastab tüübihindamise sertifikaadis kirjeldatud tüübile ja asjakohastele nõuetele.\n(2) Tootja või tootja volitatud esindaja kinnitab transporditava surveseadme vastavusmärgi Π igale transporditavale surveseadmele ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Vastavusmärgile tuleb lisada järelevalvet tegeva teavitatud asutuse tunnusnumber.\n§ 41. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n(1) Kvaliteedisüsteemi heakskiitmiseks peab surveseadme tootja esitama taotluse teavitatud asutusele. Taotlus peab sisaldama järgmisi andmeid:\n(2) Kõik tootja poolt vastu võetud põhitingimused, nõuded ja sätted peavad olema dokumenteeritud süstemaatilisteks ja täpseteks kirjalikeks toiminguteks, protseduurideks ja juhenditeks. Selline kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, plaanide, käsiraamatute ja protokollide ühest tõlgendamist.\n(3) Lõikes 2 nimetatud dokumentatsioon peab piisaval määral sisaldama järgmisi andmeid:\n3) vahendid, mille abil teostatakse järelevalvet kvaliteedikontrolli efektiivsuse üle;\n4) kvaliteediprotokollid, nagu kontrolliprotokollid ja katsetus- ning kalibreerimisandmed, vajalike isikute pädevuse ja heakskiitmisega seotud selgitused.\n§ 42. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n(1) Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi, tegema kindlaks, kas see vastab §-s 41 sätestatud nõuetele.\n(3) Hindamismenetlus peab sisaldama kontrollkäiku surveseadme valmistamis- ja ladustamiskohtadesse.\n§ 43. Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n(3) Teavitatud asutus peab hindama planeeritavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab §41 nõuetele või on vaja anda uus hinnang. Teavitatud asutus esitab selle kohta tootjale oma motiveeritud seisukoha.\n§ 44. Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n3) kvaliteediprotokollid, nagu kontrollimiste aruanded, katsete andmed, kalibreerimisandmed ning asjaomase personali kvalifikatsiooni aruanded jne.\n(4) Teavitatud asutus võib tootjat erakorraliselt kontrollida. Selliste kontrollide vajadus ja sagedus määratakse teavitatud asutuse kontrollkäikudele põhineva järelevalvesüsteemi põhjal, kusjuures eriti peab arvestama järgmiste asjaoludega:\n§ 45. Dokumentide säilitamine ja teavitamine\n2. jaotis Moodul E1 ehk tootmise kvaliteedikinnitus\n§ 46. Moodul E1 ehk tootmise kvaliteedikinnitus\n(1) Tootmise kvaliteedikinnitus on menetlus, mille käigus lõikes 3 nimetatud nõuetele vastav tootja tagab ja deklareerib, et transporditav surveseade vastab nõuetele.\n(2) Tootja või tootja volitatud esindaja kinnitab transporditava surveseadme vastavusmärgi Π igale transporditavale surveseadmele ja koostab kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Transporditava surveseadme vastavusmärgile tuleb lisada kvaliteedisüsteemi järelevalvet tegeva teavitatud asutuse tunnusnumber.\n§ 47. Tehniline dokumentatsioon\n(2) Tehniline dokumentatsioon peab hindamiseks vajalikul määral käsitlema surveseadme projekteerimist, valmistamist ja kasutamist ning selles peab sisalduma:\n§ 48. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n(1) Kvaliteedisüsteemi heakskiitmiseks peab surveseadme tootja esitama taotluse teavitatud asutusele. Taotlus peab sisaldama järgmist:\n(2) Kõik tootja kehtestatud võetud põhitingimused ja nõuded peavad olema dokumenteeritud süstemaatilisteks ja täpseteks kirjalikeks toiminguteks, protseduurideks ja juhenditeks. Selline kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, plaanide, käsiraamatute ja protokollide ühest tõlgendamist.\n(3) Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab piisaval määral kirjeldama järgmist:\n1) kvaliteedieesmärke ja organisatsiooni struktuuri, juhtkonna vastutus- ja haldusala surveseadme kvaliteedi osas;\n2) püsiliidete tegemise protseduure;\n3) kontrolle ja katseid, mida tehakse pärast valmimist;\n4) vahendeid, mille abil teostatakse järelevalvet kvaliteedikontrolli efektiivsuse üle;\n5) kvaliteediprotokolle, nagu kontrolliprotokolle ja katsetus- ning kalibreerimisandmeid, vajalike isikute pädevuse ja heakskiitmisega seotud selgitusi.\n§ 49. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n(1) Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi tegemaks kindlaks, kas see vastab §-s 48 sätestatud nõuetele.\n§ 50. Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n(3) Teavitatud asutus peab hindama planeeritavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab §48 nõuetele või on vaja anda uus hinnang. Teavitatud asutus esitab selle kohta tootjale oma motiveeritud seisukoha.\n§ 51. Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n3) kvaliteediprotokollid, nagu kontrollimiste aruanded, katsete andmed, kalibreerimisandmed ja asjaomase personali kvalifikatsiooni aruanded jne.\n(4) Teavitatud asutus võib tootjat erakorraliselt kontrollida. Selliste kontrollimiste vajadus ja sagedus määratakse teavitatud asutuse kontrollkäikudel põhineva järelevalvesüsteemi põhjal, kusjuures eriti peab arvestama järgmiste asjaoludega:\n§ 52. Dokumentide säilitamine ja teavitamine\n4) teavitatud asutuse otsused ja teated ning aruanded.\n§ 53. Moodul F ehk toote tõendamine\n(1) Toote tõendamine on menetlus, mille käigus tootja või tema volitatud esindaja tagab ja deklareerib, et §-s 54 sätestatule allutatud transporditav surveseade vastab nõuetele ning tüübile, mis on kirjeldatud tüübihindamissertifikaadis.\n(2) Tootja peab rakendama kõiki vajalikke meetmeid tagamaks, et tootmisprotsess tagab transporditava surveseadme vastavuse nõuetele ning tüübile, mis on kirjeldatud tüübihindamissertifikaadis või projektihindamissertifikaadis.\n(3) Tootja või tema volitatud esindaja peab kinnitama transporditavale surveseadmele transporditava surveseadme vastavusmärgi Π ja koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni.\n(4) Tootja või tootja volitatud esindaja peab hoidma vastavusdeklaratsiooni koopiat 10 aastat arvates viimase transporditava surveseadme valmistamisest. Tootja või tootja volitatud esindaja peab tagama, et teavitatud asutuse poolt väljastatud vastavusdeklaratsioonid oleksid nõudmisel kättesaadavad.\nKontrollimaks iga surveseadme vastavust asjakohastele nõuetele, peab teavitatud asutus §55 nõuete kohaselt sooritama vajalikud kontrollid ja katsed.\n§ 55. Iga transporditava surveseadme kontrollimine ja katsetamine\n(1) Tõendamaks, et transporditav surveseade vastab nõuetele ja tüübile, tuleb iga transporditavat surveseadet individuaalselt kontrollida ja katsetada.\n1) tegema kindlaks, et püsiliiteid või mittepurustavaid katseid tegevad isikud on kvalifitseeritud või heakskiidetud;\n2) kontrollima materjali tootja poolt väljastatud sertifikaate;\n3) tegema lõpphinnangu ja proovikatse või laskma need teha ja vajadusel kontrollima ka ohutusseadiseid.\n(3) Teavitatud asutus peab kinnitama oma tunnusnumbri või laskma seda kinnitada igale transporditavale surveseadmele. Teavitatud asutus peab samuti koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni teostatud katsete kohta.\n§ 56. Moodul G ehk toote ühiku tõendamine\n(1) Toote ühiku tõendamine on menetlus, mille käigus tootja tagab ja deklareerib, et transporditav surveseade, mille kohta on väljastatud §58 lõikes 2 nimetatud sertifikaat, vastab käesoleva määruse nõuetele.\n(2) Tootja või tema volitatud esindaja peab kinnitama transporditavale surveseadmele transporditava surveseadme vastavusmärgi Π ja koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Tootja või tema volitatud esindaja peab tagama, et teavitatud asutuse poolt väljastatud vastavusdeklaratsioonid ja vastavussertifikaat oleksid nõudmisel kättesaadavad.\n(3) Toote ühiku tõendamiseks peab tootja esitama teavitatud asutusele taotluse. Taotlus peab sisaldama järgmist:\n1) tootja nimi ja aadress ning transporditava surveseadme asukoht;\nTehniline dokumentatsioon peab võimaldama hinnata surveseadme vastavust nõuetele ja aru saada surveseadme projektist, tööpõhimõtetest ja valmistamisest. Tehnilises dokumentatsioonis peab sisalduma:\n4) tugevusarvutuste tulemused, sooritatud kontrollid ja muu taoline;\n6) asjakohane info valmistamis- ja katsetuste protseduuride heakskiidu kohta ja personali kvalifikatsiooni või heakskiidu kohta.\n(1) Teavitatud asutus peab, tagamaks transporditava surveseadme vastavust nõuetele, kontrollima iga transporditava surveseadme projekti ja konstruktsiooni ning sooritama valmistamise käigus kohased katsed.\n(2) Teavitatud asutus peab kinnitama või laskma kinnitada oma tunnusnumbri surveseadmele ja koostama kirjaliku vastavussertifikaadi sooritatud katsete kohta. Seda sertifikaati peab säilitama kümme aastat.\n(3) Teavitatud asutus peab:\n1) hindama tehnilist dokumentatsiooni, arvestades projekteerimis- ja valmistamisprotseduure;\n2) hindama kasutatud materjale, kui need ei vasta asjakohastele nõuetele;\n3) heaks kiitma püsiliidete tegemist puudutavad menetlused;\n4) tegema kindlaks nõutava kvalifikatsiooni või heakskiidud;\n5) tegema lõppkontrolli, tegema või laskma teha proovikatsed ja hindama vajadusel ohutusseadiseid.\n§ 59. Moodul H ehk täielik kvaliteedi tagamine\n(1) Täielik kvaliteedi tagamine on menetlus, mille käigus lõikes 3 nimetatud nõuetele vastav tootja tagab ja deklareerib, et transporditav surveseade vastab nõuetele.\n(2) Tootja või tootja volitatud esindaja peavad kinnitama transporditavale surveseadmele transporditava surveseadme vastavusmärgi Π ning koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Transporditava surveseadme vastavusmärgile tuleb lisada selle teavitatud asutuse tunnusnumber, kes teostab kvaliteedisüsteemi järelevalvet.\n§ 60. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n(1) Kvaliteedisüsteem peab tagama transporditava surveseadme vastavuse nõuetele. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmiseks peab surveseadme tootja esitama taotluse teavitatud asutusele. Taotlus peab sisaldama järgmist:\n1) kõik asjakohased andmed antud transporditavast surveseadmest;\n(2) Kõik tootja poolt kehtestatud põhitingimused ja nõuded peavad olema dokumenteeritud süstemaatilisteks ja täpseteks kirjalikeks toiminguteks, protseduurideks ja juhenditeks. Selline kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, plaanide, käsiraamatute ja protokollide ühest tõlgendamist.\n(3) Kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab piisaval määral sisaldama järgmist:\n2) tehnilised projekti iseloomustused, sealhulgas rakendatud standardid;\n3) projekti kontrollimise ja tõendamise tehnika, protsessid ja süstemaatilised meetmed transporditava surveseadme projekteerimisel;\n4) vastavad valmistamise, kvaliteedi kontrolli ja kvaliteedi tagamise tehnikad, protsessid ja süstemaatilised meetmed;\n5) kontrollid ja katsed, mis tehakse enne ja pärast valmistamist ning valmistamise ajal ning nende tegemise sagedus;\n6) vahendid, mille abil teostatakse järelevalvet kvaliteedisüsteemi efektiivsuse üle;\n7) kvaliteediprotokollid, nagu kontrolliprotokollid ja katsetus- ning kalibreerimisandmed, vajalike isikute pädevuse ja heakskiitmisega seotud selgitused.\n§ 61. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n(1) Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi tegemaks kindlaks, kas see vastab §-s 60 sätestatud nõuetele.\n§ 62. Kvaliteedisüsteemi järgimine ja muutmine\n(3) Teavitatud asutus peab hindama planeeritavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab §60 nõuetele või on vaja anda uus hinnang. Teavitatud asutus esitab selle kohta tootjale oma motiveeritud seisukoha.\n§ 63. Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n(1) Teavitatud asutuse poolse järelevalve eesmärgiks on tagada, et transporditava surveseadme tootja täidaks heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi korralikult.\n2) projekteerimist puudutava kvaliteedisüsteemi kvaliteediprotokollid, nagu analüüside, arvutuste ja katsete tulemused;\n(4) Teavitatud asutus võib tootjat erakorraliselt kontrollida. Selliste kontrollimiste vajadus ja sagedus määratakse teavitatud asutuse kontrollkäikudel põhineva järelevalvesüsteemi põhjal. Kontrollkäikudel põhineva järelevalvesüsteemi puhul peab eriti arvestama järgmiste asjaoludega:\n§ 64. Dokumentide säilitamine ja teavitamine\n3) teavitatud asutuse otsused, teated ning aruanded.\n(2) Teavitatud asutus peab edastama Euroopa Liidu liikmesriikide vastavatele asutustele asjakohast informatsiooni kvaliteedisüsteemi heakskiidu kehtetuks tunnistamise ja nõudmisel ka heakskiitmise kohta.\n(3) Teavitatud asutus peab informeerima teisi teavitatud asutusi kvaliteedisüsteemi heakskiidu kehtetuks tunnistamisest või kvaliteedisüsteemi heakskiitmisest keeldumisest.\n2. jaotis Moodul H1 ehk täielik kvaliteedi tagamine koos projektihindamise ja lõppkatse järelevalvega\n§ 65. Moodul H1 ehk täielik kvaliteedi tagamine koos projektihindamise ja lõppkatse järelevalvega\nMoodul H1 protseduur koosneb eelnevas jaotises sätestatud moodulist H, ühes käesolevast jaotisest tulenevate erisustega.\n§ 66. Taotlus\n(1) Tootja esitab taotluse projekti hindamiseks teavitatud asutusele. Taotlus peab võimaldama surveseadme projektist, valmistamisest ja tööpõhimõtetest aru saada ja hinnata selle nõuetele vastavust.\n1) projekti tehnilised kirjeldused, sealhulgas kohaldatud standardid;\n2) vajalikud tõendid punktis 1 nimetatud dokumentide asjakohasuse kohta.\n(3) Lõike 2 punktis 2 nimetatud vajalike tõenditena käsitletakse tootja või kolmanda isiku labori kontrollide või katsete tulemusi.\n§ 67. Teavitatud asutuse kohustused\n(1) Teavitatud asutus peab hindama taotlust ning projekti vastavuse korral käesolevas määruses esitatud nõuetele väljastama projektihindamissertfikaadi.\n(2) Projektihindamissertifikaat peab sisaldama hindamise järeldust, kehtivuse tingimusi ja heakskiidetud projekti identifitseerimist võimaldavaid andmeid ning kui kohane, ka kirjeldust transporditava surveseadme või lisaseadme funktsioneerimisest.\n(3) Teavitatud asutus peab edastama teistele teavitatud asutustele asjakohase informatsiooni projektihindamise sertifikaadi kehtetuks tunnistamistest või selle väljastamisest keeldumisest.\n§ 68. Projektihindamissertifikaadi muutmine\n(1) Projektihindamise taotleja peab informeerima teavitatud asutust, kes väljastas projektihindamissertifikaadi, kõigist heakskiidetud projektis tehtavatest muudatustest. Kui need muudatused võivad mõjutada surveseadme vastavust 3. peatükis sätestatud olulistele ohutusnõuetele või ettenähtud kasutustingimustele, peab neile muudatustele saama eelneva heakskiidu.\n(2) Täiendav heakskiit antakse varasema projektihindamissertifikaadi täiendusena.\n§ 69. Lõpphindamine\nLõpphindamine peab olema allutatud teavitatud asutuse erakorralistele kontrollvisiitidele. Selliste kontrollvisiitide käigus peab teavitatud asutus teostama transporditava surveseadme hindamisi.\n3. peatükk VASTAVUSE TAASHINDAMISE PROTSEDUUR\n§ 70. Vastavuse taashindamise protseduur\n(1) Vastavuse taashindamise protseduur on menetlus, mille eesmärgiks on tagada §1 lõike 2 punktis 2 nimetatud transporditava surveseadme ADRi või RIDi nõuetele vastavus.\n(2) Transporditava surveseadme kasutaja peab teavitatud asutusele võimaldama informatsiooni, mis võimaldab teavitatud asutusel transporditavat surveseadet täpselt hinnata. Kui see on asjakohane, peab kasutaja teatama ettenähtud kasutuspiirangud ja edastama märkused tehtud paranduste ja võimalike kahjustuste kohta.\n§ 71. Teavitatud asutuse kohustused\n(1) Teavitatud asutus peab kontrollima, kas ventiilid ja teised otsest ohutusfunktsiooni omavad lisaseadmed vastavad §-s 3 sätestatud nõuetele.\n(2) Teavitatud asutus peab kontrollima, kas turule lastud transporditav surveseade tagab vähemalt sama ohutustaseme, kui transporditav surveseade, mida on mainitud ADRis või RIDis. Kontrolli tuleb teha §70 lõikes 2 nimetatud andmete alusel ja kui kohane, ka täiendavate vaatluste alusel.\n(3) Kui lõikes 2 mainitud kontrolli tulemused on rahuldavad, tuleb transporditav surveseade allutada korralisele tehnilisele kontrollile.\n§ 72. Seeriaviisiliselt valmistatud paagid\nSeeriaviisiliselt valmistatud paakide, sealhulgas nende ventiilide ja muude lisaseadmete puhul võib asjakohaseid vastavuse taashindamise protseduure teha heakskiidetud asutus, tingimusel, et teavitatud asutus on eelnevalt teostanud vajalikud §71 lõikes 3 sätestatud toimingud.\n4. peatükk KORRALISE KONTROLLI PROTSEDUURID\n1. jagu Moodul 1 ehk toodete korraline kontrollimine\n§ 73. Moodul 1 ehk toodete korraline kontrollimine\n(1) Moodul 1 on protseduur, mille kaudu omanik või tema volitatud esindaja, kelle tegevuskoht on Euroopa Liidu liikmesriigis (edaspidi omaniku volitatud esindaja), või valdaja tagab, et transporditav surveseade vastab jätkuvalt nõuetele.\n(2) Tagamaks nõuete täitmist, peab omanik, omaniku volitatud esindaja või valdaja võtma tarvitusele kõiki vajalikke meetmeid, tagamaks, et kasutustingimused ja hooldus tagavad transporditava surveseadme jätkuva nõuetele vastavuse, eriti et:\n1) transporditavat surveseadet kasutataks vastavalt tema ettenähtud kasutusotstarbele;\n2) seadet täidetakse nõuetele vastavates täitejaamades;\n3) tehakse kõik hooldus- ja parandustööd;\n4) tehakse vajalikud perioodilised kontrollid.\n(3) Omanik või omaniku volitatud esindaja või valdaja peab protokollima rakendatud meetmed ja säilitama protokolli ning hoidma korralise kontrolli sertifikaate vähemalt järgmise korralise tehnilise kontrollini.\n§ 74. Teavitatud või heakskiidetud asutuse kohustused\n(1) Teavitatud asutus või heakskiidetud asutus peab, kontrollimaks transporditava surveseadme nõuetele vastavust, tegema igale transporditavale surveseadmele kõik vajalikud kontrollid ja asjakohased katsed, nagu need on sätestatud ADRi või RIDi tehnilistes lisades.\n(2) Teavitatud asutus või heakskiidetud asutus peab kinnitama oma tunnusnumbri või laskma selle kinnitada igale korraliselt kontrollitavale transporditavale surveseadmele kohe pärast kontrolli teostamist ja koostama kirjaliku korralise kontrolli sertifikaadi. See sertifikaat võib hõlmata mitut transporditavat surveseadet (nn grupisertifikaat).\n2. jagu Moodul 2 ehk korraline kontroll läbi kvaliteeditagamise\n§ 75. Moodul 2 ehk korraline kontroll läbi kvaliteeditagamise\nMoodul 2 koosneb §-des 76 ja 77 kirjeldatud protseduuridest.\n§ 76. Moodul 2 esimene definitsioon\n(1) Moodul 2 tähendab protseduuri, mille käigus omanik või omaniku volitatud esindaja või valdaja, kes täidab §-s 78 sätestatud nõudeid, tagab ja deklareerib, et transporditav surveseade vastab jätkuvalt nõuetele.\n(2) Omanik või omaniku volitatud esindaja või valdaja peab kinnitama korralise kontrolli kuupäeva transporditavale surveseadmele ning koostama kirjaliku vastavusdeklaratsiooni. Korralise kontrolli kuupäeva juurde tuleb märkida ka selle teavitatud asutuse tunnusnumber, kes teostas kvaliteedisüsteemi järelevalvet.\n§ 77. Moodul 2 teine definitsioon\n(1) Moodul 2 tähendab protseduuri, mille käigus heakskiidetud asutus, kes vastab lõike 3 nõuetele, teeb kooskõlas §6 lõikega 1 anumate korralist kontrolli ja tõendab, et transporditav surveseade vastab jätkuvalt nõuetele.\n(2) Heakskiidetud asutus peab kinnitama korralise kontrolli kuupäeva kõigile transporditavatele surveseadmetele ja koostama kirjaliku korralise kontrolli sertifikaadi. Korralise kontrolli kuupäeva juurde tuleb märkida ka teavitatud asutuse tunnusnumber.\n(3) Heakskiidetud asutus peab toimima heakskiidetud kvaliteedisüsteemi kohaselt nii transporditava surveseadme korralisel kontrollil, katsetamisel ja alluma teavitatud asutuse poolsele järelevalvele.\n§ 78. Omaniku, omaniku volitatud esindaja või valdaja kohustused\n(1) Tagamaks nõuete täitmist, peab omanik, omaniku volitatud esindaja või valdaja võtma tarvitusele kõik vajalikud meetmed, tagamaks, et kasutustingimused ja hooldus tagavad transporditava surveseadme püsiva nõuetele vastavuse, eriti et:\n(2) Omanik või omaniku volitatud esindaja või valdaja peab protokollima rakendatud meetmed ja säilitama protokolli.\n(3) Omanik või tema volitatud esindaja peab tagama, et on olemas kvalifitseeritud personal ja vajalikud rajatised korraliseks kontrolliks.\n(4) Omanik, omaniku volitatud esindaja või valdaja peab toimima heakskiidetud kvaliteedisüsteemi kohaselt nii transporditava surveseadme korralisel kontrollil kui katsetel ning alluma teavitatud asutuse poolsele järelevalvele.\n§ 79. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmine\n(1) Kvaliteedisüsteem peab tagama transporditava surveseadme nõuetele vastavuse. Kvaliteedisüsteemi heakskiitmiseks peab surveseadme tootja esitama taotluse teavitatud asutusele. Taotlus peab sisaldama järgmist:\n(2) Tagamaks transporditava surveseadme nõuetele vastavust, peab kvaliteedisüsteemi kohaselt iga transporditav surveseade olema kontrollitud ja sellele peavad olema tehtud asjakohased katsed. Kõik tootja poolt kehtestatud põhitingimused ja nõuded peavad olema dokumenteeritud süstemaatilisteks ja täpseteks kirjalikeks toiminguteks, protseduurideks ja juhenditeks. Selline kvaliteedisüsteemi dokumentatsioon peab võimaldama kvaliteediprogrammide, plaanide, käsiraamatute ja protokollide ühest tõlgendamist.\n1) kvaliteedieesmärgid ja organisatsiooni struktuur, juhtkonna vastutus- ja haldusalad transporditava surveseadme kvaliteedi osas;\n2) korralise kontrolli käigus tehtavad kontrollid ja katsed;\n§ 80. Teavitatud asutuse kohustused kvaliteedisüsteemi hindamisel\n(1) Teavitatud asutus peab hindama kvaliteedisüsteemi tegemaks kindlaks, kas see vastab §-s 79 sätestatud nõuetele.\n(3) Hindamismenetlus peab sisaldama kontrollkäiku transporditava surveseadme omaniku, omaniku volitatud esindaja või valdaja või heakskiidetud asutuse valdustesse.\n(4) Hindamise tulemused teatatakse omanikule, omaniku volitatud esindajale või valdajale või heakskiidetud asutusele. Teates peab sisalduma hindamise tulemuste kokkuvõte ja motiveeritud lõpphinnang.\n§ 81. Kvaliteedisüsteemi järgimine ja kvaliteedisüsteemi muutmine\n(1) Omanik, omaniku volitatud esindaja või valdaja või heakskiidetud asutus peavad täitma heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi ja hoidma kvaliteedisüsteemi piisaval ja efektiivsel tasemel.\n(2) Omanik, omaniku volitatud esindaja või valdaja või heakskiidetud asutus peavad teatama kvaliteedisüsteemi heakskiitnud teavitatud asutusele kõigist kvaliteedisüsteemi planeeritavatest muudatustest.\n(3) Teavitatud asutus peab hindama planeeritavaid muudatusi ja otsustama, kas muudetud kvaliteedisüsteem vastab §79 nõuetele või on vaja anda uus hinnang. Teavitatud asutus esitab selle kohta tootjale oma motiveeritud seisukoha.\n§ 82. Teavitatud asutuse poolne kvaliteedisüsteemi järelevalve\n(1) Teavitatud asutuse poolse järelevalve eesmärgiks on tagada, et transporditava surveseadme omanik, omaniku volitatud esindaja või valdaja või heakskiidetud asutus täidaks heakskiidetud kvaliteedisüsteemist tulenevaid kohustusi korralikult.\n(2) Omanik, omaniku volitatud esindaja või valdaja või heakskiidetud asutus peavad võimaldama teavitatud asutusele järelevalve eesmärgil juurdepääsu transporditava surveseadme kontrollimis-, katsetus- ja ladustuskohtadesse ning andma teavitatud asutuse käsutusse kogu vajaliku informatsiooni, sealhulgas:\n(3) Tagamaks, et heakskiidetud kvaliteedisüsteemi säilitatakse ja rakendatakse, peab teavitatud asutus kvaliteedisüsteemi perioodiliselt kontrollima. Pärast kontrolli peab teavitatud asutus esitama omanikule, omaniku volitatud esindajale või valdajale või heakskiidetud asutusele sellekohase aruande.\n(4) Teavitatud asutus võib teha ka erakorralisi kontrolle. Erakorraliste kontrollide käigus võib teavitatud asutus vajadusel, hindamaks kvaliteedisüsteemi korrektset toimivust, teha katseid või lasta neid teha. Teavitatud asutus peab esitama tootjale kontrollimise aruande ja kui tehti katsetusi, siis ka katsetuste aruande.\n§ 83. Dokumentide säilitamine\nOmanik, omaniku volitatud esindaja või valdaja või heakskiidetud asutus peab säilitama 10 aastat alates viimasest korralisest transporditava surveseadme kontrollist järgmised dokumendid:\n§ 84. Määruse rakendamine\nRaudteel kasutatavate transporditavate surveseadmete osas rakendub käesolev määrus RIDi jõustumisel Eesti suhtes.\n§ 85. Määruse jõustumine\n1 Määruses on arvestatud Euroopa Liidu Nõukogu 29. aprilli 1999 aasta direktiivi 1999/36/EÜ transporditavate surveseadmete kohta (EÜT L 138, 1.6.1999, lk 20), muudetud direktiividega 2001/2/EÜ (EÜT L 5, 10.01.2001, lk 4) ja 2002/50/EÜ (EÜT L 149, 07.06.2002, lk 28).


„Mortal Kombat“ mängufilmi näitlejate nimistus suurenes märgatavalt - Level1\n„Mortal Kombat“ mängufilmi näitlejate nimistus suurenes märgatavalt\nMõnda aega tagasi jõudis avalikkuse ette teade, et kaklusmänguseerial Mortal Kombat põhinevast filmist hakatakse tegema uusversiooni. Nüüdseks oleme jõudnud faasi, kus vaikselt otsitakse inimesi kindlaid karaktereid kehastama.\nTeada on, et Mehcad Brooks hakkab kehastama Jackson „Jax“ Briggsi, Tadonobu Asano on pandud mängima Raidenit, uustulnuk Sisi Stringer näitleb Mileenana ja Ludi Lin hakkab olema Liu Kang. Nende kõigi kõrval on fantastiliste „The Raid“ märulifilmide staar Joe Taslim kehastamas Sub-Zerot. Filmi lavastajaks on Simon McQuoid. Linateose sisu kohta pole seni veel midagi kuulda olnud, kuid võib oletada, et see hakkab sarnanema mängude looga ning saab olema väga verine.\n„Mortal Kombat“ peaks kinolavadele jõudma 5. märtsil, 2021.


TULEVIK SÜNNIB TÄNA. ENSV progressiivne kunst 1958-1968 - Tartmus\nTULEVIK SÜNNIB TÄNA. ENSV progressiivne kunst 1958-1968\n20. veebruaril kell 16 avatakse Tartu Kunstimuuseumis ülevaatenäitus “TULEVIK SÜNNIB TÄNA. ENSV progressiivne kunst 1958-1968”.\n20. veebruaril 1909 ilmus ajalehes Le Figaro üks kuulsamaid modernistlikke lööktekste Futurismi manifest. Kuigi sajandialguse futuristid lootsid muuta Itaalia tehaste, aurulaevade ja aeroplaanide maaks, leidis tuleviku ja tehnika kultus hoopis ulatuslikuma ja kestvama ühiskondliku kõlapinna 20. sajandi superriigis Nõukogude Liidus. Revolutsioonijärgsel Venemaal olid futuristlikud luuletajad bolševistlikule valitsusele lähemalseisvamaid loomingulisi ringkondi. Peale stalinistlikku vahemängu hakkavad tulevikumeeleolud nõukogude ühiskonnas uuesti maad võtma 1950ndate aastate teisel poolel.\nAjalehtedesse ilmuvad üleskutsed novaatorlusele kõikidel elualadel – tagamaadeks sportlik mõõduvõtmine peamise maailmavaatelise rivaali Ameerika Ühendriikidega nii tootmise, teaduse, tervishoiu kui kultuuri alal. Ka 1960ndate Eesti Nõukogude Sotsialistlik Vabariik on enesest jätnud maskuliinselt edasipürgiva kultuuriloolise kuvandi. Siinsesse loomult pigem kammerlikku ja sissepoole pööratud kunsti tungivad sel ajajärgul jõuliselt monumentaalmaal, suureformaadiline graafika ja skulptuur ning päevakajalised, sealhulgas globaalsed ühiskondlikud teemad. Ametlikus näitusepildis hakkavad mõtlikke vaikelusid ja loodusmaastikke kõrvale tõrjuma suurlinn, ehitustandrid ja tehaserägastikud, kunsti objektiks saavad teadustehnilise revolutsiooni sümbolid kõrgepingeliin, reaktiivlennuk ja elektrikitarr ning rahutu ajastu kangelaseks – töötav, sportiv, vägivalla vastu protestiv karmiilmeline inimene.\nAmetliku progressiideega seostuvate teemade varjus lükatakse siin aga ettevaatlikult käima pöördumatud protsessid uuele ajastule sobiva vormikõne leidmiseks. Eesti noorem kunstnikkond leiab selle hetkeks üleliidulise levikuga ekspressiivses figuraalsuses, mille vene kunstikriitika on tema robustsevõitu kujutuslaadi tõttu ristinud karmiks stiiliks ning mis ametlikus kunstipoliitikas asus välja vahetama sotsrealistlikku kaanonit. Kuigi eesti kunstikirjutuses päriselt omaks võtmata, näib see parool tagantjärele küllalt hästi kokku võtvat ajastu dramaatilisi vastuolusid vana ja uue, ametliku ja mitteametliku, karastunud ja noorusliku vahel.\nNäitus “TULEVIK SÜNNIB TÄNA. ENSV progressiivne kunst 1958-1968” jääb Tartu Kunstimuuseumis avatuks 20. veebruarist kuni 13. septembrini 2009.\nNB! 7. augustist kuni 13. septembrini saadab näitust hilissuvine satelliitprojekt “TURISTI PILGUGA. ENSV kunstiline tuusik 1958-1968”


Endlas arutlevad mehed armastuse üle - Pärnu Postimees - Tasuline - Pärnu Postimees\nMida arvasid mehed enne meie aega armastusest? Pildil Sepo Seeman ja Märt Avandi. FOTO: Priit Loog/Endla teater\nMis juhtub, kui kokku saavad kuus pohmeluses vaevlevat Vana-Kreeka meest? Nad hakkavad veini jooma ja armastusest rääkima. Või nagu ütleb üks pidulistest, Sokrates: „Iga mees peaks abielluma: hea naine teeb ta õnnelikuks, halb naine teeb tast filosoofi.“\nAjal, mil arvamusliidritele meeldib rääkida sadu ja tuhandeid aastaid kehtinud tavadest ja väärtustest, lähevad Endla teater ja Kinoteater tagasi kõige algusesse: lääne tsivilisatsiooni ja demokraatia hälli Ateenasse aastal 416 eKr. Täna õhtul Pärnus Endla suurel laval esietenduv „Pidusöök“ on ajalooline komöödia, mille aluseks kaks lääne mõtteloo kullafondi teost: Platoni „Symposion“ (u 385–370 eKr) ja Xenophoni „Symposion“ (u 360 eKr).\n„Mõlemad püüavad edasi anda piduõhtut Sokratese seltsis ja oleme oma „Pidusöögi“ saanud neid kaht versiooni omavahel segades,“ täpsustavad lavastajad, keda on suisa kolm: Henrik Kalmet, Paavo Piik ja Paul Piik, kes kokku moodustavadki Kinoteatri.


Segu ettevalmistamine lahtiselt põrandale - Joondamine 2021\nSegu isetasanduva põranda jaoks: kuidas kodus teha\nRasvane kiht valatakse paksu kihina.\nSegu koostisosa segatakse mineraalsete lisanditega.\nEelmine ArtikkelKeraamiliste plaatide paigaldamine põrandale: tegevuste jada\nJärgmine ArtikkelPaksude isekandvate isetasanduvate põrandate kasutusala ja omadused\nPuhta poolkreemiga 50-millimeetrise paksusega ruutmeetri kaal on keskmiselt 100 kg. See kaal koosneb peamiselt tsemendist, liivast ja veest. Sellisel paksusel ruutmeetri kohta võtab reeglina 15 kg.


E-pood - Statiivid ja pead - Manfrotto - Pead - Manfrotto videopea MH055M8-Q5 - Fotoluks - Tallinna ja Tartu parim fotospetsialist!\nVaatasin » Manfrotto videopea MH055M8-Q5\nManfrotto videopea Befree Live MVH400AHManfrotto 3-suunaline pea MHXPRO-3WManfrotto 3-suunaline pea 405 GearedManfrotto videopea MHXPRO-2WManfrotto videopea MVH500AH Manfrotto videopea MVH500AManfrotto videopea MVH502AManfrotto kuulpea MH496-BH Compact Ball HeadManfrotto kuulpea MHXPRO-BHQ2 + kiirkinnitusplaat 200PLManfrotto kuulpea MHXPRO-BHQ6Manfrotto kuulpea 322RC2 Heavy Duty GripManfrotto kuulpea 324RC2 Light Duty GripManfrotto kuulpea 327RC2 Light Duty GripManfrotto 3-suunaline pea Junior Geared 410Manfrotto 3-suunaline pea Junior 056Manfrotto kuulpea 155 RCManfrotto kuulpea 468MGRC2Manfrotto statiivipea 234RCManfrotto videopea 128RCManfrotto panoraampea MH057A5Manfrotto kuulpea MH492-BH MicroManfrotto kuulpea Mini MH494-BHManfrotto 3-suunaline pea 460MGManfrotto videopea MVH504XAHManfrotto 3-suunaline pea MH804-3WManfrotto 3-suunaline pea MHXPRO-3WGManfrotto 3-suunaline pea Super-Pro 229Manfrotto videopea MH055M8-Q5Manfrotto 3-suunaline pea 808RC4Manfrotto panoraampea MH057A5-Long ProManfrotto kuulpea MH492LCD-BH Micro + Cold ShoeManfrotto videopea MH01HY-3W Befree 3-Way LiveManfrotto videopea MVH502AH\nÜksainus statiivipea on kasutatav nii pildistamiseks kui ka täisfunktsionaalseks videosalvestuseks. Unikaalne lüliti võimaldab kiirelt vahetada foto ja videorežiimi vahel. Nii on võimalik kasutada ühte statiivipead universaalselt mõlemaks tööks. Fotorežiimis on tagatud kiirus ja maksimaalne vedelik-kuulpeale omane vabadus igas suunas. Liikumise takistus on seadistatav.\nVideorežiimis lubab pead liigutada täpselt ja sujuvalt. Pea on varustatud külgkalde seadistamise ja muude tüüpiliste videopea omadustega, sealhulgas reguleeritava hõõrdetakistusega. Käepidet saab paigaldada ka vasakukäelise jaoks ning pildistamise ajaks saab selle kiirelt eemaldada ning kinnitada vastava klambri külge statiivi jalal.\nMaksimaalne töökoormus: 7 kg\nKülgkalle: -20° / +90°\nEtte/taha kalle: +/-90°\nKinnitus statiivile: 60 mm kuul (kauss)\n[url=https://www.fotoluks.ee/?op=body&id=99&cid=18255] fotoluks.ee / Manfrotto videopea MH055M8-Q5 [/url]


Tööpakkumise number #323347\nProtsessiinseneri peamisteks ülesanneteks on uute projektide ja olemasolevate toodete tööaegade mõõtmine, järelkontrolli ning tootmisprotsessis vajalike parendustegevuste teostamine. Parendustegevuste juhtimine ja kaardistamine. LEAN strateegia elluviimine, rakendamine ning efektiivsuse jälgimine. Tootmise layout (töökohtade asetus) muutuste planeerimises osalemine.\n- Tehniline kõrg- või eriharidus elektroonika valdkonnas\n- LEAN strateegia/ meetodi rakendamise kogemus tootmisettevõttes\n- Heal tasemel eesti ja inglise keele oskus nii kõnes kui kirjas


FinanceEstonia juhatuse esimeheks valiti Kaido Saar - FinanceEstoniaFinanceEstonia\nFinantssektori esindusorganisatsiooni FinanceEstonia uueks juhatuse esimeheks valiti pikaajalise finantssektori kogemusega Kaido Saar. Klastri senine juht Andrus Alber jätkab juhatuse liikmena.\nSaare sõnul on FinanceEstonia olnud viimased üheksa aastat oluline finantssektori eestkõneleja ja tõstatanud ühiskonnas mitmeid olulisi arutelusid, mis puudutavad nii kapitaliturgude arengut, ühisrahastuse ja krediidiandjate usaldusväärsust kui viimasel aastal ka kogumispensioni reformi puudutavat. Nende eesmärkide ja teemadega jätkab tööd ka uus juhatus.\n“Eesti on rahvusvaheliselt tunnustatud oma tugeva finantskäitumise kui uudsete tehnoloogiliste lahenduste poolest. See on hea positsioon, mida peame oskuslikult tarvitama ja pidevalt edasi arendama. Seetõttu oleme ka FinanceEstoniaga pööranud oma pilgud veel rohkem inimeste rahatarkuse, investeerimiskultuuri ja kogu finantssektori vastutustundliku käitumise arendamisele ja kasvatamisele,” rääkis Saar.\nFinantssektoris peab Saar oluliseks selle innovatsioonile suunatud ja tasakaalustatud arengut. “Järgmistel aastatel peame veel rohkem suunama tähelepanu sektori innovatsioonile ja meie finantstehnoloogia ettevõtete ekspordi kasvatamisele,” rääkis Saar eesolevatest väljakutsetest.\nEesoleva aasta üheks võtmeteemaks peab Saar kindlasti ka pensionireformi. “Reform tuleb. Nüüd on vaja teha tööd selle nimel, et inimesed teeksid teadlikke valikuid ja tarku investeerimisotsuseid,” ütles Saar. FinanceEstonia üks prioriteete on ka finantssektori rohepööre koos kliimaneutraalsuse ja keskkonnaeesmärkide täitmisele kaasa aitamisega. “Peame jõudma ka finantssektoris keskkonna jalajälje mõõtmiseni,” lisas Saar.\nKaido Saarel on enam kui 15-aastane finantssektoris töötamise kogemus. Ta on varasemalt töötanud 15 aastat Bigbankis, sellest viis aastat juhatuse esimehena. Praegu tegeleb Saar finantssektoris nõustamise ja kasvuettevõtetega.\nSaar on varasemalt kuulunud ka FinanceEstonia juhatusse. Ta on olnud klastri üks finantstehnoloogia valdkonna eestvedajaid ja viimased viis aastat vedanud sellealast töörühma.\nOktoobris valisid FinanceEstonia liikmed üldkoosolekul klastrile ka uue juhatuse, kes on ametis 2023. aastani. Juhatusse valiti 14 liiget: Aare Tammemäe (Redgate Capital), Andrus Alber (Finora Capital), Dmitri Laušh (Admiral Markets), Kaarel Ots (Nasdaq Tallinna börs), Kaido Saar, Lehar Kütt (Kredex Krediidikindlustus), Madis Toomsalu (LHV Group), Peeter Saks (BaltCap), Priit Põldoja (Inbank Eesti), Raino Paron (Ellex Raidla Advokaadibüroo), Ranno Tingas (EY Eesti), Rauno Klettenberg (Holm Bank), Reimo Hammerberg (Ignium), Taavi Tamkivi (Salv Technologies).\nFinanceEstonia on 2011. asutatud finantssektori esindusorganisatsioon ja koondab enam kui 90 liiget. Klastri töö keskendub Eesti finantssektori arendamisele läbi kuue fookusvaldkonna ja töögrupi tegevuse: kapitaliturud, finantstehnoloogia, ühisrahastus, krediidiandjad- ja vahendajad, kogumispension ning privaatpangandus.


Lilly Muik – Vikipeedia\nLilly Muik (2. oktoober 1906 Palmse vald – 23. märts 1983 Tallinn) oli eesti luuletaja.\nLilly Muigi eesnimi esineb ka kujul Lilli ja Lili. Ta sündis Palmse valla Palmse külas, kuid võimalik, et hoopis Eru külas. Õppis Võhma ja Vihula algkoolis, seejärel lühikest aega Rakvere Gümnaasiumis, kuid lõpetas 1927. aastal Tapa Gümnaasiumi.\nSamal aastal astus Tartu Ülikooli filosoofiateaduskonda, kuid lahkus peatselt ülikoolist.\nAlates märtsist 1928 töötas Lilly Muik oma isa juhitava Sagadi Tarvitajate Ühisuse kaupluse juhataja-müüjana ning jätkas hiljem tööd raamatupidajana ühistukaubanduses kuni 54-aastasena pensionile jäämiseni. Pensionipõlves töötas vahel samuti raamatupidajana.\n1927. aastal ilmus Tapal Lilly Muigi luulekogu "Luuletused", mille kaanel varjunimi Lill Sygisen. Ta jätkas luuletuste kirjutamist kuni 1982. aastani, kuid esikkogu üsna negatiivne arvustus Karl Eermelt (Ehrmannilt) ajakirjas Eesti Kirjandus olevat olnud tõenäoline põhjus, miks ta oma luuletuste avaldamisest edaspidi loobus. Esikkogu pälvis ka positiivse arvustuse Rasmus Kangro-Poolilt.\n↑ Mait Talts. Kes oli Lill Sygisen? Eesti Päevaleht (Rootsi), 9. detsember 2015\n↑ Eesti Kirjandus nr 12, 1927\n↑ Eesti Päevaleht, 12. august 1927\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Lilly_Muik&oldid=4622448"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 09:53, 11. aprill 2017.


Kuidas lapse hambaid harjata ja hambaniiti puhastada - Teave - 2022\nKuidas lapse hambaid harjata ja hambaniiti puhastada\nJutustaja: umbes 5-aastaselt hakkavad lapsed kaotama oma hambaid. Nende uued hambad peavad kestma terve elu, seetõttu on oluline välja töötada tervislikud suuhooldusprotseduurid.\nRegulaarsed hambaarsti külastused võivad aidata.\nHambaarst Ricardo Perez: Tõstke lõug natuke üles.\nLaste hambaarsti või hambaarsti külaskäik on selle lapsega suhete loomiseks ja lapse hammaste tervise hindamiseks suu kaudu.\nJutustaja: Laste hambaarstile Ricardo Perezile meeldib näha oma patsiente iga kuue kuu tagant, et aidata neil suuhügieeni tava muuta.\nKõige tavalisemad hambahoolduse vead, mida ta oma patsientide arvates näevad, on:\n* Söön liiga palju suhkrut sisaldavaid suupisteid ja jooke\n* Harjamine toimub vaid korra päevas, mitte kaks korda\n* Ja mis on kõige kahjulikum, harjamine ja hambaniikide pesemine ilma vanema abita\nHambaarst: vanemad tahavad anda oma lastele iseseisvuse, kuid harjamine on üks neist vigadest.\nJutustaja: Kuni umbes umbes 7. eluaastani vajavad lapsed endiselt oma vanemate abi, et harjata ja hambaniiti tõhusalt kasutada.\nHambaarst: Ta teeb väga head tööd, kuid tal pole veel osavust väga põhjaliku töö tegemiseks. Seetõttu palume vanematel jätkuvalt aidata neid hammaste harjamisel.\nJutustaja: lapse hammaste korralikult puhastamiseks alustage pehmest, nailonharjastega hambaharjast. Lisage väike, hernesuurune kogus fluoriidi hambapastat.\nHambaarst: kõige olulisem pole mitte hambapasta kogus, vaid harjamise kvaliteet.\nHambaarst: ma näitan sulle harjamist, eks?\nJutustaja: alustage tagumiste hammaste harjamisega - need, millega teie laps hammustab ja mis on täidetud lõhedega, mis püüavad toiduosakesed kinni.\nHambaarst: Niisiis, me liigume paremas ülaservas ja harjame neid hammustatavaid pindu mitu korda sisse ja välja nagu seda. Ja tema vanuses saame hammaste külgi natuke korda teha ja need hambad lihtsalt maha pühkida. Siis liigume ülemisele esiosale ja pühime need hambad niimoodi lihtsalt alla. Ja nii, nagu tagant, võib ta minna vasakpoolsesse ülanurka ja siis me teeme seda sisse ja välja.\nJutustaja: Korrake sama tehnikat alumistel hammastel, harjates sisse ja välja, seejärel pühkides harja ülespoole. Tehke üks külg, siis teine.\nHambaarst: siis läheme esihammaste jaoks niimoodi lihtsalt külili ja pühime siis lihtsalt üles.\nHambaarst: lapsed ehitavad tahvel ja hambakivi alumiste esihammaste tagaküljele, seetõttu tahame, et pinnad oleksid puhtad.\nJutustaja: Paluge lapsel ka oma keelt pintseldada. See eemaldab bakterid, mis võivad põhjustada halba hingeõhku.\nHambaarst: olete staaripatsient!\nHambaarst: soovime, et 6-aastased vanemad peseksid oma lapse hambaid. Seal toimub 6-aastaste molaaride purse ja nad peavad need hambad regulaarselt harjama.\nJutustaja: Kodus soovitab dr Perez kaheosalist harjamisprotseduuri. Esiteks laske lapsel ise hambaid pesta, et ta saaks teada, kuidas see tehtud on. Seejärel harjake lapse hambaid teist korda ise, et veenduda, et need on põhjalikult puhastatud.\nKui teie lapse oskused paranevad, võite lubada tal üha sagedamini oma käsi harjutada.\nHambaarst: Kell 7 demonstreerib ta teile ja emale, et suudab omaette väga head tööd teha.\nJutustaja: Võite öelda, et teie laps on harjamise heaks teinud, kui tema hambad sädelesid ja peegeldavad valgust.\nHambaarst: Need on teie imiku molaarid, siinsamas, 1 ja 2, ja need asendavad lõpuks need imikute molaarid.\nJutustaja: hambaarst soovib kokkusaamistel jälgida olulisi arenguga seotud hammaste muutusi, mis toimuvad vanuses 5 kuni 8 aastat.\nRöntgenikiirgus võib aidata hambaarstil tuvastada probleeme, kui teie lapse hambaid ei lükata tema püsivad hambad õigesti välja.\nLaps: See on hull!\nJutustaja: ka flossimine on oluline. Peate oma last selles aitama, kuni ta suudab selle oskuse iseseisvalt omandada.\nFlossimist tuleks teha üks kord päevas, eelistatult öösel, pärast seda, kui teie laps on söömise ja joomise lõpetanud.\nHambaarst: kui teie lapsel on esihammaste vahel piisavalt ruumi, ei pea te neid esihambaid hambaniiti tegema, kuna need alad on ise puhastatud.\nJutustaja: Kuid te peaksite hambaniiti kahe hamba vahel, mis on üksteisele lähedal või puudutavad.\nPöörake erilist tähelepanu tagumistele molaaridele, mis kipuvad väikeste toiduosakeste vahele jääma.\nÕige hambaniidi jaoks on vaja umbes 12 tolli hambaniiti, kui mitte rohkem. Juhtige hambaniit kahe hamba vahel. Eemaldage see ja kerige kasutatud hambaniit ühe sõrme ümber. Liikuge järgmisele paarile, kasutades iga kord puhast hambaniiti.\nHambaarst: nüüd on olemas mõned hambaniidi valmistamise abivahendeid, see on väike tikk, mille lõpus on väike hambaniit, ja neid on vanemal või vanemal lapsel väga lihtne kasutada iseseisvalt.\nJutustaja: kui kasutate ühekordselt kasutatavat hambaniiti, võite kasutada kogu lapse suu jaoks ühte. Kui olete lõpetanud, visake see minema ja kasutage järgmine kord uut.\nArendavad hambad saavad vähest fluoriidist suurt kasu. See mineraal hoiab ära hammaste lagunemise, hoides hambaemaili tugevana ja võideldes kahjulike hapete mõjuga.\nTeie laps saab fluoriidi hambapastast ja joogiveest.\nEnamik munitsipaalveevarusid on rikastatud fluoriidiga. Kuid kui teie oma pole, küsige oma lapse arstilt, kas peaksite andma lapsele fluoriidi sisaldavat lisandit või loputust.\nÄrge andke oma lapsele liiga palju fluori. See võib viia seisundini, mida nimetatakse fluoroosiks ja mis võib põhjustada hammaste valgete laikude ilmumist.\nLõpuks, kuna selja molaarid on hambumuse suhtes kõige vastuvõtlikumad hambad - toidu kogunevate lõhede tõttu - on hambaarstide jaoks tavaks panna kaitsev hermeetik lapse püsivale molaarile.\nHambaarst: nad muudavad pinna, mis on looduslikult ebakorrapärane, nad muudavad selle siledaks, seega on see suurepärane ennetav asi.\nHambaarst: nüüd hakkan sinna valgust sisse panema, eks?\nJutustaja: Hea hammaste tervise säilitamine on elukestev praktika, mis hõlmab kõike alates headest toitumisharjumustest kuni korraliku harjamise ja hambaniidi valmistamiseni ning hambaarsti regulaarsete külastusteni.\nAidake lapsel enne kooli hommikul harja pesta, seejärel pühkige ja hambaniiti öösel pärast õhtusöögi söömist.\nEnne kui te seda teate, teeb ta seda kõike iseseisvalt.\nLaps: öö, isa!\nVaata videot: Suukool ee. Miks peab käima kord aastas hambaarsti juures? (Mai 2022).\nNime Osvaldo tähendus. Poiste nimi\nKuidas hoida väikelaps talvel soojas\nNime Donald tähendus. Poiste nimi\n5 seiklust, mille saate lapsega kodust lahkumata läbi teha\nNime Juudas tähendus. Poiste nimi\nKaraoke, jutud ja lastelaulud\nCopyright 2022 \_ Kuidas lapse hambaid harjata ja hambaniiti puhastada...


Seep ise: retseptid fotode ja videotega\nSeep oma kätega: retseptid fotod ja video + samm-sammult viisard klassi\nvalik seep riiulitel kaasaegse poed piisavalt suur ja mitmekesine, leelise, ilma leelise, lisades koort, värsked mahlad, erinevad maitsetaimed, joonis seep, vedelseep, jne.\nSee tohutu seebi valik on ka erinev. Kui te ei ole rahul kvaliteediga või hind( või isegi välimus) Store seebid, pakume teile teha seep oma kätega retseptid fotod ja video on kõige kasulikum selleks.\nSaate teha igasuguseid käsitöö käsitööna kasutatavaid seepe, näiteks korve, südameid, karusid, lilli jne. Võite ka lisada seepi: pähklid, puuviljad, marjad jneNäete video tutorial:\nVõi saate tulla viis kokk seep oma kätega, 151 needlewomen teiste ideed ei ole võimalik enam juhend tegevus ja platvorm oma inspiratsiooni.\nKes teab, võib-olla ühel päeval näeme, ja oma isikliku meistriklass seebi tegemise ja juhendist algajatele alates seebi-boiler kogenud mugav.\nTäna keskendume seebikortide valmistamisele, mille valmistame seebist baasil - beebi seepi.\nSeebi kaevamise protsess\nVõtke mitu tavalist beebi seepi ja hõõruge see kausi suurimasse serva. Kolm suurt riivist nii, et see ei oleks ummistunud riide aukudesse.Üldiselt on loomulikult, et mida väiksemad on seebivad laastud, seda kiiremini ja lihtsamalt meie keedetud seepi.\nNüüd paneme meie käsitööle veevanni: teineteisest pannakse kokku 2 erineva mahuga pannid, valatakse põhjapanus vett. Me paneme kogu selle struktuuri ahju aeglase tulega ja soojendame seda.\nNüüd võta meie veevanni ülemisse paanikasse oliivi, päevalille või eeterliku õli ja vala 1-2 supilusikatäit õli. Ootame õli soojenemist.\nJa nüüd lihtsalt valage meie riivistatud seep( laastud) meie veevanni ülemisse pannesse.\nSiis valage segu klaasi kuuma vett ja segatakse hoolikalt kõik kuni paksu homogeenne( ligikaudu konsistentsi hapukoort).\nVee asemel võite kasutada mitmesuguseid infusioone maitsetaimedel või isegi piima. Ainult valatud vedelik peab olema kuum.\njärgmine samm seguks igasuguseid ürte: salvei, kummel, eukalüpt, piparmünt jne\nNüüd segage hästi seep "tainas".\nVõtke oma vormid seepi ja õli neile õli, saate isegi päevalille.\nJa nüüd täitke valuvormid seguga.\nNüüd ootame mitu tundi, samas kui meie seep jääb külmkapis. Siis võtame selle välja, võta see valuvormidest välja ja kontrollige tulemust.\nMulle meeldis mitte ainult tulemus, vaid protsess ise? Seda te ei ole veel proovinud vedada seepi oma kätega kodus. Samuti on palju erinevaid saladusi, viise, tehnikaid ja ideid.\nSeal on palju erinevaid seebi valmistamise meetodeid.Ära vali ühte - proovige igaüks! Koostisosad võivad olla erinevad - see on teie kujutlusvõime jaoks piisav. Näiteks võite isegi proovida soola seda tuhast ise süüa.\nseep kimbu riiulid kauplustes täna on piisavalt suur ja mitmekesine, leeliste, ilma leelise lisamise kreemi, naturaalsed mahlad, erinevad maitsetaimed, joonis seep, vedelseep, jne\nVõite teha igasuguseid käsitöö käsitööna kasutatavatest seepidest, näiteks korvid, südamed, karud, lilled jms. Samuti võib lisada seep midagi: pähklid, puuviljad, marjad jneNäete video tutorial:\nTäna keskendume seebikortide valmistamisele, mida me teeme seebi baasilt - beebi seepi.\nVõtke mõned tavalise beebi seepi viilud ja hõõruge see kausi suurimas küljes. Kolm suurt riivist nii, et see ei oleks ummistunud riide aukudesse.Üldiselt on loomulikult, et mida väiksemad on seebivad laastud, seda kiiremini ja lihtsamalt meie keedetud seepi.\nNüüd paneme meie käsitööle veevanni: teineteisest pannakse kokku 2 erineva mahuga pannid, valatakse põhjapott vette. Me paneme kogu selle struktuuri ahju aeglase tulega ja soojendame seda.\nNüüd võta meie veevanni ülemisse paanikasse oliivi, päevalille või mõni eeterlik õli ja vala 1-2 supilusikatäit õli. Ootame õli soojenemist.\nJa nüüd lihtsalt valage meie riivistatud seepi( laastud) meie veevanni ülemisse pannesse.\nJärgnevalt valage segu klaasi kuuma vette ja segage kõik põhjalikult, kuni moodustub paks ühtne mass( ligikaudu hapukoore konsistents).\nJärgmisel etapil lisame segule kõikvõimalikke maitsetaimi: salvei, kummel, eukalüpt, piparmünt jne.\nVõtke oma vormid seebi ja õli neile õli, saate isegi päevalille.\nJa nüüd täitke vormid seguga.\nNüüd ootame mitu tundi, kui meie seep jääb külmkappi. Siis võtame selle välja, võta see valuvormidest välja ja kontrollige tulemust.


Kordusproov tehakse, kuid mitte jahimeeste palvel - Saarte Hääl\nSaaremaalt leitud metsseakorjuste proovid on saadetud küll referentlaboratooriumisse, nagu Saaremaa jahimehed nõudsid, kuid mitte eesmärgiga saada kinnitust positiivsele tulemusele.\nMöödunud reedel saatis VTA Saarte jahimeeste seltsile vastuse, et proovi analüüsimisel saadud positiivne tulemus on saadud nõuetekohase analüüsimise tulemusena ning seega ei vaja see täiendavat kinnitust.\nAltraja sõnul on Sakla farmi seakatku põhjuste avalikustamine seoses hüvitamisotsusega. See, kas taudikahjud hüvitatakse või mitte, sõltub nendest samadest põhjustest, mis VTA hinnangul võisid olla kõige tõenäolisemaks farmi jõudmise viisiks.\n“Taotlust taudikahjude hüvitamiseks on farmi omanik korduvalt tagasi võtnud ja uuesti esitanud ja seetõttu on VTAl seaduse järgi rohkem aega hüvitamise taotlusele vastata,” lausus ta.\nSakla farmi omanik Raul Maripuu sõnas, et taotlust on esitatud kaks korda, kuna esimest oli vaja parandada. “See ei ole igapäevane tegevus ja esimesel katsel ei osanud taotlust korrektselt esitada. Esialgu saime aru ka, et taotlus tuleb esitada 10 päeva jooksul, mis pani ka kiirustama,” lisas ta.\nJahimehed ei taha uskuda\nSaaremaa jahimehed ei taha uskuda, et Aafrika seakatk on jõudnud ka metsadesse, sest katku nakatunud Sakla seafarmi lähedalt leitud kahel metsseakorjusel avastati veterinaar- ja toiduameti väitel küll katk, kuid kolme nädala möödudes ei ole avastatud enam ühtki katkujuhtumit.\nKolm nädalat on möödas sellest, kui Sakla farmis avastati Aafrika seakatk ja kõik loomad hukati, vahendas “Aktuaalne kaamera”.\nUmbes samal ajal leiti ka Saaremaa metsadest kaks seakorjust, millelt võetud katkuproovid osutusid Tartu laboris positiivseteks.\nPärast seda pole aga Saaremaal kütitud ja metsast leitud lõpnud metssigadel ligi kolme nädala jooksul tuvastatud ühtegi positiivset seakatkuproovi.


KÜSITLUSE TULEMUSED | Eesti autojuhid usaldavad juhiabisüsteeme küll, aga iseennast veel rohkem - Delfi\nKÜSITLUSE TULEMUSED | Eesti autojuhid usaldavad juhiabisüsteeme küll, aga iseennast veel rohkem\nNeed, kes usaldavad juhiabisid, on ühtlasi altimad neid pimesi usaldama ja siin on risk, et jäädes lootma juhiabisüsteemile, laseb juht oma tähelepanul hajuda, ja tegeleb roolis kõrvaliste asjadega.\nMöödunud nädalal küsisime kuus küsimust iseoskavate ja isemõtlevate autode kohta. Reedehommikuse seisuga oli küsitlusele vastanud 1710 inimest. Selgub, et isejuhtivate autode tulekut ei oodata ning kõige populaarsemad juhiabid on parkimisandurid.\nLiiklemine talvisel ajal on väljakutse nii juhile kui ka autodele. Kuna isegi uuemate autode juhiabisüsteemid ei oska veel muutuvate teeoludega arvestada, peavad juhid olema palju ettevaatlikumad ja tähelepanelikumad.\nNäiteks automaatne hädapidurdus ja pikivahe hoidmise süsteemid ei tunne libedust ära. Auto isetegevused talviselt libedal teel ei pruugi olla piisavad sõiduki peatamiseks.\nProbleem on selles, et moodsama lisavarustusega autode juhid võivad jääda liiga palju lootma auto juhiabisüsteemidele. Küsitlus näitab, et juhid pigem usaldavad juhiabisüsteeme ning nende meelest on juhiabisüsteemidest on pigem kasu kui kahju.\nKolm populaarsemat juhiabi\nKõige rohkem on küsitlusele vastatud, et autod on varustatud parkimisandurite (17%), tagurduskaameraga (12%) ning kohanduva kiirushoidikuga (12%). Kuna adaptiivse kiirushoidikuga üldiselt kaasneb ka automaatne hädapidurdus, siis on selle olemasolevaks märkinud 11% vastanutest.\nÜllatavalt vähe (2%) on uue auto ostmisel lähtunud põhimõttest, et valitakse võimalikult vähe lisavarustust ning üllatavalt vähestel vastajatel (4%) on vanem auto, millel nimetatud juhiabisüsteeme ei ole.\nNende kahe madala protsendi taga võib küll olla seegi, et parkimisandurid on autodel saadaval juba pikka aega ning tegemist ei ole erilise lisavarustusega.\nLootsime küstlusega saada informatsiooni inimeste suhtumise kohta juhiabisüsteemidesse: kuna uue auto ostjad küsitluse tulemuste järgi teadlikult lisavarustuse hulka vähendanud praktiliselt ei ole, siis võib arvata, et juhiabisid peetakse ikkagi pigem vajalikuks.\nSama trendi näitab ka teine küsimus juhiabide kasutamise kohta, kus ainult 4% vastanutest märkis, et kasutavad juhiabisid väga vähe ning ainult 2% on tundnud, et juhiabid pigem segavad. Siin ootasime mõnevõrra suuremat protsenti.\nVähem levinud juhiabid\nVähem on autod varustatud ristuva liikluse tuvastussüsteemiga (4%), jalakäijate ja jalgratturite tuvastusega (5%), 360 kraadi kaameraga (3%) ja külgedel asuvate parkimisanduritega (5%), mis on seletatav sellega, et need leiab tavaliselt kallimate autode küljest.\nReahoidja (8%), pimenurgaandur (7%) ja automaatne kaugtulede lülitus (10%) moodustavad nö keskmise grupi. Sama lisavarustust mõistetavalt ka kasutatakse vähem, kuid kerge langus reahoidja kasutamisel näitab, et leidub inimesi, kelle autos seade on, aga seda ei lülitata sisse.\nLisavarustuse kasutamise küsimuse vastustes on näha väikest tõusu parkimisandurite ja automaatselt lülituvate kaugtulede kasutamises, samuti ka kohanduva kiirushoidiku ning tagurduskaamera kasutamises. Kasv on küll mikroskoopiline, aga kinnitab seda, et tegemist on populaarsemate juhiabidega.\nKas juhiabid hoiavad õnnetusi ära?\n54% vastanutest ütleb, et juhiabid ei ole õnnetusi ära hoidnud ja 46% ütleb, et juhiabid on mõne õnnetuse ära hoidnud.\nSee viimane on väga suur protsent, sest võimaldab järeldada, et pea poolel vastanutest on juhiabidest päriselt kasu olnud ja see omakorda on parim põhjendus sellele, miks neid autodele vaja on. Juhid on ekslikud ja juhtide tähelepanu on kerge hajuma. See on see koht, kus juhiabid tulevad appi.\nÕhku jääb siiski küsimus, mis täpselt on nende vastajate mõtte taga, kes ütlesid, et juhiabid ei ole õnnetust ära hoidnud? Kas siin on koht, kus näha juhiabisüsteemide ekslikkust või midagi muud?\nSee küsitlus ei pretendeerigi mingile teaduslikule täpsusele, kuid mõtlemisainet tulevikuks on siin küll - kas nendel juhtidel ei olegi ohtlikke olukordi ette tulnud või on seal taga mingi protsent ka selliseid situatsioone, mis lõppesid mõne liiklusõnnetusega.\n61% vastanutest märkis, et nad usaldavad juhiabisüsteeme ja vaid 39% ei usalda. Abide usaldamine on osaliselt seotud sellega, et juhiabisüsteemid on õnnetusi ära hoidnud.\nKui panna mitteusaldamine konteksti nende umbes poolte vastajatega, kes märkisid, et juhiabisüsteemid ei ole õnnetust ära hoidnud, siis võib järeldada, et vähemalt mingi osa olukordadest, kus juhiabid ei hoidnud õnnetust ära, on lõppenud õnnetusega ja see peegeldub osaliselt faktis, et juhiabisid ei usaldata.\n39% mitteusaldamise protsent on väga kõrge ja näitab igal juhul seda, et juhiabisüsteemide töös on puudujääke. Kas need puudujäägid on süsteemide algelisus või segadusse sattumine justnimelt talvistest oludest, jääb igaühe enda mõelda.\nMitteusaldajate protsent on alla poole, kuid mitte märkimisväärselt. Pigem tuleb seda lugeda heaks näitajaks osas, mis puudutab juhtide tähelepanu ja valmisolekut ise juhtimisega tegeleda, halb näitaja aga teel maailma, kus autod hakkavad isejuhtimisega tegelema.\nKuid tehnika areng ei ole veel tasemel, mis võimaldaks osa tähelepanust või juhtimisest automaatsetele süsteemidele üle anda. Nagu nimetuski ütleb, need on juhiabid, mitte isejuhtimine. Seda peab alati meeles pidama.\nIsejuhtimist ei oodata\n26% vastanutest ootab isejuhtivate autode tulemist ja 74% ei oota. Ehk siis iga neljas vastanu ootab isejuhtivate autode saabumist. Inimene on harjumuste ori ja tahab ise rooli keerata ja pedaale sõtkuda isegi siis, kui tehnika võimaldab seda mitte teha. See on osaliselt kindlasti alateadlik soov olukorda ise kontrollida.\nAuto on eestlase jaoks miski, mis annab vabaduse minna täpselt sinna, kuhu vaja, ja teha mis vaja, ning kui auto ise teekonda planeerib ja kohale sõidab, siis tekib tunne justkui oleks mingi osa oma loomusest ja vabadusest kellegile ära andnud.\nSee trend jääb ilmselt püsima ka siis, kui isejuhtivad sõidukid päriselt kohal on ja isegi siis, kui need keskmisest juhist juhtimisega paremini ja turvalisemalt hakkama saavad. Kuna kordamine on tarkuse ema, siis tuleb veel kord raiuda, et seni kuni autod aga ise juhtida ei oska ja ei saa, tuleb kõigil juhtidel arvestada, et juhiabisüsteemid on mõeldud juhti abistama, mitte asendama.\nEriti talvel tuleb see valusalt välja, kui suvel ideaalselt toimiv pikivahe või hädapidurdus on piisavad õnnetuse ära hoidmiseks, aga talvel jäävad liiga lühikesteks.\nKokkuvõttes võib öelda, et meie autojuhtidel on kõige olulisem - mõistus - standardvarustusena roolis alati kaasas. Juhiabisid usaldatakse, aga mitte üleliia. Neil lubatakse end abistada, ent kriitilises olukorras loodab valdav osa juhte siiski oma oskustele. Ja isejuhtivad sõidukid võime jätta tulnukatele - me tahame roolis ise vastutada.