Enter riimis rindade vahel. Paar tähelepanekut värskema luule asjus. — Sirp\nProloogselt kinnitan, et ajastuvaimulikel oludel on kujunenud nõnda, et luulet ja mitte-luulet võib eristada ainult nürimeelne ja passeistlik võimukehtestaja (eeldatavasti isane) ning mitte ühelgi institutsioonil ei ole, tähendab, ei tohi olla võimu määratleda, kes on kunstnik ja kes mitte, sest see on, tähendab, tohib olla ainult iga inimese enda deklareerida. Seega teatan siinse teksti preventiivseks kaitseks, et selle näol on tegu luulega, vormiuuenduslikult artikuleeritud kaebehüüuga mu murtud tiivaga hingelinnult (albatross). Selle valu ehedus on nende sõnade autentsuse garantii ja tõesuse viimne instants. Empaatiatu võib mind mitte mõista, kuri ja amoraalne isegi arvustada, aga mu öeldut ei saa ümber lükata ega isegi vaidlustada. Kui esseistika isa Montaigne ütles „mina”, siis tähendas see pisendust, alandlikku auku lauses, mis imes sellest igasuguse autoriteetsuspretensiooni, ent minu hingevalu mina on Archimedese punkt (naba), millele toetudes võin nihutada paigast Maa. Sinu ka.\nOlen ikka pidanud luulet sõnakunsti kõrgeimaks avaldumisvormiks (romaanis ja esseistikas domineerib vaim). Seda võiks võtta isegi defineerivana, kui selline aristokraatlik määratlus poleks demokraatlik-bürokraatlikul ajastul kõlbmatuseni düsfunktsionaalne. Ka Vikipeedia on üsna arglik: „Poeesia ehk luule on värss- ehk seotud kõne, kirjanduse osa, mida sidumata kõnele ehk proosale vastandab teksti eriline liigendus, rütmil rajanev struktuur”. Teadagi, mis häda on nende selgepiiriliste määratlustega – need on alati liiga prokrusteslikud ja paljud loovisikud on teinud neist väljamurdmisest kui mitte eesmärgi iseeneses, siis vähemasti advokaatliku meelelahutuse. Kuna mul isiklikult pole olnud vajadust luulet formaalselt defineerida, näiteks teha akadeemilises või avalikus sfääris eristust luule ja mitte-luule vahel, siis olen püsinud vaikiva eelduse juures, et poeet on see, kes valdab sõna paremini kui mitte-poeet, et sõna „poeet” tähistab keelevaldamise meistriklassi ja luule on keelekasutus, mis ületab osavuselt ja keerukuselt tavapärase, proosaliku keelekasutuse.\nLiina Tammiste debüütkogu „Refresh” esitlusel (Tartus 22. X 2013) tabas mind mitu ahhaa-elamust, millel söandan oletada mõningat kultuurikriitilist kaalu. Kui Tammiste käest küsiti, kuidas ja miks ta luuletama hakkas, siis ta vastas umbes nii, et „tundsin, et mul on mingi mõte, aga lause on nii keeruline ja siis veel need komad”. Ma ei taha siin autorit kuidagi pisendada või halba valgusesse jätta, see on praegu mälu järgi ja lõdvalt tsiteeritud, kusjuures tuleb kindlasti rõhutada, et suulises vestluses, iseäranis sellises pingevabas ja lõbusas meeleolus nagu sellel esitlusel, me väljendumegi väga lihtsakoeliselt ja vabalt (hiljem ta selgitas mulle, et ta tsiteerinud oma lugejaid, kellele komadega tekst kippus üle jõu käima). See „ülestunnistus” nihutas mul toona pusletükid paika ja osalt vist seetõttu, et teiste noorte õppejõududega (sealhulgas TÜ humanitaaralade omadega!) isekeskis tudengite funktsionaalse kirjaoskuse üle arutledes olin tihti kasutanud kirumisi fraasi „paljude jaoks on lause juba liiga keeruline struktuuriüksus”. Oletasime, et osalt on see seotud ühismeedia ja kergeklahvilise klaviatuuri laialdase levikuga, sest suurt trükikiirust lubav klaviatuur on tehnoloogia, mis võimaldab peas valitseva assotsiatsioonipuntra üsna vahetult tähejadaks taguda. Ning õigest klahvist mööda toksamine on tohutu allikas sõnanaljadele, aiva trüki, köida ja pista saamaturiiulisse.\nMuidugi ei pea ma sellist luulet keelelise lodevuse eestvedajaks, aga mitte ka järellohisejaks, pigem ikka ausaks kaasteeliseks, mis nõnda kindlasti oma kompanjone kõnetada võib. (:)kivisildnikule teen siin hoiatuse – luuletamine ei päästa loomastumisest, ka loomad luuletavad, otsi viiendat kolonni!\nSiinkohal teeksingi järgmise üldistuse: kui traditsiooniliselt on luule tähendanud keelekasutust, mis on rohkem struktureeritud, rohkem kodeeritud kui proosakõne (ropendamisi: poeetilises diskursuses semantiseeritakse keele formaalseid, grammatilisi ja süntagmaatilisi elemente, poeetiline funktsioon projitseerib ekvivalentsuse printsiibi selektsiooni teljelt kombinatsiooni teljele jne); teisisõnu, luules on keelekasutus olnud traditsiooniliselt keerulisem ja komplitseeritum kui proosas, siis nüüdne vabavärss on keelekasutus, mis on lihtsam, vähem struktureeritud, vähem kodeeritud kui tavakeel ja proosatekst; teisisõnu, kui luuletaja oli varem selline sõnavaldaja, kelle konstrueerimisoskus ületas tavalise, grammatiliselt korrektse lause, siis moodne luuletaja võib vabalt olla nii vilets sõna valdaja, et ei küündi enam sellise konstruktsioonini nagu lause. Reljeefselt: kui traditsiooniline luuletaja ületab lause, siis moodne luuletaja ei küündi selleni.\nSiin tuleb teha mõni täpsustus. On ka öeldud, et vabavärss on keerukam kui riimluule. See võib tõesti nii olla. Seda juhul, kui jääb alles tingimus, et luuletekst on keerukam ja kodeeritum kui proosatekst. Sel juhul ei tule proosalisust ületav struktureeritus näiteks sõnade perioodiliselt korduvast kõlast vms, vaid mõnest subtiilsemast korrastatusest, muusikalisemast rütmistatusest, tähendusliku tasandi korduvusest või ka struktureeritud lünklikkusest või grammatiliste korrastusmehhanismide tähendust loovast puudumisest. Näiteks Ene Mihkelsonilt (vabalt võiks olla keegi teine) võib leida vabavärsse, mille kunstilisus on loodud just nimelt grammatiliste elementide puudusega. Toon näiteks ühe oma lemmiku:\n(kogumik „Torn”, Varrak, 2010, lk 44).\nReeglipärase interpunktsiooni, lauseehituse ning suure ja väikese algustähe kasutamine lõhuks kunstilise vormi ja tähenduse mitmemõõtmelisuse.\nJätan siin kõrvale Jaan Kaplinski (vabalt võiks olla keegi muu, aga ta on märgilisim) mõtlikud sõna- ja fraasitilkumised, kus grammatika puudumine ei tule pähegi. Tahtsin esile tuua paar üldistavat tähelepanekut just sellisest, ütleme, nüüdisluulest, mida võiks küllalt täpselt kirjeldada kui uut kommunikatsioonivormi, millele on tunnuslik vaevumatus areneda korrektse lauseni, teatud lause-eelsus. Ütlen, vaevumatus, sest silmaspeetavatele tekstidele ei teeks pedantliku keeletoimetaja parandused tähenduslikus plaanis midagi. Pigem teeks lugemise kergemaks. Tulemuseks oleks siis midagi sellist – kui tuua näiteks midagi tõeliselt head – nagu Kalev Kesküla kogumikus „Elu sumedusest”. Toon siia näite Sveta Grigorjevalt (jälle: vabalt võiks olla keegi teine), see on tekst pealkirjaga „Musta pori näkku” kogumikus „Kes kardaks Sveta Grigorjevat?” (MTÜ Värske Rõhk, 2013, lk 38-39). Toon selle keeletoimetatult, see tähendab sõnade järjekorda ei muuda, aga ridade murtuse kaotan ära, samuti panen kirjavahemärgid ning kasutan suurt algustähte, sulud ja jutumärgid (v.a „Rehepapi” ümber) on originaalis. „Töötasin klienditeenindajana paar aastat tagasi Rahva Raamatu kolmandal ja neljandal korrusel Viru keskuses. Pidasin kuus kuud vastu, enne kui jalga lasin. Kõik see naeratamine ülesöönud ja üleslöödud uusrikaste naistele ja nende huiamisele stiilis: ”Neiu, tellisin Caesari salati kanaga, mitte kalaga”, „See, et ma oma kakao maha pillasin, on Teie süü, sest lusikas oli vales asendis”. Te ei kujuta ette, mis enesedistsipliini pidin järgima, et mõnele kassa tagant vastu vahtimist mitte virutada.\nKuna klienditeenindamine on ilmselgelt sitt töö, siis iga teine töötaja pani enda premeerimiseks ilma maksmata pihta natuke siit ja natuke sealt. Ka mina võtsin õhtuks ülejäänud saiakesi koju (hommikul sai neid juba tasuta süüa, aga siis nad olid juba kõvaks läinud. No andke andeks, tõesti). Kuni üks hetk luges bosside boss igakuisel koosolekul ette katkendi „Rehepapist”, vihjates meile kui nahaalsetele krattidele, sest see kõik tuli kord videolindilt välja. Kusjuures luges nii vihaselt ja solvunult, et kõrvaltvaatajale oleks kindlasti jäänud mulje, et tegu pole saiakestevaraste, vaid uut tüüpi Breivikute armeega.\nJa siis veel need kõik noored trendikad näitlejad ja telekuulsused. Ei, ma ei ütle midagi halba, ehk vaid seda, et see üli-cool trupp, kes paar aastat tagasi pillas loosungeid „fakk poliitika, vaadakem inimesi”, noh, mõni teist võiks alustada iseendast (sõbralik ja viisakas olla ning end üliüllate põhimõtete kinnistumise eest võiks vastutavaks pidada ka väljaspool reklaame ja oma teatrimaja. Või, oota, õigus-õigus – selle eest teile palka ju ei maksta).\nOli muidugi ka palju häid inimesi, kelle pärast tööle tulla oli vahel isegi rohkem kui tore. Mõnest kujunesid teatud aja jooksul „minu” inimesed – kõik nende naeratavad tervitusmaneerid ja toitumisrutiinid (ühele armsale vanale prantslasele teadsin juba teda kaugelt nähes ette valmis panna topeltkohvi ja kaks croissant’i).\nPS! Arvake ära, kes on kõige sõbralikum ja viisakam Eesti meediatäht, kes minu tööajal sinna kohvikusse juhtus? Jah, see oli Mihkel Raud.”\nÜsna problemaatiline on sellise luule kriitika ja analüüsimine. Kui ütlesin, et tegu on lause-eelses vormis jutustusega iseendast ja et tekst pole kuigi sügavamõtteline (vt nt „Jüri Üdi klubi”, „Lihtsalt luule või noorte naiste luule?”, esmaeetris 4. XI 2013), järgnes sellele ühismeedias nädala väldanud äge poleemika (luule üle! sic!), kus lõid kaasa nii praktikud kui teoreetikud.\nMillise „sellise luule”? Seda pole lihtne määratleda, sest selleks peab koolitatud kriitik ja analüüsija nii mõnelgi korral sulgema selle silma, mis tal lahti treenitud, ning avama selle, mis tal kinni treenitud. Näiteks sooaspekti suhtes on tänapäeva väärtusi kandev kriitik kui mitte pime, siis vaatab teadlikult kõrvale. Teiseks, iga natukegi koolitatud kriitiku ABCsse kuulub teadmine, et minajutustajat ja empiirilist autorit ei tohi samastada, s.t ta silm on selle koha peal lahti.\nJulgen arvata, et saame päris hästi aru, milline on nende luuletajate vahel (Andra Teede, Triin Tasuja, Tuuli Velling (Taul), Helena Läks, Sveta Grigorjeva jms see perekondlik sarnasus), mille kohta Jürgen Rooste kasutas (mõneti provokatiivselt) naisluule terminit (pean silmas eelmainitud „Jüri Üdi klubi”).\nIgaks juhuks hüüataksin siin kohe „naisuurimus!”, sest see nais-liiteline sõna mõjub ärritunud feministidele rahustavalt. Võiks ka öelda, et eesliide „nais-” sõnas „naisluule” viitab gender’ile, mitte sex’ile.\nJürgen Roostega istusid lauas Sveta Grigorjeva ja Carolina Pihelgas. Hea valik, sest esimene on naisluuletaja ses mõttes ja teine mitte. Selgitan näitega. Pihelga öeldut oleks võinud öelda kes tahes teine vastava ala asjatundja, aga kui Rooste pöördus Grigorjeva poole umbes nõnda, et oh, päris karmid ja pungid luuletused sul, siis Grigorjeva vastas täpsustavalt, et ta on ikka ka üsna romantiline inimene. Grigorjeva täpsustas Rooste kommentaare ta luuletuste kohta enda põhjalikuma iseloomustamisega.\nNiisiis, asi on autorifunktsioonis. Korralikult treenitud kirjanduskriitik pimestab end siinpuhul loomingu vastuvõtu kõige olulisemas osas. Kena, kõlbeliselt motiveeritud tööhüpotees kunstiteksti autonoomiast kallutab siin täieliku suutmatuseni võime nende tekstide vastuvõttu ja toimimisviise analüüsida. Carolina Pihelgase (ja tema mainitud Maarja Pärtna) luuletused on autonoomsed kunstiteosed, eelmainitud naisluuletajate omad mitte. Viimaste puhul nende tekstid toimivadki pihtimustena, oma elu eellauseliste dokumentidena, mille puhul kunstiline struktuur ja esteetiline iseväärtus ongi täiesti teisejärguline. Nende luule on luule seepärast, et see on Luuletajate kirjutatud, mitte seepärast, et neil oleks mingid formaalsed luuletunnused. Need ei mõju nende lugejatele haaravalt mitte esteetilise meisterlikkuse pärast, vaid seepärast, kes kirjutab ja mida kirjutab.\nMa ei pea naisluule ja meesluule terminit kuigi heaks seetõttu, et need nõuavad adekvaatseks kasutamiseks liiga palju analüütilist ressurssi, kuigi viide meeste- ja naisteajakirjadele kõrvutatuna sootute (kultuuri)ajakirjadega võib olla heuristiliselt küllaltki seeditav. Pealegi on näha seal ka tugev kvantitatiivne asümmeetrilisus: naisteajakirju on palju rohkem kui meeste omi. See aga ei tohiks häirida, sest naised ongi teadupärast palju usinamad lugejad.\nHea näide nõnda määratletud meesluuletajast (ja meeskirjanikust) on Martin Plaser (küllap võiks olla ka keegi muu, aga hetkel ei turgatanud muud meelde). Tema tekstidel puudub igasugune autonoomne väärtus, aga vastuvõtt on olnud vägagi muljetavaldav: kajastus Sirbis, Vikerkaares, „Jüri Üdi klubis”, „Kirjandusministeeriumis”, Klassikaraadios jne.\nSelgitus on muidugi lihtne: vinge biograafia ja muljetavaldav välimus.\nTutvustus luulekogu („Üraski hääl läbi küproki”, Ji, 2013) tagakaanel algab kõnekalt: „Martin Plaser on sõdur, luuraja, maadleja, ihukaitsja, turvamees, piraadikütt, ettevõtja, langevarjur, modell, stsenarist, proosakirjanik ja nüüdsest ka väljapaistev luuletaja”. Kõnekas (ja täpne!) on ka see, kuidas Kaupo Meiel alustab Plaseri proosaraamatu „Minu teine miljon” tutvustamist: „Martin Plaser sai kirjanikuna tuntuks juba enne, kui tema esikteos ilmuda jõudis” (Vikerkaar, 2013, nr 9, lk 103).\nMõistagi on see diskursus, kus toimib eelkirjeldatud mees- ja naisluule, seksistlik. See on väljaspool kirjasõnavabariiki. Tajuväljas toimib ilusti ürgne hierarhiline gradatsioon: mees, naine, laps (see peab ikka päris kartesiaanivaim olema, kes arvab, et see on idee!). Võtame mõne tajutava karakteristiku, näiteks suuruse: mees, naine, laps. Võtame lihasjõu: mees, naine, laps. Võtame hääle: mees, naine, laps. Võtame füsiognoomia: mees, naine, laps.\nVaimus, kirjasõnamaailmas aga tajutavad karakteristikud ei loe, seal on intellekt intellekti kõrval, sõna sõna kõrval, seal sugu ei loe. Lühimalt: need, kes pooldavad soolist võrdsust, mis vaimuvallas on tematiseerimatu iseenesestmõistetavus, peaksid toetama intellekti ja selle põhiatribuuti – sõnalisust. Sõnakesksust ka luules.\nHea vastandnäide on meeli maksimaalselt haarav popmuusika. Sellega ollakse aga nii harjunud, et peale mõne spetsiifilise veidriku ei tunne end keegi häirituna, et see on grotesksuseni seksistlik.\n„Romaanide liigtugev kaldumuslik seotus tõsi- või omaeluloolisusega, väljamõeldise vahetu ja otsene seostamine nö välise tegelikkusega ei anna nendele teostele midagi juurde, vaid, vastupidi, nõrgendab nende kui kirjandusteoste autonoomiat, sügavamat mehhanismi, mille kaudu need just nimelt kui kirjandus tegelikkuse pinnal toimivad,” kaitseb kirjandusteose autonoomiat Jaak Tomberg („Kirjanduse lepitav otstarve”, TÜ kirjastus, 2011, lk 102, rõhutus originaalis – M. K.).\nEelmääratletud nais- ja meesluulega on täpselt vastupidi. Need on väärtus eelkõige just niipalju, kuivõrd on seotud tõsi- või omaeluloolisusega. Seda tuleb võtta eelnevale määratlusele lisaks. Loomulikult võib tõsi- ja omaeluloolisus olla ka esitatud viisil, millel on suur (ja autonoomne) esteetiline väärtus, pluss suur representatiivsus, aga siin puudub seos. Sellised teosed on loetavad nii kunstiteosena kui omaeluloojutustusena. Kui viimast lugemisviisi harrastab kriitik, võivad konservatiivid talle kergelt kraesse karata. Kaarel Tarandi kurikuulus arvustus Kristiina Ehini „Viimsele Monogaamlasele” (Sirp 20. VII 2011) oli just selline. Ja Berk Vaher „karistas kohe ära”: „Tuleb välja, et Tarand ei oska kirjandust lugeda ega tunne kriitika algtõde – autor ja teksti peategelane ei ole kunagi üks ja sama isik. Isegi kui nii tundub või isegi kui autor nii väidab” (Postimees 11. VIII 2013).\nKui mõelda natuke sotsioloogilisemas plaanis, siis on ju õige ootuspärane, et kui lihtsakeelne ja -meelne chat’i-ajastu kohtub elulookirjutuste ja pihtimusbuumi ajastuga, siis on tulemuseks oodata mingeid ristandeid – lause-eelses vormis kirja pandud minajutustusi.\nLugedes Elli Soolo arvustust(?) Indrek Hirve kogule „Tiivavalu” (Sirp 7. XII 2012) meenus Mihkel Muti romaanist „Hiired tuules” lõik, kus Victor Kakk ja Kalle Jermakoff satuvad kõrvuti WCsse: „Victor urineeris väga viisakalt ja hääletult. Nagu seda taibates ja teise delikaatsuse üle irvitades kogus Jermakoff suus sülge, paiskas selle mahlaka lärtsatusega põrandale otse Victori kinga kõrvale ning peeretas valjult. Victor läks üle keha higiseks ja tundis kummalist nõrkust. See oli esimesi kordi, kus ta pidi tunnistama vaimu täielikku abitust jõhkra elu bioloogilise jõu ees” (Eesti Raamat, 1982, lk 23).\nSee, et Elli Soolo on kirjaoskaja ja kirjutas oma truudusevande luuletajale, kes mõjub oma vormi- ja sõnameisterlikkuses vaata et anakronistlikultki, ei muuda tõsiasja, millise aplausi saatel (Sirbi aastaauhind!) sunnib ta vaimu tunnistama oma „täielikku abitust jõhkra elu bioloogilise jõu ees”.


Vladimiri oblast - Unioonpeedia, mõiste kaart\n74 suhted: Aleksandrov, Aleksandrovi rajoon, Aleksandrovi rajoon (Vladimiri oblast), Antanas Merkys, Asulad (K), Asulad (P), Asulad (S), August 2010, Štšolkovo rajoon, Eesti Teises maailmasõjas, Endel Puusepp, Gavrilov Possadi rajoon, Gorohhovetsi rajoon, Guss, Guss-Hrustalnõi, Guss-Hrustalnõi rajoon, Iljinskoje rajoon, Ingeri ajalugu, Jevgeni Vlassov, Johan Laidoner, Juža rajoon, Juri Gagarin, Juri Rjazanov, Jurjev-Polski rajoon, Kameškovo rajoon, Kassimovi rajoon, Keskföderaalringkond, Kiržatši rajoon, Klepiki rajoon, Kljazma, Koltšugino, Koltšugino rajoon, Kovrov, Kovrovi rajoon, Ležnevo rajoon, Melenki rajoon, Moskva sõjaväeringkond, Murom, Muromi rajoon, Nikita (Dobronravoff), Nikolai Andrianov, Nikolai Žukovski, Nikolai Kormašov, Noginski rajoon, NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Viies Valitsus, Oblast, Oktoober 2007, Opolje, Orehhovo-Zujevo rajoon, Pereslavli rajoon, ..., Pestjaki rajoon, Petuški, Petuški rajoon, Pimen (Moskva patriarh), Punaarmee, Savino rajoon, Selivanovo rajoon, Sergijev Possadi rajoon, Sobinka rajoon, Sudogda rajoon, Suzdal, Suzdali rajoon, Teikovo rajoon, Uspenski kirik, Uvod, Vene NFSV, Venemaa haldusjaotus, Vjazniki rajoon, Vladimir, Vladimir Jakunin, Vladimir Solouhhin, Vladimiri kubermang, Vladimiri oblasti lipp, 2010. aasta Venemaa maastikupõlengud.\tLaienda indeks (24 rohkem) » « Kahaneb indeks\nAleksandrov (vene Александров) on linn Venemaal Vladimiri oblastis.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Aleksandrov · Näe rohkem »\nAleksandrovi rajoon on mitme rajooni nimi.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Aleksandrovi rajoon · Näe rohkem »\nAleksandrovi rajoon (Vladimiri oblast)\nAleksandrovi rajoon (vene keeles Александровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti loodeosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Aleksandrovi rajoon (Vladimiri oblast) · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Antanas Merkys · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Asulad (K) · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Asulad (P) · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Asulad (S) · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja August 2010 · Näe rohkem »\nŠtšolkovo rajoon (vene keeles Щёлковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti keskosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Štšolkovo rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Eesti Teises maailmasõjas · Näe rohkem »\nMajor Endel Puusepp, Nõukogude Liidu kangelane. Endel Puusepp (Эндель Карлович Пусэп; 1. mai 1909 Samovolnõi talu, Noi, Kanski maakond, Jenissei kubermang (praegu Partizanskoje rajoon, Krasnojarski krai) – 18. jaanuar 1996 Tallinn) oli Nõukogude Liidu sõjaväelendur ja Eesti NSV riigitegelane.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Endel Puusepp · Näe rohkem »\nGavrilov Possadi rajoon (vene keeles Гаврилово-Посадский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti lääneosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Gavrilov Possadi rajoon · Näe rohkem »\nGorohhovetsi rajoon (vene keeles Гороховецкий район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti idaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Gorohhovetsi rajoon · Näe rohkem »\nGuss on jõgi Venemaal Rjazani ja Vladimiri oblastis.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Guss · Näe rohkem »\nGuss-Hrustalnõi (vene Гусь-Хрустальный, kuni 1926. aastani Guss-Maltsevski Гусь-Мальцевский) on linn Venemaal Vladimiri oblastis.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Guss-Hrustalnõi · Näe rohkem »\nGuss-Hrustalnõi rajoon (vene keeles Гусь-Хрустальный район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti keskosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Guss-Hrustalnõi rajoon · Näe rohkem »\nIljinskoje rajoon (vene keeles Ильинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti lääneosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Iljinskoje rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Ingeri ajalugu · Näe rohkem »\nJevgeni Vlassov (9. november 1926 Koltšugino – 29. november 2005) oli Eesti näitleja.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Jevgeni Vlassov · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Johan Laidoner · Näe rohkem »\nJuža rajoon (vene keeles Южский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Juža rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Juri Gagarin · Näe rohkem »\nJuri Rjazanov (vene Юрий Сергеевич Рязанов; 21. märts 1987 – 20. oktoober 2009) oli vene sportvõimleja.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Juri Rjazanov · Näe rohkem »\nJurjev-Polski rajoon (vene keeles Юрьев-Польский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti põhjaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Jurjev-Polski rajoon · Näe rohkem »\nKameškovo rajoon (vene keeles Камешковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti põhjaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Kameškovo rajoon · Näe rohkem »\nKassimovi rajoon (vene keeles Касимовский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti kirdeosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Kassimovi rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Keskföderaalringkond · Näe rohkem »\nKiržatši rajoon (vene keeles Киржачский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti edelaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Kiržatši rajoon · Näe rohkem »\nKlepiki rajoon (vene keeles Клепиковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Rjazani oblasti põhjaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Klepiki rajoon · Näe rohkem »\nKljazma (vene Клязьма) on jõgi Venemaal Moskva, Nižni Novgorodi, Ivanovo ja Vladimiri oblastis.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Kljazma · Näe rohkem »\nKoltšugino oli ka Leninsk-Kuznetski nimi 1922.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Koltšugino · Näe rohkem »\nKoltšugino rajoon (vene keeles Кольчугинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti loodeosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Koltšugino rajoon · Näe rohkem »\nKovrov (vene Ковров) on linn Venemaal Vladimiri oblastis.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Kovrov · Näe rohkem »\nKovrovi rajoon (vene keeles Ковровский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti kirdeosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Kovrovi rajoon · Näe rohkem »\nLežnevo rajoon (vene keeles Лежневский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti edelaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Ležnevo rajoon · Näe rohkem »\nMelenki rajoon (vene keeles Меленковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti kaguosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Melenki rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Moskva sõjaväeringkond · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Murom · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Muromi rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Nikita (Dobronravoff) · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Nikolai Andrianov · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Nikolai Žukovski · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Nikolai Kormašov · Näe rohkem »\nNoginski rajoon (vene keeles Ногинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti keskosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Noginski rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja NSV Liidu Riikliku Julgeoleku Komitee Viies Valitsus · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Oblast · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Oktoober 2007 · Näe rohkem »\nOpolje on nimi, mida kannab mitu kohta.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Opolje · Näe rohkem »\nOrehhovo-Zujevo rajoon (vene keeles Орехово-Зуевский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti loodeosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Orehhovo-Zujevo rajoon · Näe rohkem »\nPereslavli rajoon (vene keeles Переславский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Jaroslavli oblastis, asudes oblasti lõunaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Pereslavli rajoon · Näe rohkem »\nPestjaki rajoon (vene keeles Пестяковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti kaguosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Pestjaki rajoon · Näe rohkem »\nPetuški keskväljak Petuški raudteejaam Petuški (vene Петушки) on linn Venemaal Vladimiri oblastis, Petuški rajooni keskus.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Petuški · Näe rohkem »\nPetuški rajoon (vene keeles Петушинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti edelaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Petuški rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Pimen (Moskva patriarh) · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Punaarmee · Näe rohkem »\nSavino rajoon (vene keeles Савинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti lõunaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Savino rajoon · Näe rohkem »\nSelivanovo rajoon (vene keeles Селивановский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti idaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Selivanovo rajoon · Näe rohkem »\nSergijev Possadi rajoon (vene keeles Сергиево-Посадский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Moskva oblasti kirdeosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Sergijev Possadi rajoon · Näe rohkem »\nSobinka rajoon (vene keeles Собинский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti keskosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Sobinka rajoon · Näe rohkem »\nSudogda rajoon (vene keeles Судогодский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti keskosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Sudogda rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Suzdal · Näe rohkem »\nSuzdali rajoon (vene keeles Суздальский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti põhjaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Suzdali rajoon · Näe rohkem »\nTeikovo rajoon (vene keeles Тейковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Ivanovo oblastis, asudes oblasti edelaosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Teikovo rajoon · Näe rohkem »\nUspenski kirik võib tähendada.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Uspenski kirik · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Uvod · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Vene NFSV · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Venemaa haldusjaotus · Näe rohkem »\nVjazniki rajoon (vene keeles Вязниковский район) on 2. järgu haldusüksus (munitsipaalrajoon) Venemaal Vladimiri oblasti kirdeosas.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Vjazniki rajoon · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Vladimir · Näe rohkem »\nVladimir Jakunin (2013) Vladimir Jakunin (2011) Vladimir Ivanovitš Jakunin (vene keeles Владимир Иванович Якунин; sündinud 30. juunil 1948 Melenkis Vladimiri oblastis) on Venemaa Raudteede (RŽD) president.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Vladimir Jakunin · Näe rohkem »\nVladimir Solouhhin (vene Владимир Алексеевич Солоухин; 14. juuni 1924 – 4. aprill 1997) oli vene proosakirjanik ja luuletaja.\nUus!!: Vladimiri oblast ja Vladimir Solouhhin · Näe rohkem »\nVladimiri kubermang oli Venemaa keisririigi, Venemaa Vabariigi ja Vene SFNV haldusüksus (kubermang).\nUus!!: Vladimiri oblast ja Vladimiri kubermang · Näe rohkem »\nUus!!: Vladimiri oblast ja Vladimiri oblasti lipp · Näe rohkem »\nMetsapõlengud Altai krais. Šeremetjevo lennujaamas Moskvas 7. augustil 2010 Piirkonnad 31. juuli seisuga, kus metsatulekahjud laienesid 2010.\nUus!!: Vladimiri oblast ja 2010. aasta Venemaa maastikupõlengud · Näe rohkem »


Canon EOS 650D: 18MP hübriidsensor ja puutetundlik displei | Kahvel\nTäna hommikul rõõmustas Canon meid järjekordse uudismudeliga. Sel korral pakub kõneainet EOS 650D (mujal tuntud ka kui Digital Rebel T4i või Kiss X6) peegelkaamera. Tähtsaimateks omadusteks sellel (pigem) madalama otsa kaameral on aga puutetundlik ja väänatav displei ning 18 megapiksline APS-C CMOS hübriidsensor, millest tulenevalt käib fookusseerimine vägagi nobedalt. Tegemist on seejuures esimese Canoni mudeliga, millel niisugust hübriidsüsteemi kasutatakse.\nTempot aitab üleval hoida meile juba varasemast tuttav Digic 5 protsessor. Valgustundlikkuse vahemikuks on aga märgitud ISO 100 – 12 800 ning soovi korral saab ülemist otsa nihutada 25600ni.\nErilist rõõmu valmistab meile aga videomajandus, kuna 650D salvestab nii Full HD formaadis, kiirustel 30, 25 või 24 kaadrit sekundis, kui ka omab kaht sisseehitatud mikrofoni, mis peaksid helikvaliteeti märgatavalt tõstma.\nMüügil alates juunist.\nCanon toob täna turule uue digipeegelkaamera EOS 650D, mis pakub kõrget pildikvaliteeti ja lihtsat puutetundlikku juhtimist. Algajatele fotograafidele hästi sobivas mudelis EOS 650D on ühendatud nutikad automaatrežiimid ja laialdased manuaalsed funktsioonid.\nEOS 650D on esimene EOS-sarja kaamera, millel on kahetine AF-süsteem, tagades nii detailsed pildid ja pidevalt jälgiva autofookuse filmimisel. Kaamera südamikus asub 18-megapiksline Hybrid CMOS sensor ja DIGIC 5 protsessor, mis võimaldavad jäädvustada teravaid täisresolutsiooniga pilte kiirusel kuni 5 kaadrit sekundis (k/s). Ka muudetava nurgaga mahutundlik puuteekraan lihtsustab ja kiirendab kaamera juhtimist, pakkudes kohest juurdepääsu laialdastele sätte- ja stseenivalikutele.\nKaamera EOS 650D äsja väljaarendatud 18-megapiksline APS-C mõõdus Hybrid CMOS sensor tagab hea resolutsiooni, nii et isegi plakatimõõdus väljatrükid on alati värvi- ja detailiderohked. Ka hämaras ilma välguta pildistamiseks ideaalselt sobiv kaamera pakub ISO-vahemikku 100 – 12 800, võimaldades minimaalse müraga võimalikult loomutruid pilte teha, samas kui väärtuseni 25 600 laiendatav ISO pakub võimalust ka äärmiselt kehvades valgusoludes katsetada.\nMudel EOS 650D on EOS-sarja esimene algajatele mõeldud kaamera, milles on kasutusel paremat kiirust, reageerimisaega ja värviedastust pakkuv Canoni DIGIC 5 protsessor. Selle 14-bitine pilditöötlus pakub kauneid ja mahedaid tooniüleminekuid ning oluliselt suurem võimsus muudab kaamera ideaalseks tempoka tegevuse, näiteks jalgpalli või muude spordialade jäädvustamisel.\nUus kahetine AF-süsteem muudab mistahes objektidest hästi teravustatud võtete tegemise lihtsaks, ja seda nii pildistamisel kui ka filmimisel. 9 rist-tüüpi punktiga AF-süsteem pakub nii spordiürituste, hoogsa tegevuse kui ka looduse pildistamisel head jõudlust ja täpsust. Lisaks sellele võimaldab uus Hybrid AF-süsteem pidevat autofookust filmimisel ja reaalajarežiimis Live View[i] pildistamisel.\nKaameral EOS 650D on 7,7-sentimeetrine (3,0-tolline) muudetava nurga ja mahutundliku tehnoloogiaga Clear View LCD II puuteekraan, mis on väga tundlik ja toetab erinevaid mitmikpuutežeste, nagu kahe sõrmega suumimist ja kerimist, lihtsustades juurdepääsu võtterežiimidele, sätete muutmist ja võimaldades isegi üksnes ekraanilt võtteid jäädvustada. Kaamera kiirjuhtimiskuvalt saab ise AF-punkte valida, nägusid ja objekte jälgida ning pildisätteid timmida. Navigeerimine on kiire ja intuitiivne, samas kui taasesitusrežiimis annab kahe sõrmega suumimine hea võimaluse pildi pisidetaile üle vaadata. Muudetava nurgaga liigend võimaldab ekraani mistahes olukorra jaoks sobivaks keerata ja pöörata, samas kui terav, 1 040 000 punktiga resolutsioon toob iga detaili selgelt esile.\nKaamera EOS 650D võimaldab igaühel hõlpsalt täis-HD (1920x1080p) kvaliteediga videoid salvestada. Ka uued objektiivid – EF-S 18–135 mm f/3,5–5,6 IS STM ja EF 40 mm f/2,8 STM – on filmimiseks ideaalsed, sest neis on kasutusel peaaegu hääletu samm-mootor, mis tagab sujuvad ja selged videod.\nRežiimiga Video Snapshot saab igaüks lõbusaid, tempokaid ja meisterlikke videoid luua. Kaadreid on võimalik salvestada kahe-, nelja- või kaheksasekundiliste lõikudena ja need seejärel kaameras enne esitust ühendada või ümber paigutada. Integreeritud mini-HDMI pesa võimaldab tulemusi hõlpsalt ka mis tahes HD-teleris näidata.\nKaamera režiimikettal on kaks uhiuut võtterežiimi, mis aitavad algajatel keerulistes valgusoludes muretult pildistada. Suure dünaamilise ulatusega (HDR) taustavalguse juhtimine lahendab ereda taustavalgusega stseenide keerulise probleemi, jäädvustades kolme eri säriga – alasäri, õige säri ja ülesäri – ning kombineerides need üheks HDR-kujutiseks, mis on detailne nii heledates kohtades kui varjualadel. Käest pildistatava öövõtte režiim lihtsustab aga ilma statiivita hämara õhtukuma jäädvustamist, tehes neli erinevat kiirvõtet ja kombineerides need üheks detailseks ja selgeks pildiks.\nRežiim Basic+ võimaldab automaatsetest põhisätetest kaugemale minna, pakkudes välja mitmeid eelseadistusi, millega oma pildi meeleolu koheselt ja drastiliselt muuta. Canoni loomingulisi filtreid saab nüüd piltidele rakendada ka otse puuteekraanilt ning uued efektid Art Bold ja Water Painting aitavad pilte veelgi loomingulisemaks muuta. Soovides pildistada vaid objektile osutades, teeb nutikas stseeni automaatrežiim kogu töö kasutaja eest ära, analüüsides stseeni ja valides automaatselt parimad sätted.\nCanoni EOS-süsteemi kuuluv kaamera EOS 650D ühildub maailma kõige ulatuslikuma objektiivi- ja lisatarvikuvalikuga. EF-sarja enam kui 60 objektiivimudeli seas on olemas kõike – alates lainurkadest ja makrodest kuni äärmuslike teleobjektiivideni – ning loendamatul hulgal lisatarvikuid võimaldavad mis tahes loomingulise väljakutsega hakkama saada.\nEOS 650D – põhiomadused\n· 18-megapiksline APS-C mõõdus Hybrid CMOS sensor.\n· Manuaalsätete ja pideva autofookusega täis-HD kvaliteediga videod.\n· Sarivõtted kiirusel 5 kaadrit sekundis.\n· Muudetava nurgaga Clear View LCD II puuteekraan.\n· ISO-tundlikkus 100 – 12 800, laiendatav väärtuseni ISO 25 600.\n· Laia ulatusega 9-punktiline AF.\n· Integreeritud Speedlite’i saatja.\nEelmine lugu Corning esitles õhukest ja painduvat “Willow Glassi”\nJärgmine lugu Lekkisid uute Macide tootekoodid


Ted Cruz – Vikipeedia\nAmeerika Ühendriikide senaator Texasest\n22. detsember 1970 (51-aastane)\nHeidi Nelson (a. 2001)\nPrincetoni Ülikool (BA)\nHarvardi Ülikool (JD)\nRafael Edward Cruz (sündinud 22. detsembril 1970) on Ameerika Ühendriikide poliitik ja jurist, kes kuulub Vabariiklikku parteisse ja alates 2012. aastast esindab senatis Texase osariiki. Cruz osales USA 2016. aasta presidendivalimistel, kus jäi vabariiklaste eelvalimistel Donald Trumpi järel teiseks.\nTed Cruz sündis Kanadas Alberta provintsis Calgarys, kus tema programmeerijatest vanemad töötasid naftatöötlusettevõttes. Kuni 2014. aastani oli Cruzil USA ja Kanada topeltkodakondsus. 1973. aastal naasis perekond Texasesse. Isa Rafael Cruz y Diaz on sündinud Kuubal, kust siirdus 1957. aastal õppima Texase Ülikooli Austinis. Ameerika Ühendriikide kodakondsuse omandas ta naturalisatsiooni korras alles 2005. aastal ja on viimasel ajal teeninud protestantliku jutlustajana. Ameeriklannast ema Eleanor Wilson on pärit Delaware'i osariigist.\nCruz lõpetas Princetoni ülikooli bakalaureusekraadiga avalikus poliitikas ning omandas Harvard Law Schoolis juristikutse. Ülikooli ajal paistis ta silma osava väitlejana ning võitis nii üleriigilisi kui ka Põhja-Ameerika väitluse meistrivõistlusi. Poliitikasse siirdus Cruz 1999. aastal, kui ta liitus hiljem presidendiks valitud George W. Bushi valimismeeskonnaga ning nõustas tulevast presidenti sisepoliitikas. President Bushi administratsioonis töötas Cruz esialgu Justiitsministeeriumis, siis aga sai temast Fõderaalse Kaubanduskomisjoni poliitika planeerimise direktor. 2003. aastal nimetati Cruz Texase osariigi peaadvokaadiks (Solicitor General), kus ta oli järgmised viis aastat, mille järel töötas Houstoni õigusfirmas Morgan, Lewis & Bockius LLP.\n2012. aastal otsustas Cruz kandideerida Kay Bailey Hutchinsonist vabanevale Texase senaatori kohale. Teda toetas toona laineharjal olnud Tea Party liikumine. Kuigi vabariiklaste eelvalimiste esimeses voorus jäi Cruz toonase Texase asekuberneri David Dewhursti järel teiseks, õnnestus tal nimekat konkurenti võita teises voorus ning lõppvalimistel sai ülekaaluka võidu demokraat Paul Sadleri üle. 2018. aastal esitas Cruzile väljakutse Esindajatekoja liige El Pasost Beto O'Rourke, kuid tasavägises heitluses õnnestus Cruzil konkurent napilt alistada.\n2016. aastal osales Cruz presidendivalimiste vabariiklaste eelvoorus, kus ta alustas hästi, võitis 12 osariigis, sh veebruaris esimesed eelvalimised Iowas, kogus 559 valijamehe toetuse, kuid jäi hilisema presidendi Donald Trumpi järel teiseks ning peatas oma kampaania mais, veel enne eelvalimiste lõppu. Valimiskampaanias toetus Cruz esialgu eelkõige sotsiaalselt konservatiivsetele vabariiklastele, kuigi suutis enda taha koondada ka teisi Trumpi vastustavaid erakonna liikmeid. 23. septembril 2016 teatas Cruz ametlikult oma toetusest Donald Trumpile, millega ta erines vabariiklaste eelvalimistel kolmandaks jäänud Ohio kubernerist John Kasichist. Valimiste ajal oli Cruz Donald Trumpi häälekas kriitik, mistõttu Trump õnnistas teda hüüdnimega "lyin' Ted" (valetav Ted), süüdistas tema isa segatuses president John Fitzgerald Kennedy atentaati 1963. aastal Houstonis ning pani kahtluse alla Cruzi õiguse sünnipärasele USA kodakondsusele. Hiljem on Cruz olnud president Trumpi üks kõige lojaalsemaid toetajaid USA senatis.\nTed Cruzi võib pidada üheks kõige konservatiivsemate vaadetega seadusandjaks Ameerika Ühendriikide Senatis, kes eitab kliimamuutuste inimtekkesust, pooldab karmikäelist immigratsioonipoliitikat, ei toeta osapoolte võrdsust abielus, nagu ta on vastu ka samasooliste abielule ning on president Obama tervishoiupoliitika (Obamacare) veendunud vastane. Välispoliitikas on Cruz vastu suhete parandamisele Kuubaga ja Iraani tuumaleppele. Ta on esitanud seaduseelnõu Golani kõrgendiku Iisraeliga liitumise tunnustamiseks.\nPildid, videod ja helifailid Commonsis: Ted Cruz\nAmetlik koduleht Ameerika Ühendriikide Senati liikmena (inglise keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Ted_Cruz&oldid=5589910"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 19:01, 28. märts 2020.


Milline on osakaal meeste ja naiste vahel EOVJ-s? Usun, et teil kindlasti nais-teenijaid ka, ilmselt küll vähem?\nErioperatsioonide väejuhatus võtab teenistusse kõiki, vastavalt nende sobivusele ametikohale, olenemata soost.\nMis tehnikat ja relvastust õppustel ja igapäevatöös kasutate?\nEesti eriväelased kasutavad maailmatasemel relvastust ja varustust. Kui on soov selle kõigega lähemalt tutvuda, tuleb tulla teenistusse!\nKui kõrgelt langevarjuhüppe drillid toimuvad?\nRahuajal alla 250 meetri kõrguse ei hüpata.\nPiltidel on näha estcam digilaiguga kui ka multicam, või selle sarnase laiguga operaatoreid. Kas teil on üleminek digilaigult teise või kasutatakse multicam laiku ainult kindlatel operatsioonidel?\nOluline pole vorm ise, vaid mees selles vormis. Ent see, millist vormi kasutame, sõltub ülesandest.\nMilline näeb välja tööpäev EOVJ-is neil, kes hetkel välisoperatsioonil ei käi? Kui tihti nad koju saavad?\nSamamoodi nagu ülejäänud kaitseväes.\nKuidas ja kas saaksin kontrollida, kas minul on vastavus riigisaladuse loa saamiseks?\nKuna riigisaladuse loa väljastab Kaitsepolitsei, tuleb seda neilt uurida.\nKas on võimalik veel kuidagi kandideerida peale Valiku?\nÜldjuhul võetakse erioperatsioonide väejuhatusse inimesi ainult läbi Valiku. Kuna meie organisatsioon on alles arendamise järgus, oleme mõningatel puhkudel otsinud spetsiifilistele ametikohtadele võitlejaid ka konkursi kaudu.\nMinu küsimus puudutab just töö ja pere vahelist suhet. Kas eriväed on pigem poissmeestele või tugevas abielus olevale operaatorile.\nMeie võitlejate seas on nii vallalisi kui pereinimesi. Peame pereväärtusi väga oluliseks, kuid väeteenistus tervikuna nõuab mõlemalt abielupoolelt teineteise mõistmist ja arusaamist.\nKas EOVJ-s on teenistuse kõrvalt võimalik kõrgharidust omandada?\nErioperatsioonide väejuhatuses on teenistuse kõrvalt omandatud nii bakalaureuse- kui ka magistrikraade.\nKui lokaalne on EOG-s väljaõpe, st kui suures osas on see Eestis paikne ja kui sageli on reisimist?\nEOG väljaõppetsüklis on tegevusi nii Eestis kui välismaal.\nKui paljudel välisoperatsioonidel on EOG oma eluaja jooksul osalenud ja kus?\nErioperatsioonide väejuhatus on osalenud sõjalisel missioonil Afganistanis ja alustas missiooni sellel aastal Malis sihtüksuse Takuba koosseisus operatsioonil Barkhane. Samuti käime ühiselt treenimas erinevate NATO liikmesriikide eriüksustega.\nKui palju vabadust antakse erioperaatoritele oma füüsiliste treeningute läbiviimiseks või on kõigile üks ja sama treeningkava ettenähtud?\nÜldiselt anname vabadust päris palju, ent allüksused korraldavad ka üksusesiseseid ühistreeningud.\nMilline näeb välja erioperaatori töönädal, kas töötatakse iga päev või on nö palgatöö režiim: 9-17 ning ainult tööpäeviti?\nTuleb tunnistada, et allüksuste kalender on üsna tihe. Kui meeskond on Eestis, siis on ta tavaliselt ise täiendväljaõppel või viib väljaõpet läbi kellelegi teisele. Päev algab tavaliselt meeskonna kogunemisega, jagatakse laiali ülesanded päevaks planeeritud ülesannete täitmiseks ning koordineeritakse tegevus teistega. Seejärel keskendub üksus tegevusele ning õhtul naastes hooldatakse varustus ja relvastus. Sõltuvalt väljaõppeülesandest ja selle toimumise kohast võib tööpäev alata varem ja lõppeda hiljem kui tavaline tööpäev, mõnikord kestes ka mitu päeva, näiteks õppustel. Nendel puhkudel kompenseerime teenistusaeg vastavalt kehtivale korrale kas vaba ajaga või rahaga nagu teistes kaitseväe üksustes.\nKas operaatoritele õpetatakse ka võitluskunste?\nKui pikaks ajaks sõlmitakse erioperaatori tööleping?\nKui meie tulevane võitleja läbib Valiku, võtame ta esialgu teenistusse üheks aastaks. Selle aasta sisse jääb kuue kuu pikkune erioperatsioonide baaskursus, mis on sisuliselt Valiku jätk, sest ka selle ajal hindame tulevase erioperaatori sobivust meie üksusesse. Esimese aasta põhjal näeb ka erioperaator, kas talle töö sobib. Seejärel võtame ta teenistusse kuni viieks aastaks. Pärast kümmet aastat katkematut tegevteenistust võtame tegevväelase tegevteenistusse määramata ajaks.\nKas erioperaator saab naasta täielikult tsiviilellu või kannab ta mingeid kohustusi veel riigi ees?\nTegevteenistusest lahkudes määrame erioperaator erioperatsioonide väejuhatuse reservi, mis toimib samamoodi nagu teised kaitseväe reservüksused. Aeg-ajalt korraldame õppekogunemisi ning vajadusel saab reservis oleva operaatori välja kutsuda ka kriisiolukorras.\nKas te otsite pidevalt operaatoreid juurde või on mingi limiit, millest te üle ei lähe?\nNagu iga teine väeosa, vajame ka meie järelkasvu.\nMis iseloomujooned on erioperaatorile omased ning kasulikud?\nHeal erioperaatoril on kombinatsioon tahtejõust, enesedistsipliinist, stressitaluvusest, kohanemisvõimest, usaldusväärsusest, aususest, koostööoskusest, initsiatiivist, vastutusest ja õppimistahtest. Nendel iseloomujoontel hoiame ka kandidaatidel silma peal, kui nad Valikul osalevad. Siin artiklis oleme samuti eriväelase loomusest kirjutanud\nKui pikk on esialgne väljaõpe ning millest see laias laastus koosneb?\nEsialgseks väljaõppeks võib ilmselt pidada erioperatsioonide baaskursust, mis kestab kuus kuud. Selleks, et veel detailsemalt teada saada, tulge Valikule!\nKui kaua keskmiselt töötatakse operaatorina?\nMe ootame teenistusse pühendunud operaatoreid, kes teenivad aastaid.\nKas EOG ridadesse on võimalik astuda ka peale Kaitseväe Akadeemia lõpetamist või oleks parem Valikule tulla enne?\nValikule on võimalik tulla nii enne, KVAs õppimise ajal kui pärast KVA läbimist. Üldiselt soovitame enne Valikule tulemist KVA läbida, kui on soov valida ohvitseri või vanemallohvitseri karjäär.\nKas erioperaatorite seas on ka kindel auastmete hierarhia või on kõigil võrdväärne austustase, kui jah, siis kuidas saab kõrgemale pürgida?\nErioperatsioonide väejuhatuses on samasugune auastmete hierarhia nagu kogu kaitseväes.\nMis on kõige olulisem iseloomujoon, mis on kõigil operaatoritel ühine ja miks on just see iseloomujoon oluline?\nOperaatorite iseloomujooned on erinevad, ent neid kõiki ühendab pühendumus riigikaitsele, mis on tähtsam kui mõni üksik iseloomujoon.\nKas uusi operaatoreid valides eelistatakse pigem nii-öelda “tooreid” ja veel päris välja kujunemata iseloomuga võitlejaid või pigem isikuid, kellel on kõik iseloomujooned juba välja kujunenud ning kes pole enam iseloomu poolest “vormitavad”?\nOtsime inimesi, kes on võimelised kohanema ja arenema.\nKas EOVJs aega teeninud isikutel on eeliseid EOGs tööle asumise korral?\nErioperatsioonide väejuhatuses aega teeninul on ilmselt lihtsam kohaneda erioperatsioonide mõtteviisiga ja sellest tulenevalt lihtsam aru saada põhjustest, miks midagi tehakse. Selleks, et meil tööle asuda ei ole otsest vajadust või kohustustläbida meie juures ajateenistus.\nKas grupi liikmed on kõik endised tegevväelased või on kedagi ka muust sektorist?\nValiku kandidaatide seas on alati olnud ka erasektori esindajaid.\nMis koolid peab läbi käima või mida peab selleks tegema, et saada erioperatsioonide gruppi tööle?\nKandidaadil peab olema vähemalt keskharidus ning edukalt läbitud Valik, see on eeldus erioperatsioonide gruppi teenistusse saamiseks. Kindlasti tuleks enda jaoks läbi mõelda, miks kaitseväeteenistusse ja erivägedesse kandideeritakse. Kindlasti ootame kandidaatidelt avatud mõttemaailma ja nutikust lahendada keerulisi olukordi ning võimet areneda. Füüsiliselt peaks kandidaat olema piisavalt tugev ja terve, et hakkama saada.\nKuidas on suhtumine meie operaatoritesse teistes liikmesriikides? Kas oleme rollis kus meid ei võeta tõsiselt, või tuuakse isegi meid mõnes kohas näiteks?\nMeie operaatorid on ennast näidanud väga professionaalsetena nii välismaal kui kodus. NATO ja teiste partnerite kohtumistel on Eesti erioperaatoreid korduvalt esile tõstetud kui otsustusvõimelisi, oma valdkonda tundvaid ja suurepäraseid spetsialiste. Seda pole öeldud vaid suusoojaks või viisakusest vaid ka situatsioonides, kus viisakused ja diplomaatia jäetakse kõrvale. Eks tõestuseks on seegi, et eestlased on soovitud partnerid nii operatsioonidel kui õppustel. Näiteks tuuakse meid tihti, seda eriti siis, kui räägitakse SOF paindlikkusest operatsioonidel, julgusest võtta ette keerulisi missioone ja kohanemisest uute sõjapidamise põhimõtetega, sealhulgas näiteks tavatu sõjapidamisega.\nKas katsetel osalemine ja edaspidine seos erioperatsioonide grupiga seab piiranguid igapäevastele läätse-ja prillikandjatele?\nErioperatsioonid ei sea täiendavaid piiranguid neile, kes on nägemisprobleemidele vaatamata tunnistatud kaitseväekõlbulikeks. Kui prillide kandmine on olnud segavaks faktoriks ametikohal teenimisel, oleme suunanud oma võitlejaid ka silmaoperatsioonile. Iga juhtumi puhul otsustatakse seda eraldi, meil on teenistuses nii neid, kes kannavad prille, kui ka neid, kes on käinud silmaoperatsioonil.\nERIOPERATSIOONIDE GRUPI VALIK\nKas Valikule kandideerimisel on oluline kandidaadi vanus või saab kohe peale ajateenistust katsetele tulla?\nValikule saab isegi ajateenistuse ajal tulla, aga erioperatsioonide väejuhatusse tegevteenistusse tulemiseks peab ajateenistus olema läbitud.\nKas peale ajateenistust on mõtet tulla kohe Valikule või on soovitatav teenida enne mingis tavalises üksuses?\nIga võitleja peab järgima oma südame kutset ja tegema nii, kuidas talle tundub õige.\nKas ajateenistusest on võimalik tulla katsetele ning kuidas see välja näeb?\nJah, ka ajateenistuse ajal on võimalik tulla Valikule. Soovist Valikul osaleda tuleb anda meile teada aadressile eogvalik@mil.ee ja edasised juhtnöörid saab juba sealt.\nKas eelnev ajateenistuse läbimine on kohustuslik? Kui teen näiteks SBK läbi, kas siis saan ka kandideerida?\nValikule võib tulla ka juba pärast SBK läbimist, kuid tegevteenistusse kaitseväes saab tulla alles pärast ajateenistuse läbimist.\nKas tasub otse pärast ajateenistust kandideerida teie ridadesse, eriti kui ajateenistusse on mindud otse peale gümnaasiumit? Kui ei, siis mis oleks parim õpe/töökoht/kogemus, mis aitaks hiljem kaasa liitumisele?\nTuleb järgida oma südame kutset ja tegutseda nii nagu endale õige tundub.\nMilline on uus Valik võrreldes eelmisega, mis kestis kauem?\nOleme aastate jooksul viinud läbi mitukümmend Valikut ja iga kord analüüsinud ning otsinud võimalusi seda paremaks teha. Meie tähelepanekud olid, et ka kahenädalase Valiku puhul eraldusid terad sõkaldest juba esimese nädala jooksul ja edasised väljakukkumised olid enamasti meditsiinilistel põhjustel. Lisaks, Valikule järgneb kuue kuu pikkune erioperatsioonide baaskursus, mis pole samuti lihtsamate killast ja näitab samuti, kes sobib erioperaatoriks ja kes mitte. Seega, kuigi Valik kui ühekordne sündmus on nüüdsest tõesti lühem, on katseperiood tegelikkuses märksa pikem.\nMillistel põhjustel on veel katsetel läbikukkumisi peale füüsilise võimekuse?\nKõik algab ikkagi vaimsest poolest. Ka füüsis ja vaim on omavahel seotud.\nAJATEENISTUS OPERATSIOONIDE VÄEJUHATUSES\nMille alusel inimesi erioperatsioonide väejuhatusse ajateenistusse võetakse?\nSobival ajateenijal on kesk- või kutseharidus, hea füüsiline vorm ja eesti keele oskus. Lisaks on ta ise avaldanud soovi vabatahtlikult erioperatsioonide väejuhatusse ajateenistusse tulla.\nKuidas saada ajateenijaks erioperatsioonide väejuhatuses?\nSelleks, et oleks võimalik pääseda ajateenijaks erioperatsioonide väejuhatuses, tuleb kirjutada Kaitseressursside Ametile avaldus, et soovitakse vabatahtlikult erioperatsioonide väejuhatuses ajateenistus läbida. Taotluse vormi leiab Kaitseväeteenistus või KRA taotlused.\nKui tulevane ajateenija soovib väga tulla just teie juurde aega teenima, siis mida ta peaks tegema, et olla 100% kindel, et ta seda ka saab?\nSelleks, et tõenäosus EOVJ saada oleks võimalikult suur, peaks olema kesk- või kutseharidus, olema heas füüsilises vormis ja soovituslikult ennast täiendanud erialase kirjandusega erivägede kohta.\nMis on füüsilised nõudmised, et EOVJ-is aega teenida?\nTäpselt samad, mis ülejäänud kaitseväes. Füüsilise testi nõuded on leitavad SIIT.\nMida võiks iseseisvalt harjutada/õppida/praktiseerida enne kui soovin pääseda ajateenistusse erioperatsioonide väejuhatusse?\nKõige pealt tuleb lõpetada kesk- või kutsekool. sest hea eriväelane on taibukas. Seejärel tasub oma füüsilist vormi arendada. Selleks võib kasutada meie Valikuks valmistumise kava. Kindlasti kuluks ära ka meie Facebooki lehel lugemisvaraga tutvumine, mille leiab siit: https://www.facebook.com/notes/estonian-special-operations-forces/erioperatsioonide-v%C3%A4ejuhatust-puudutavate-artiklite-kogu/755621621493277/\nOlen hetkel veel 11. klassi õpilane ja soovin teada, kas on võimalus asuda ajateenistusse EOVJ-i ka aasta hiljem peale gümnaasiumi lõppu, et ei peaks tulema kohe peale kooli lõpetamist?\nSee on täiesti võimalik. Kaitseressursside Ametile tehtavas avalduses saate märkida, mis aastal eelistate ajateenistusse tulla. Selleks minge esimese sammuna kaitseväeteenistuse veebi ja valige seal endale sobiv arstliku komisjoni aeg ja koht.\nKas selleks, et asuda ajateenistusse erioperatsioonide väejuhatuses tuleb läbida mingid katsed?\nEraldi katseid läbida tarvis pole. Pärast põhikutse sõduribaaskursust valitakse välja umbes kolmkümmend sõdurit, kes on avaldanud soovi ja sobib erioperatsioonide väejuhatuses ajateenistuse läbimiseks.\nMis ajaks te moodustate nimekirja isikutest, kes saavad võimaluse läbida ajateenistuse erioperatsioonide väejuhatuses?\nNeed kutsealused, kes on soovi avaldanud ja keda me endale ajateenistusse ootame, saavad sellest teada enne ajateenistuse algust.\nKui oled teenistuse läbinud mõnes teises pataljonis, kas on võimalik liituda EOVJ-iga reservväelasena?\nKellel on ajateenistus läbitud, saab tulla EOVJ tegevväelasena tööle. EOVJ reservväelaseks on võimalik saada pärast tegevteenistust EOVJ-is.\nMiks peaks tulevane ajateenija soovima tulla just teie juurde aega teenima, mis on see, mida ta just teie juurest saaks, aga mujalt mitte?\nAjateenistus EOVJs on kutsealusele, kes tahab võtta kaitseväest maksimumi ja teha oma teenistusest meistriteose. EOVJ ei ole kindlasti nendele, kes tahab võimalikult kergelt hakkama saada või tulevad ajateenistusse vastumeelselt.\nKas ajateenijatel hakkab olema samasugune varustus, mis tegevväelastel?\nEi. Erioperatsioonide väejuhatuse ajateenistuse erilisus seisneb väljaõppes. Individuaalvarustus on üldjoontes samasugune nagu ülejäänud kaitseväe ajateenijatel. Varustus muutub oluliselt kui peale ajateenistust jätkatakse tegevteenistuses EOVJ koosseisus.\nKuidas näeb välja ajateenistus erioperatsioonide grupis? Kui pikalt ajateenija väljaõpe kestab?\nKui kõik ajateenijad on detsembri keskpaigaks oma sõjalise alushariduse kätte saanud valitakse nende seast välja umbes kolmkümmend parimat, kellel kõik eksamid positiivselt tehtud ja neil algab erioperatsioonidele spetsiifiline väikeüksuse taktika moodul, mis kestab ajateenistuse lõpuni. Ajateenistus EOVJs lõppeb samal ajal kui kõikidel teistel ajateenijatelgi.\nKuidas erineb ajateenistus erioperatsioonide väejuhatuses ajateenistusest “tavalises” jalaväekompaniis? Millele keskendutakse rohkem?\nEsimene pool ajateenistusest väga ei erinegi. Ajateenijad omandavad esmalt sõduri baasoskused, mis on igasuguse edasise väljaõppe aluseks, ent mida aeg edasi, seda spetsiifilisemaks väikeüksuse taktika väljaõpe muutub.\nMis kaasneb ajateenistusega EOVJ-is? Kas on raskemad treeningud? Väljalube ei anta? Ning kas seal ajateenistuse läbimisel on mingid eelised?\nTeenistus erioperatsioonide väejuhatuses paneb ajateenija kindlasti proovile ja on väljakutse kehale ja vaimule, ent midagi ülemäära rasket ei ole. Anname enda poolt kõik, et meie ajateenija saaks parima võimaliku väljaõppe, et tema areng meie juures toetaks teda ka edasises elus ning et ta oleks peale ajateenistust aktiivne reservväelane. Väljalubasid saavad ajateenijad samamoodi nagu muudes väeosades – kui neil on väljaõpe läbitud, varustus hooldatud ja probleeme ei ole, võivad nad koju või väeosast välja puhkama minna.\nMis saab teenijatest pärast ajateenistust?\nAjateenistuse lõpus määrame ajateenija erioperatsioonide väejuhatuse reservüksusesse ning hakkame edaspidi õppekogunemistele kutsuma. Soovi korral võib ajateenija oma teenistust jätkata EOG-s tegevväelasena, aga selleks peab ta esmalt läbima Valiku.\nKas pärast ajateenistust EOVJ-is peab jätkama valikkatsetega ja teenistusse asuma erioperatsioonide väejuhatuses?\nEi pea. Valikule minek ja tegevteenistuses jätkamine on hea võimalus tegevteenistusest huvitatutele, mitte kohustus.\nMitu korda aastas kavatsete uusi ajateenijaid välja õpetama hakata?\nAjateenijaid võtame vastu kaks korda aastas. Näiteks praeguse seisuga tuleb aastal 2021. eelkutse 29. nädalal juulis ja põhikutse 42. nädalal oktoobris.\nMillised enesearendamise võimalused on võitlejatele tagatud ka väljaõppevälisel ajal, kui nad tulevad teie juurde aega teenima?\nVäljaõppevälisel ajal kohustuslikke enesearenduseprogramme me pigem ei korralda, küll aga saab ajateenijatel olema ligipääs raamatukogule ja sportimisvõimalustele ning loodetavasti ka sõdurikodule. Samas, püüame tagada ka, et ajateenija saaks väljaõppevälisel ajal väljaloa, et oleks võimalus sisustada oma vaba aeg enda parema äranägemise järgi.


Moskvast on saanud Kultus - Äripäev\nMoskvast on saanud Kultus\nHeidi Vihma 04. september 2009, 00:00\nKultus tundub ehitusplangu tagant rahva keskele sattumisest veel siiani ehmunud olevat. Ettekandjad sebivad agaralt, aga neid on vähe ja teenindus edeneb aeglaselt. Kooliaasta alguse puhul tahavad lapsevanemad oma võsukesi hea-paremaga kostitada, aga tellitud jäätised ei tule ega tule.\nKõrvallaua lapsukesel oli lausa nutuvõru suu ümber ja ema pooleldi lohutas, pooleldi kaitses (ennast?): "Ise sa tahtsid jäätist, ma ei teadnud, et siin nii kaua läheb".\nMenüü on mõlemal korrusel sama. Õieti on menüüsid kaks, üks sushi ja teine muude roogadega. Sushimaterjal on vitriini välja pandud, nii nagu mujal kohvikutes saiakesi eksponeeritakse, ainult see on tagasihoidlikult tagumises nurgas ja väike. Tavamenüü on tavapärane segu saia- ja salatiklassikast, wrapist ja vokist, pastast ja grillist, koogist ja kohvist. Kindla peale minek, ainult natuke keerulisemas sõnastuses kui tavaliselt.\nVelutee osutus tavaliseks püreesupiks, lahjaks sööklalurriks, serveeritud trendikast kausist (peaaegu samasugusest, millest kõrvallaua lapsukesed jäätist sõid). Miinuspoolele läks ka lõhe-ingverikook magusa tšillikastme ja sooja köögiviljasalatiga: koogi nime kandev kalakotlet oleks võinud olla tehtud paremast materjalist. Iseenesest mõnus ingverimaitsestus ei suutnud tuima toorainet värskendada. Magus tšillikaste oli vist ostetud samast poest, kus ma oma igapäevaseid sisseoste teen - täpselt sama maitsega.


OTSE, VIDEO JA FOTOD: Tasuta maakondliku ühistranspordi foorum - Liiklus\nOTSE, VIDEO JA FOTOD: Tasuta maakondliku ühistranspordi foorum (3)\nVasta kommentaarile 27. detsember 2018 01:52\nmitte ummikumaks pole oluline, vaid on vaja lahendada Tallinna ÜT tasuta kasutamine Harjumaa elanikele ja PÕHJA ütk juhtkond , endised reformikad- kes mõtlevad edasi 5 rikkama hulgas vaesemast riigist, kohalt minema lüüa ning nende asemele panna uued- kes saavad aru, et tasuta transpordi mõte oli vabariigis vähendada s/a rändlemist, mis tähendab et 19-62 a. kohustades tasuma pileti eest ja Tallinnas veel teise pileti eest ning kommertsliinides veel kolmanda pileti eest(kõikjal ei vii liini lõppu avalik liin ja puhkepäeviti üldse peale kommertsliini muud pole ning enne kui keskpäevast ja AK-ni:) , lisaks tõsteti kommertsliini pileti hinda 2 tsoonis Harjumaal peaaegu 4 tsooni tasemele. Lisaks peab raudtee olema samuti Harjumaa piires tasuta. Tallinn on sisuliselt Harjumaa ja nii kaoks ka toodete juurdehindlused- tööstus asub Harjumaal, aga ettevõtjate bussid veavad inimesi Tallinnast tööle, kohalikud ei saa tööd ja käivad Tallinna. Majandus on pubede valitsemisel FB tasemel, mida kunagi hoiatas ka emeeritus pr. Lauristin\nVasta kommentaarile 17. detsember 2018 05:44\npaljudes Harjumaa kohtades tõsteti hoopiksi kommertsliinidel piletihinda vähemalt 30 senti ning samas piirkonnas st.Avalike liinide tasuta vedu ei sega kommertsi. Samas teatud piirkondadesse ei olegi võimalik Avaliku liiniga sõita puhkepäevadel kuigi tööl käiakse ka siis ja kommertsliinid alustavad alles peale kella 09.00 (Kokseri, nõustaja ÜTK, elukoht Lohusalu) ning õhtul lõpetavad liikumise kella 20.00 paiku. Pealegi, vanuses 19-62 , ei saa vabastust Harjumaal- just see grupp on enim haavatud töölkäimisega alates 2 tsoonist ja riigiametnike keskmist 1200.- ei maksta palgana- st. neto tasuna saadakse 500-700.- eur , st. igapäev kulutab üks pereliige tööle sõiduks Tallinna 2 tunni töötasu(3.- +3.-) ja lisaks Tallinnas lunastatav pilet , mis tähendab 4 tundi tööd päevas transpordile! Harjumaal ei eksisteeri Tasuta ühistransporti! Lugege ja arutage ! Kandke see foorum otseülekandena !\nVasta kommentaarile 17. detsember 2018 05:33\nHarjumaad teenindava ühistranspordi ja Omavalitsuste punt ?


KerttuAed » 2013 » April\nPanin eile 11.04.\nJuba tuleb uus leht\nKirjutas kerttu, 11 April, 2013\nEelmine pole veel jõudnud välja kasvada, aga uus juba tulemas.\nLehe pealt on näha, et see viimane ostetud leheläige on jama. Jätab lehtedele imelikud laigud. Ei soovita seda:\nKirjutas kerttu, 9 April, 2013\nSee aasta petuuniad nii ilusad ei tulnud. Järgmine aasta tuleks seemneid osta vähemalt topelt. Eelmine aasta tulid kõik ilusasti, aga aastad ei ole vennad. Pigem panna rohkem kui hiljem kahetseda. Petuunia seis on praegu selline:\nVasakult siis valge, lilla ja roosa. Lilla tuli kõige paremini – 6 taime, siis valge 3 korraliku taime ning seejärel roosa 1 korralik taim.\nSellepärast ostsingi Elva kodupoest 4 burgundia ripp-petuunia taime. Ühe taime hind 0,7.- Taimed on sellised:\nOstsin ka mulla, hinnaga 3,52.-\nTegin siis amplid, mille põhja panin jälle saepuru. Mulla sisse segasin vermikuliiti ja kookossubstraati. Ampli keskele panin 2 petuuniat ja 2 raudürti ning äärde sai see kirju petuunia ja roosa diaskia. Kaks viimast taime olid samuti kookose sees kuidagi niruks jäänud ja mingit edasist arengut ei toimunud. Eks näha, kas nendest taimedest üldse asja saab. Aga amplid tulid välja sellised:\nRaudürt on eriti võimas\nKirjutas kerttu, 7 April, 2013\nTegin veel ühe ampli ära\nEelmine aasta oli see humala puu küljes, arvatavasti panen see aasta ka sinna. Panin ringiratast lilla petuunia ja roosa diaskia. Mõlemad taimed väga kehvakesed, ei tea kas nendest üldse asja saab. Keskele panin veel raudürdi ja lilla lobeelia. Ampel tuli välja selline:\nEsimesed 3 moneymakerit väljas\nVäga ruttu tulid – 10 päevaga.\nSain 31 taime.\nAedaster juba tuleb\nAega läks 5 päeva.\nSidrunmeliss pandud eile 04.04. Seemned ostsin kodupoest hinnaga 0,45.- Seemnepakk selline:\nSidrunmeliss on samuti valgusidaneja. Tegin niisamuti nagu basiilikuga, et vajutasin seemned õrnalt mulda ja katsin karbi kilega.


Taaskasutatud koogi retsept - Uued retseptid - 2022\nKuna mul jäi pool kooki, mida keegi enam süüa ei taha, siis mõtlesin selle lõpetamiseks midagi ette võtta, nii tuli maitsev kook.\n1 kast virsikukompoti\nRETSEPTI VALMISTAMINE "Taaskasutatud" kook:\nKook lõigatakse viiludeks, puding valmistatakse ümbrikul olevate juhiste järgi ja jäetakse jahtuma. Virsikud eemaldatakse ja lõigatakse viiludeks.\nPange kaussi toidukile, millesse pannakse koogikiht, valmistatakse siirup kompotiga, seejärel puding, mille peale asetatakse virsikuviilud ja seejärel ülejäänud kook, mis on uuesti siirupiga kompott.\nKata fooliumiga ja pane mõneks tunniks külmkappi. Kui see on eemaldatud, keerake foolium lahti ja keerake see taldrikule.\nSeda saab serveerida vahukoore või tavalisega.\nKAS KASVAME KUU- JA PUUVILJI KUU JA TEISIPÄEVAL? Teadlased katsetavad süsteemi, mis kasutab & # 8222RECYCLED URINE & # 8221\nTuleviku ja kosmose kasvuhoone ehitamiseks on teadlased juba alustanud uue süsteemi katsetamist, mis kasutab väetiste tootmiseks ringlussevõetud uriini. AFP. Nad loodavad kõigepealt ehitada Antarktikasse kasvuhoone, et testida 2016. aastal tulevaste ja # 8222ruumide aedade ja # 8221 funktsionaalsust.\nSüsteemi on välja töötanud Saksamaa Bremeni Saksa lennunduskeskuse teadlased ja selle pealkiri on & # 8222EDEN & # 8221 (Evolution & # 038 Design of Environmentally-closed Nutrition sources).\nEuroopa Kosmoseagentuuri (ESA) rahastatud kosmose kasvuhooneprojekt sisaldab kombineeritud elutoetussüsteeme, mis kasutavad ringlussevõetud uriini väetiste tootmiseks, mida kasutatakse Kuu ja Marsi keskkonnasõbralike köögiviljade kasvatamiseks.\nEsimest kasvuhoonet katsetatakse üheksa kuud ajavahemikus 2016–2017 haiglavälises keskkonnas Antarktikas.\nUuring keskendub bioregeneratiivsetele elutoetussüsteemidele, eriti kasvuhoonemoodulitele ja tehnoloogiatele tulevasteks kosmosemissioonideks, mille pardal on inimkonnad, kes jõuavad inimbaasidesse kosmoses (Kuu ja Marss).\nTeadusmaailmas laineid löönud avastus: magnetväljade kasutamine vähirakkude hävitamiseks\nFarmaatsiatööstuse või Big Pharma otsustajad lihtsalt ei tee raha tervetelt inimestelt. Nad saavad rikkaks haigustest, millega me haigestume, et jätkata tegevust meditsiinitööstuses.\nOhtlikke lahendusi turustatakse sageli kui "suurt imet", samas kui sageli ei tööta need ravimid tõhusalt selliste tõsiste seisundite nagu vähkkasvajad raviks.\n2012. aastal avastasid Lõuna -Korea teadlased meditsiinilise meetodi vähirakkude raviks. Nad leidsid, et kasutades magnetvälju ja nende omadusi, hävitavad vähirakud ennast.\nProtsess, mida nimetatakse programmeeritud rakusurmaks (CPD), võib organismis tekkida loomulikult, kui tagasilükatud rakud reageerivad signaalidele, et vallandada killustatus. Seejärel tarbivad immuunrakud neid fragmente, aidates säilitada tervet keha. Teadlased on leidnud viisi CPD või apoptoosi käivitamiseks, peatades seeläbi kasvajate kasvu. "Oleme näidanud, et signaalimise apoptoosi saab magnetlüliti abil saada in vitro (laboris) ja in vivo (otse)."ütlesid teadlased intervjuu ajal.\nAvastus lõi teadusmaailmas märkimisväärseid laineid. Siiski on teadusartikli avaldamisest (2012) möödas 3 aastat ja sellest ajast pole midagi öeldud. Selle teema viimane artikkel ilmus aastal Belfasti telegraaf, 2012. aasta lõpus, olles selleteemalise 2012. aasta artikli ümbertöödeldud versioon, tutvustamata teemale midagi uut.\nMis vahepeal juhtus? Veel üks tähelepanuväärne vähktõve avastus, mida Big Pharma tahtlikult ignoreeris ...\nKvantteooria näitab, et hing liigub pärast keha surma teise universumisse\nSeega on biotsentrismi teooria kohaselt palju kohti või universume, kuhu hinged võiksid pärast surma rännata. Aga kas on olemas hing? Kas on olemas mingi teooria teadvuse olemasolu tõestamiseks? Dr Stuart Hameroffi sõnul tekib kliiniline surmakogemus siis, kui närvisüsteemi kvantteave lahkub kehast ja levib kogu universumis. Erinevalt materialistlikest teadvuse teooriatest pakub dr Hameroff välja alternatiivse teadvuse seletuse, mis sobib nii ratsionalistidele kui ka neile, kes räägivad isiklikest intuitsioonidest.\nTeadvus leitakse Briti füüsiku Sir Roger Penrose sõnul ajurakkude mikrotuubulites. Pärast surma vabastab selle teabe keha, mis tähendab, et hing läheb sellega kaasa.\nTeadvus või vähemalt prototeadvus on universumi põhiomadus, mis on olemas universumi esimesel hetkel Suure Paugu ajal. "Prototeadvus on juurdepääsetava füüsilise reaalsuse põhiomadus, mis on seotud ajutegevusega."\nMeie hing on tegelikult ehitatud universumi struktuurist ja see võib eksisteerida aegade algusest peale. Meie ajud on lihtsalt vastuvõtjad ja võimendid prototeadvusele, mis on ruumi-aja kombinatsioonile omane. Niisiis, kas on olemas teadvuse osa, mis on mittemateriaalne ja eksisteerib ka pärast füüsilise keha surma?\nDr Hameroff ütles Science Channelile: "Oletame, et süda lakkab peksmast, veri voolab, mikrotuubulid kaotavad oma kvantomadused. Mikrotuubulites sisalduvat kvantteavet ei hävitata, tegelikult ei saa seda hävitada, seda levitatakse ja hajutatakse ainult universumis.\nRobert Lanza lisab, et see mitte ainult ei eksisteeriks universumis, vaid jõuaks tõenäoliselt ka teise universumisse. Kui patsient elustatakse, naaseb see kvantteave mikrotuubulitesse ja patsient ütleb: "Ma nägin surma oma silmaga."\nTa lisab: "Kui teda üles ei äratata ja patsient sureb, on võimalik, et see kvantinformatsioon võib eksisteerida väljaspool keha hinge kujul."\nKvantteadvus selgitab selliseid asju nagu kliinilise surma kogemused, astraalprojektsioon, kogemused väljaspool keha ja isegi reinkarnatsioon. Teadvuse energia "taaskasutatakse" korraga teises kehas, kuid võib eksisteerida väljaspool füüsilist keha teisel reaalsustasandil ja võimalik, et ka teises universumis.\n"Taaskasutatud" kook - retseptid\nDelhist pärit Indra Singh ja Malvika Singh lõid värvika aia selle hoone terrassile, kus nad elavad. Siit leiate kuningliku sinise maisi, vähem vürtsika basiiliku koos eksootilise Itaalia lõhnaga, arbuusi väljaspool hooaega, kuid väga magusat ja palju muud. Kahe, ema ja poja kultiveeritud aias on 35 haruldast ja eksootilist sorti köögivilju ja mahevilju , olles meelte pidu.\nKaks korraldasid aia kastides ja konteinerites alla 5 euro (umbes 500 ruupiat) ning mis kõige tähtsam, ei kuluta selle hooldamisele midagi.\nOn põnev, kuidas Singhi pereaia kirss õitseb ja vilja kannab Delhi kohutavas soojuses. Kuid veelgi hämmastavam on see, kuidas kaks ringlussevõetud jäätmeid, näiteks puuviljakaste, taaskasutavad ning reovee ja majapidamiskomposti aiahoolduseks kasutavad.\nIndra kogub haruldasi seemneid\nIndra on pärit perekonnast, kellel on põllumajandustraditsioonid ning ta on kirglik koguma haruldasi seemneid, tõelisi suveniire, mille ta leidis üle 1200 küla rändamas või sõpradelt saadud.\nIndra, India riikliku seemneühenduse Policy and Outreach direktor ja kirjanik, on väga huvitatud selliste haruldaste ja ohustatud taimeliikide nagu Uttarakhandi spinatiseemnete, Naga chila, viie tamarindi ja kolme tomati kogumisest ja säilitamisest. Pole ime, et Singhi pereterrassi aias on 1414 kasti ja üle 25 potitäie köögivilju.\nNad alustasid kergesti kasvatatavate seemnetega\nMõlemad alustasid kergesti kasvavate seemnete istutamisega kastidesse, näiteks kuuma paprika, tomati või tamarindi külge. Indra soovitab istutada kasti või potti maksimaalselt kaks seemet ning väetada mulda kuivatatud lehtede, lehmasõnniku ja kompostiga. Oluline on ka bioloogiline mitmekesisus, mille raamid ja mikroorganismid õitsevad loomulikult ning liblikaid, sipelgaid ja mesilasi meelitavad lõhnad ja aroomid.\nSamuti tugineb Indra suurel määral kaasnevale istutustehnikale ehk kahele teineteisele abiks olevale taimele. Näiteks võivad vertikaalselt istutatud kuumad paprikad kaitsta maisi India intensiivse päikese eest varases staadiumis.\nSelle aiaterrassi üks vaatamisväärsusi on eksootiline ball. Indra istutas seemned 15 cm pinnasesse, mis oli lisatud kuivatatud tomatilehtedele, mida ta kasutab mulla rikastamiseks. Mõne kuu jooksul oli mais kohanenud India kliimaga ja hakkas andma sinist maisi, mis oli tõeline ime, sest mais Delhis tavaliselt ei kasva.\nSäästev aed terrassil\nIndra kasutab vaid mõnda aiatööriista, rikastab mulda kompostiga ja niisutab taaskasutatud reoveega. Indra ja Malvika vältisid süsiniku jalajälgede tekitamist ja aias aega veetmist.\nNad ütlevad, et aiandus ei saavuta enam oma eesmärki, kui turul kulutatakse palju raha taimede või aiamulla ostmiseks ning iga taotleja peaks ringlusse võtma ja kompostima.\nAed on tehtud minimaalsete investeeringutega\nIndra kasutas juurviljatarnijate visatud kaste ja tal oli võimalus leida mõned maja eelmiste omanike jäetud potid. Teine kulude vähendamise meede on kodus komposti valmistamine. Seega ei visata köögijäätmeid enam minema, muutudes kompostiks ja tõeliseks aardeks produktiivsete aedade jaoks. Kompost mitte ainult ei toita mulda toitaineid, vaid aitab ka seda säilitada ja ringlusse võtta.\nVeevajaduse osas kogub Indra hoolikalt reovett isegi naabritelt.\nRikkalik saak terrassil aias\nSelle aia tõttu lõpetas Singhi perekond turult teatud köögiviljade, näiteks tomatite või spinati ostmise. Igas hooajalises tsüklis pakub aed umbes 30 kilogrammi spinatit, 15 kilogrammi kuuma paprikat, kaks kilogrammi kõrvitsat ja viis kilogrammi koriandrit.\nAia eelised ja eelised terrassil\nLisaks asjaolule, et nad saavad süüa tervislikku ja värsket toitu, naudivad nad ka majas sobivat temperatuuri, terrassi taimed neelavad suurema osa soojusest. Lisaks on aiandus teraapia, mis parandab tervist ja aitab ka raha säästa.\nVõime öelda, et see ema-poja duo määratleb täiuslikult linnaaianduse eesmärgid, kasutades loodusega täiuslikult kooskõlas olevaid meetodeid.\nSpanakopita (kreeka spinatipirukas)\nHaki till ja petersell. Pestud ja puhastatud spinat keedetakse vees, seejärel kurnatakse ja nõrutatakse hästi, seejärel hakitakse. Haki telemee väikesteks tükkideks, samuti sibul.\nSega kausis spinat, till, petersell, sibul ja lahtiklopitud munad. Pange see kõrvale. Soovi korral võid maitsestada pipraga (mina ei pannud).\nSeejärel võtke koogivorm, määrige see õliga ja pange sinna Fillo leht ning asetage see nii, et leht oleks kandiku seintel. Määrige õliga ja pange peale teine täidisleht, määrige ja lisage teine leht. Korrake seda, kuni salves on 4 lehte. Seejärel pange leht salve ainult pooleldi ja teine pool jääb laiali üle salve serva. Määrige õliga ja lisage veel üks leht, nii et meil on veel 4 lehte ja igaüks katab aluse serva (vt pilte).\nSeejärel pange täidis ja katke (nagu ümbrik sulgub) lehtede servadega, mis on laotatud. Nende peale lisa veel üks leht ja ärgem unustagem, et iga kord õliga määrida. Koogi peale pange see uuesti õliga, määrige õliga ning kandiku ja koogi seinte vahele, pange keskmise kuumusega ahju.\nServeeri jahedalt koos õllepintsli või hea veiniga. Seda saab serveerida kuumalt, see on sama hea.\nTegin igale koduperenaisele uue väärtusliku avastuse: lõhnavad kotikesed! Võib -olla olete neid juba poodides näinud ega teadnud täpselt, mida nendega peale hakata, kuid meie majas ja Teo & # 8217s Kitchenis on nad aukohal! Kotikesed on toodetud Ameerika Ühendriikides, imporditud Rumeeniasse Performance SRL poolt ja neid levitatakse kõikides suuremates hüpermarketites, nii et te ei saa neist ilma jääda! Praegu leiate neid Real ja Carrefour kauplustest.\nMiks see mulle nii meeldib?\n& # 8211 Erinevalt teistest ruumi õhuvärskendajatest ei pritsi see, ma ei pea hoolitsema patareide, pihustusvaru eest ega pea vältima tugevaid ja mürgiseid pihusteid\n& # 8211 Nende aroom püsib kaua ja ümbrikud on loodud parfüümi pidevalt ja maksimaalse võimsusega hajutama\n& # 8211 Need sobivad ideaalselt väikestesse suletud ruumidesse, kus lõhnad võivad muutuda probleemiks. Saate need panna vannituppa, autosse, prügikasti, riiete vahele kappi, pesakonna või lemmikloomakorvi kõrvale, tolmuimejakotti (me kõik teame, millise tumeda lõhna tolmuimeja eemaldab) või võite neid lihtsalt kinkida\n& # 8211 Iga ümbrik on kaunistatud tooni aroomiga, millest see eraldub, ja iga kujundus on iseenesest väike kunstiteos, nii et saate lõhnavad ümbrikud nähtavale panna kõikjal majas, sest neil on kahekordne lõhn ja dekoratiivsed omadused. eesmärk. Panime need üle terve maja ja külalised märkasid neid kohe.\n& # 8211 Värsked lõhnad erinevaid maitseid ja värve, alates puuviljast - granaatõun, troopiline smuuti, apelsinimesi ja lilleline & # 8211 kirsiõis, magnoolia, maikelluke, puuõis ja isegi need, millel on pühade maitse - mereprits, lõunatuul\n& # 8211 Kotikesi on väga raske avada, nii et ma ei pea muretsema, et Luke nende sisu juurde jõuab. Ja ka lastega seotud, kallid emad, on väga oluline, et neid saaks lastetoas kasutada, erinevalt pihustatavatest õhuvärskendajatest, mida pole üldse näidatud. Luca märkas kohe, et tema tuba lõhnab "jõe varssade" järele, isegi kui ümbrikku polnud näha.\nMillest need on valmistatud? Kotikesed on valmistatud ringlussevõetud paberist ja sisaldavad eeterlikke õlisid. Nende sisu on 100% biolagunev ning maitsed on väga looduslikud ja peened.\nNäitan teile Teo’s Kitchen videos, kuidas ja kus me neid maja ümber kasutame. On väga oluline teada, et kotikesi ei asetata lakitud puit- või plastpindadele - kotikestes kasutatavad eeterlikud õlid võivad aja jooksul tundlikke pindu rünnata. Parim on asetada see vitstest korvidesse, plaatidele, keraamilisele WC -potile. Nautige uusi õhuvärskendajaid, need muudavad teie kodu sel suvel!\nMalai või Mamaliga sõõrikud ringlusse võetud sõõrikutes\n* Polenta - mul oli kõrv umbes kahe peopesa suurune.\n** Jahu - kasutasin umbes 400 gr, kuid see sõltub teie polenta kogusest ja kasutatud jahu tüübist\nPolenta pannakse kaussi ja purustatakse kahvliga, seejärel lisatakse vanilje essents ja homogeniseeritakse.\nSegage pärm suhkruga, lisage vesi, segage hästi, kuni see sulab, seejärel lisage veidi jahu ja segage. Peame saama veidi paksema kooriku kui pannkoogitainas.\nKatke ja jätke kerkima. Kui pärm on hea, hauta mõne minuti pärast juuretiseks.\nSel ajal kui pärm kerkib, hakake polenta peale jahu lisama, aga ka 3-4 supilusikatäit korraga ja segage kahvliga. Kui tainas muutub juba paksemaks ja me ei saa enam kahvlit kasutada, liigutame kooriku tööpinnale, lisame juuretise ja veel natuke jahu ning hakkame sõtkuma. Jahu lisamisel lisame korraga paar supilusikatäit jahu ja sõtkume, kuni saame väga -väga vähe kleepuvat tainast.\nKuna sõtkusin tainast õhtul ja siis ei praadinud, katsin toidukilega, mille määrisin õliga, et see kooriku külge ei kleepuks, ja panin ööseks külmkappi. Nii kerkib tainas, kuid protsess on väga aeglane.\nHommikul oli lihtsalt hea praadida. Kui te ei soovi seda üleöö hoida, toimige järgmiselt.\nNiisiis, pärast sõtkumise lõpetamist ja soovitud taigna saamist katke kate ja juuretis. Kui selle maht on kahekordistunud, keerame selle jahuga kaetud tööpinnale ümber ja hakkame klaasi või küpsisetera abil sõõrikuid vormima / lõikama.\nVõtke kõrgemate seintega kandik (et mitte liiga palju pritsida) ja valage rohkem õli. Meie arvates on see nii pikk, et sõõrikute sisestamisel ei puutu need panni põhja. Sõõrikud peavad õlis hõljuma.\nKuumuta õli ja seejärel torka omakorda veel kolm tükki ja prae esmakordselt ühelt poolt ning seejärel keera teine pool ja prae ka seal. Nende värv peab olema kuldne.\nTuli peab olema väike, et sõõrikudel oleks aega sees küpsetada. Eemaldage vispliga, asetage imavatele salvrätikutele, serveerige moosiga või pulbristatud tuhksuhkruga, mis on segatud kaneeliga.\nMinu arvamus on, et nad on paremad külmad kui soojad (abikaasa ütleb. Vastupidi.)\nKlubi, mis edendab loova õppimise kontseptsiooni. Mida see asi tähendab? TinArti meeskonna eesmärk on pakkuda väikestele lõõgastavat keskkonda, mis soodustab avatust õppimisele, teadmistele ja mängudele. Seega arendatakse laste isiksust, alustades tema emakeelsetest kalduvustest, läbi mängu ja treeningu.\nTinArt Club asub väga keskses kohas ja pakub palju eeliseid:\n• Interaktiivsed klassid, kaasaegne ja professionaalne pedagoogiline lähenemine, mis keskendub mängudele, lauludele, helilugudele, lõbusatele võistlustele, muusikakatsetele, meeskonnaprojektidele jne.\n• Spetsiaalselt kujundatud ruumid, mis vastavad väikeste maitsele / vajadustele\n• Professionaalne lähenemine õpetajatelt, keskendudes iga lapse tasemele, kättesaadavusele ja vajadustele\n• Väikesed õpperühmad (maksimaalselt 8 õpilast), et pöörata tähelepanu iga lapse arengule\n• Pidev juhendamine, täis professionaalsust, kannatlikkust ja armastust õpetajatelt / juhendajatelt\n• Vanemate perioodiline teave laste edusammude ja käitumise kohta, kasulik vahend, mis määratleb laste oskuste arengu suhtlemises, inimestevahelistes suhetes, loovuses jne.\n• Tavaline või intensiivne õppeprogramm, mis toimub nii nädala sees kui ka nädalavahetustel\n• Igal klassil on oma teema, tegevused on atraktiivsed, täis huumorit ja fantaasiat, lapsed ei tunne õppimisstressi, nagu see juhtub tavalisel kooliajal\nTinArt Clubis korraldatakse mitmesuguseid kursusi. Näiteks: klaver, kitarr, viiul, laulmine, väikeettevõtja, inglise, saksa, prantsuse, hispaania, vene, jaapani, maal, kujutav kunst, taaskasutatud kunst, teater, isiklik areng, head kombed, väike programmeerija, väikelaps, male, ujumine , karate, tants, ballett, meik, loovus, kiboko (avalik esinemine) jne.\nJerbo / Zserbo kook, tuntud ka kui & # 8220Greta Garbo& # 8221 on üks maitsvaid kooke lehtede, moosi ja kreeka pähklitega, mis vallutavad teid esimesest tükist. Moosi kombinatsioon kreeka pähklite ja šokolaadiglasuuriga on vastupandamatu, nii et ärge kartke lehti valmistada, see on vaeva väärt.\nTundub, et selle koogi nime annab kondiitr Emil Gerbeaud (hääldatakse Jerbo) pärast seda, kui külastati kondiitritooteid, kus ta kuulsa näitlejanna Greta Garbo töötas. Sel põhjusel tunnevad mõned inimesed torti Jerbo nime all, teised Greta Garbona. Kohvik eksisteerib Budapestis ka täna ja ma tahaksin väga sinna jõuda, et näha koogi maitset kodus.\nLõppude lõpuks pole selle maitsva koogi, mille lehed on täidetud moosi ja kreeka pähklitega, nimi tegelikult eriti oluline.\nSeda kooki sõin ma väiksena paar korda. Mu sõbra ema tegi seda ja see tuli väga hästi välja. Oleksin terve taldriku ise ära söönud, kuid häbelik laps olles ütlesin, et olen rahul 2 kuubikuga.\nLootsin, et ühel päeval teeb ema mulle Jerbo kooki (Greta Garbo), kuid see juhtus alles pärast seda, kui kohtusin ämmaga ja sain lõpuks retsepti teada. Ma ei tea siiani, miks ema ei küsinud meie naabrilt, kuidas teha Greta Garbo kooki.\nSeda on väga lihtne teha. Mul on väga hea meel, et saan jagada koogi retsepti lehtedega, mis on kõik korraga tehtud. Me ei pea eraldi küpsetama. Määri esimene leht moosiga ja puista peale kreeka pähkleid, seejärel kata kõik teise lehega ja korda toimingut. Nagu ma ütlesin, pole see üldse raske. Ainus asi, mida tuleb eraldi teha, on lõpuks glasuur.\nEi ole ohtu, et Jerbo kook ei tule esimesena välja, isegi mitte algaja jaoks.\nMu ämm selgitas mulle, et see retsept on lihtsam kui teised ja mul polnud isegi uudishimu seda võrrelda, et näha, kas tal on õigus, sest selle valmistamine tundus väga lihtne.\nEnne ärevust valmistas mu ämm kooke Rama margariiniga ja väga harva seapekiga. Sain aru, et tal oli margariini neilt, kellel õnnestus kuidagi Ungarisse pääseda, või sõpradelt. Valisin rasvase või, 80% rasva, või, sest see on tervislikum ja ma armastan võid kookides.\nVeel üks ämma käest võetud koogiretsept on Katie. See oli esimene kook, mida ma tema juures sõin ja mulle see väga meeldis. Algusaastatel, kui ta teadis, et lähen Brasovisse, ootas ta mind selle koogiga. Mul on ka ämma retsept Harlekiini kook. Ilus kook ja seda hindavad nii lapsed, aga ka täiskasvanud.\nSelle asemel avaldasin talle muljet koogiga lehed tomatimahlaga (puljong). Tundus kummaline, et kasutasin tomatimahla, kuid ütlen teile, et see meeldis talle nii väga, et võttis selle kaasa.\nNüüd luban teil teada saada, milliseid koostisosi vajate ja kuidas seda valmistada Jerbo kook.\n(koogi jaoks 22 * 32 cm)\n2 supilusikatäit hapukoort (umbes 80 g\n1 tl söögisoodat kustutatud sidrunimahlaga\n40 ml kuuma ja # 8211 kuuma vett\nValikuline:150 g kreeka pähkleid\nLehtede valmistamiseks sega kõik koostisosad, kuni saad ühtlase ja elastse taigna.\nMe jagame selle 4 võrdseks osaks, mida levitame õhukeste lehtedena 22 * 32 cm.\nPane esimene leht küpsetuspaberiga kaetud ahjuplaadile. Määri see 3 sl ploomimoosiga, seejärel puista 60 g jahvatatud kreeka pähkleid ja määri kreeka pähklitele võimalikult ühtlaselt lusikatäis tuhksuhkrut.\nKata lehega, mida määrime aprikoosimoosiga.\nKorrake toimingut kreeka pähklite, suhkru ja teise lehega, mis määritakse ploomimoosi ja kreeka pähklitega. Viimast lehte torgime kahvliga ühtlaselt.\nKüpseta kooki eelsoojendatud ahjus 180 ° C juures umbes 30 minutit või kuni see läbib hambaorku testi.\nKuumuta õli ja vesi koos kuumaks, seejärel lisa järk -järgult kakaoga segatud suhkur ja sega ühtlaseks. Peame töötama kiiresti, et kui glasuuri laiali laotada nii, et see poleks külm, saaks seda ühtlaselt jaotada. Soovi korral paneme selle peale hakitud kreeka pähklid.\nKui soovite näha, kuidas ma valmistasin Karpaatide kooki šokolaadiga, teise koogi lehtedega, jätan allpool video ja kutsun teid kanalit tellima Youtube.\nVideo: Making Cakes and Recycling Plastics With Celebrity Chef Duff Goldman (Jaanuar 2022).\nCopyright 2022 \_ "Taaskasutatud" kook...


Austrias trahviti kirurgi, kes amputeeris patsiendi vale jala - Maailm - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n2. detsember 2021, 14:53\nAustrias trahviti kirurgi, kes amputeeris patsiendi vale jala\nKirurgid opereerimas. Pilt on illustreeriv\nAustria Linzi kohus määras trahvi kirurgile, kes amputeeris selle aasta mais Friestadti haiglas patsiendi vale jala. Ta pidi eemaldama vasaku jala, kuid amputeeris parema. Haigla avastas vea kaks päeva pärast operatsiooni.\nRäiges hoolimatuses süüdistatud 43-aastane naine peab maksma eksimuse eest 2700 eurot, teatab bbc.com.\nPatsient oli 82-aastane mees, kellel oli mitu haigust, mistõttu olid ta mõlemad jalad kahjustatud. Nüüdseks on ta surnud. Kohus määras, et mehe lesk peab saama vea teinud kirurgilt kahjutasu 5000 eurot.\nKirurg sõnas kohtus, et ta ei tea, miks ta märkis amputeeritavaks vale jala. Ta süüdistas end inimlikus veas ja lisas, et operatsiooni ettevalmistamisel oli ebakõlasid. Kohtu arvates oleks pidanud kirurg kontrollima mitu korda, kumma jala ta peab amputeerima.\nFriestadti haigla teatel uurisid ja analüüsisid nad juhtunut, küsitlesid töötajaid ja langetasid otsuse teha lisakoolitusi.\nSüüdi mõistetud kirurg ei tööta enam haiglas, kus toimunud operatsioonil ta vea tegi.


26 aastat märjas hauas: kohtuarstiteaduse professor selgitab, mille järgi Estonial hukkunuid tuvastada - Elu24 - Eesti kõige menukam veebitabloid\n26 aastat märjas hauas: kohtuarstiteaduse professor selgitab, mille järgi Estonial hukkunuid tuvastada\nRasmus Rammo, Reporter-toimetaja\n11. oktoober 2020, 20.23\nEstonia katastroofis hukkunute memoriaal Stockholmis. Foto: Fredrik Sandberg/Scanpix\nVärskes dokumentaalsarjas «Estonia – leid, mis muudab kõike» saab sõna norralane Harald Setsaas, kes kaotas Estonia katastroofis 6-aastase poja. 26 aastat hiljemgi hellitab ta lootust, et saab oma ainsa lapse kord maha matta. Tartu ülikooli kohtuarstiteaduse professor selgitas Elu24-le, mida säilmete üles toomine 2020. aastal tegelikult tähendaks.\nEsimest korda 133 sõjapäeva jooksul: Venemaa ei väitnud, et oleks vallutanud meetritki Ukraina maad\nEesti eliitjuuksurid pidutsesid jahtlaeval Venus\nHerne tänava tennisekeskuses peeti kohalike kuulsuste tenniseturniiri\nPalju teenib Eestis keskklassi kuuluv inimene ühes kuus puhtalt kätte?\nVabatahtlikud panid Narva piiripunkti lähedale püsti Ukraina sõjapõgenikele mõeldud teabetelgi\nBoris Johnson astus oma valitsuse saavutusi kiites tagasi\nRootsi režissööri Henrik Evertssoni dokumentaalsarja linastumise järel on taas päevakorda kerkinud küsimus, mida tuleks 26 aastat tagasi uppunud parvlaevaga ette võtta. Eesti peaminister Jüri Ratas toetab laeva uut veealust uurimist, siseminister Mart Helme ütles eelmisel nädalal Tre raadios, et säilmed tuleb Estonialt üles tuua.\nSama loodab ka Harald Setsaas, kes kaotas katastroofis oma ainsa poja. «Pealtnägijad on mulle öelnud, et Hjørund oli oma emaga, kui laev uppus. Trepp oli nii järsk, et Hjørund ei suutnud üles ronida. Ta ema otsustas teda mitte maha jätta. Ta polnud piisavalt tugev, et Hjørundi trepist üles tassida,» rääkis mees uues dokis.


Pildiraam Home, 10x10 cm hind | kaup24.ee\nPildiraam Home, 10x10 cm\nToote kirjeldus: Pildiraam Home, 10x10 cm\nFotod salvestavad õnnelikke hetki meie elust, mida ei tohiks aja jooksul unustada. Pildiraam ei ole mitte ainult ruumi suurepärane kaunistus, vaid ka ideaalne viis talletada oma parimaid ja kallimaid mälestusi.\nRaami värv: pruun, must;\nValmistatud puidust ja klaasist;\nPildi suurus: 10x10 cm;\nRaami mõõtmed: 17x17 cm;\nRaami paksus: 2 cm.\nÜldine informatsioon tootest: Pildiraam Home, 10x10 cm\nSoovitame osta koos: Pildiraam Home, 10x10 cm\nSoovitame osta koos Pildiraam Home, 10x10 cm\nKüsimused ja vastused toote kohta: Pildiraam Home, 10x10 cm


Mida võtta külmetuse esimeste sümptomite korral: ravimid ja rahvapärased abinõud - Astma July\nNohu on hooajaline vaev, millega täiskasvanud ja lapsed puutuvad keha hüpotermia tõttu perioodiliselt kokku. Statistika kohaselt on suurim eelkooliealiste laste protsent. Terapeutiliste meetmete eesmärk on peatada selle nähtuse varases staadiumis. Seega saab põletikulise protsessi peatada ja komplikatsioone ei järgne. Mida võtta kodus esimeste külmetusnähtude korral, on paljudele huvipakkuv. Võimalusi on tõesti palju, kuid peate teadma, et peate nakkusega võitlema, sest külmetus pole midagi muud kui viiruste põhjustatud äge hingamisteede haigus.\nNohu põhjused ja selle peamised sümptomid\nPaari esimese päeva jooksul ei pruugi haigus mingil viisil avalduda, kuna patogeenne taimestik on inkubatsiooni staadiumis. Täiskasvanud inimene, kes ei tea, et ta on haige, muutub haiguse tahtmatuks kandjaks, jätkates tööl käimist ja lapsed lähevad lasteaeda või kooli.\nKuna nohu on tegelikult ARVI, on selle peamised põhjused:\nImmuunsuse vähenemine - sageli on see tingitud sellisest hooajalisest nähtusest nagu vitamiinipuudus. Teisest küljest kaasnevad igasugused stressid, kogemused ka immuunsussüsteemi nõrgenemisega. Selles mängivad olulist rolli halvad harjumused. Tulemuseks on kaitsemehhanismide suutmatus toime tulla patogeensete viiruste ja bakterite sissetoomisega.\nEbanormaalne protsess toimub krooniliste vaevuste esinemisel. See asjaolu iseenesest nõrgestab keha..\nSageli on immuunsuse langus põhjustatud enese ravimisest, tugevate hormonaalsete ravimite, antibiootikumide kasutamisest. Selliste ravimite mõju ei jää kunagi märkamatuks ja üheks kõrvaltoimeks on immuunkehade sünteesi langus.\nKui inimene ei liigu palju, kõnnib, veedab palju aega kodus, on häiritud ainevahetus, on häiritud vereringe, mis võib põhjustada ka immuunsussüsteemi toimimise langust. Seetõttu on mis tahes nakkuse korral tal patogeenidele raske vastu seista ja põletikuline protsess algab.\nNakkusorganismid levivad enamikul juhtudel õhu kaudu. Viirused sisenevad suu ja nina-neelu limaskestadesse ning sealt sügavamale kehasse, hingamisteedesse. Sellepärast ilmnevad köha ja ninakinnisus väga sageli külmetushaiguste korral..\nKülmetuse alguseks on alati nõrkus, letargia, vähenenud lihastoonus, ühesõnaga, halb enesetunne. Sellisel juhul võib see kõri kõdistada, ilmnevad nohu sümptomid.\nHaiguse tunnuseid saab iseloomustada järgmiselt:\nvalude tõmbamine lihastes ja liigestes;\ntemperatuuri tõus, reeglina on subfebriilne ja ei ületa 37 ja pool kraadi;\nvõib esineda suurenenud pisaravoolu;\nkurgus muutub põletikuks, muutub punaseks, ilmub köha;\nmõnikord lümfisõlmed suurenevad;\npatsient kaotab söögiisu ja normaalse une.\nVäikestel lastel väheneb nohu kehakaal, nad sageli nutavad, põevad kõhulahtisust.\nKülmaoht on haiguse komplikatsioonides. Oluline on nakkus maha suruda, et sellised tõsised patoloogiad nagu kopsupõletik, keskkõrvapõletik, meningiit, nägemisorganite põletik ja isegi südame müokard ei areneks, mis on eriti ohtlik lastele.\nMida võtta kodus esimeste külmetusnähtude korral\nHoolimata asjaolust, et paljud ei pea tavalise külmetuse nähtust tähtsaks ja isegi proovivad seda oma jalgadele kanda, on see abi vajava keha tõsine proovilepanek. Ja mida varem seda pakutakse, seda kiiremini saate vabaneda kõigist ebameeldivatest sümptomitest ja vältida tõsiseid tagajärgi.\nVarase külmetushaiguse peamised ravimeetodid hõlmavad järgmist:\nvastavalt voodipuhkusele saadaoleval temperatuuril;\nraha eraldamisel kuumuse vähendamiseks (sellest artiklist kirjutasime sellest, kuidas temperatuuri ilma pillideta alandada);\npesemisel, nina-neelu sissehingamisel;\nravimtaimede infusioonide ja dekoktide vastuvõtmisel;\nsümptomaatilise ravi korral.\nPeate teadma, mida võtta kodus esimeste külmetusnähtude korral, kuid muidugi ei tohiks see olla antibakteriaalne aine oma äranägemise järgi.\nPeamised tõhusad ja suhteliselt ohutud külmetusravimid on:\nParatsetamool - see vähendab temperatuuri, kõrvaldab valud;\nPrometasiin (feniiamiin) on ette nähtud ödeemi leevendamiseks keha allergiliste reaktsioonide korral, kui kannatavad suu, kõri ja nina limaskestad;\nravimid, mis aitavad kehal toota interferoone - Arpeflu, Immustat;\nviirusevastased ravimid - Relenza ja Tamivir;\ninterferoonide rühm on mikroobse infektsiooni vastu kõige tõhusam, sellesse kuuluvad järgmised ravimid - Interferoon, Grippferon, Viferon.\nTaimsetel komponentidel põhinevatest preparaatidest on Altaboril, Flavozidil patogeenset taimestikku masendav mõju..\nTõsise ninakinnisuse korral võib kasutada Galazolini ja Sanorini. Kui täheldatakse kuiva köha, on parem kasutada Insty, Herbioni ja muid sarnaseid tooteid, mis on valmistatud taimede siirupite kujul nagu salvei, priimula, jahubanaanid.\nGripi või herpesinfektsiooniga kasutatakse viirusevastaseid ravimeid - Kagocel, Amiksin, Cycloferon.\nSoovitatav on inhaleerimine kambri, küüslaugu ja sibula mahla lisamisega. Võite teha maitsetaimedest dekokte. Tavaliselt kasutatakse kummeli, takjas, sidrunmelissi, hüperikumi, raudrohtu. Kuid saate neid kasutada ainult arsti juhiste järgi.\nKui temperatuuri pole, võite jalad sinepipulbriga vees aurutada, kurgutada madala vesinikperoksiidi kontsentratsiooniga.\nRasedal naisel, kellel on nohu, millega kaasneb kõrge palavik, on lubatud võtta Panadoli ja Paratsetamooli. Alates neljast kuust võtame näiteks Viferoni ja Grippferoni. Nina saab pesta Aquamarisega, tugeva külmaga, võtke Sinupred suu kaudu. Kurguvalu ja köha ravitakse järgmiste vahenditega - Pinasol, Miramistin, Hexasprey, Lazolvan.\nEriti oluline küsimus on külmetushaiguste ravi imetamise ajal. On selge, et selle nähtusega on vaja võidelda, kuid ma ei tahaks last kahjustada.\nArstid soovitavad imetaval emal:\nJälgige kindlasti voodipuhkust, isegi kui temperatuur puudub. Et naine kiiremini taastuks, vajab keha puhata.\nEmal soovitatakse palju juua, et toksiinid kiiremini kõrvaldataks. See näitab sooja nõrga loodusliku meega teed, värskete sidruni- või vaarikapüreede lisamist ning selle marjadest lubatud moosi. On oluline, et laps ei talu neid koostisosi..\nKülma ja nohu korral võib naine kasutada sõstra marjadest (must) puuviljamahla.\nTugevuse säilitamiseks on lubatud juua kanafilee, kuid on oluline, et see ei oleks küllastunud.\nPeaasi on jätkata lapse toitmist, kuna see on vajalik tema immuunsuse tagamiseks.\nVideo: Mida teha külma esimeste märkide korral?\nKasutades olemasolevaid meetodeid, saate kaitsta ennast ja lapsi nohu eest.\nSoovitused selle kohta on äärmiselt lihtsad:\non võimatu vältida jalgade märjaks saamist ja üldist hüpotermiat, selleks ei tohiks pikka aega külma käes viibida ja lapsi tuleks vastavalt ilmastikule kanda;\nhooajaliste viirusiepideemiate perioodidel on vaja külastada võimalikult vähe rahvarohkeid kohti;\non vaja järgida puhtuse ja isikliku hügieeni reegleid;\nelutuba tuleb ventileerida mitu korda päevas;\nsügisel ja kevadel, samuti talvel on oluline keha keha vitamiinide abil säilitada - need on mõned tooted ja spetsiaalsed vitamiinilisandid;\non soovitav, et kõigil leibkondadel oleks individuaalsed tarvikud nii hügieenivajaduste kui ka söömise jaoks;\nkui ilmnevad haiguse varased nähud, peate viivitamatult võtma ravi, vältides haiguste arengut;\npäevas on võimalik kurku ja nina pesta soolalahuse, vesilahustega;\nkrooniliste vaevuste ilmnemisel tuleb neid ravida, vältides põletikulisi koldeid, mis võivad põhjustada kogu organismi kahjustusi;\nstresse tuleks vältida, kuna need mõjutavad otseselt puutumatuse seisundit;\ntäiskasvanud peavad meeles pidama, et alkohol ja nikotiin on tervise esimesed vaenlased ning võimalusel on parem neist harjumustest loobuda.\nMis iganes juhtub, on alati hea, kui teil on kodus esimeste külmetuse märkide korral idee, mida võtta. Nii saate oma pere kiiresti ja tõhusalt kaitsta ebameeldivate tagajärgede eest. Kui olukord väljub kontrolli alt, on parem pöörduda arsti poole..\nValage paar klaasi punast poolkuiva veini (äärmisel juhul poolmagusat) väikesesse kastrulisse. Pange aeglane tule. Kuni vein soojeneb, lisage paar hernitäis küüslauku, paar sidruniviilu, natuke nelki, kaneeli ja suhkrut. Hõõgveini ei ole keelatud panna mandariine, apelsine, greipfruute, õunu, samuti lisada muskaatpähklit, konjakit ja musta pipart (koos viimasega - äärmiselt ettevaatlikult). Ärge kunagi viige hõõgveini keemiseni. Jook peaks olema kuum. Seejärel minge magama, võtke sooja tekiga kate, pange jalgadele soojenduspadi. Järgmisel hommikul, pärast tugevat und ja tugevat higistamist, võib nohu taanduda.\nÜks kõige tõhusamaid viise kinnise ninaga toimetulemiseks on auru sissehingamine. Lisage keevasse vette mõni tilk mentooli või eukalüpti eeterlikku õli, katke oma pea rätikuga ja hingake auru kohal. Eukalüpt ja mentool omavad põletikuvastaseid omadusi ja hõlbustavad oluliselt hingamist. On hea, kui lisaks nendele õlidele lisate vette natuke kuiva kaneeli (see aitab soojeneda ja higistab) või veerand teelusikatäit punast pipart, mis parandab vereringet ja saab hakkama viirustega.\nIgasugused kommid ja pastillid pole head mitte inimesele, kes kurguvalu ravib, vaid inimesele, kes on oma hääle murdnud. Meie puhul on palju tõhusam mitte ravikomme mitte süüa, vaid loputada kurku furatsiliini, sooda lahusega, eraldatud soojas vees saialillide, eukalüpti, naistepuna keetmisega. Võite teha pärna ja kummeli keetmist. Võtke 2 supilusikatäit segu, mis koosneb 2 osast pärnaõitest ja 2 osast kummelist, pruulige klaas keeva veega. Nõuda 20-30 minutit, pärast mida puljong tuleb filtreerida. Kurista paar korda päevas.\nsuvepuhkustest tööle, õppimisele ülemineku tagajärjel tekkinud stressirohked olukorrad;\nKui hakkate haigestuma, on parem toime tulla külmaga, mis algab arsti järelevalve all. Ainult õige diagnoos aitab vältida tüsistusi ja kiiresti haigusega toime tulla. Haiguse esimeste nähtude korral on ette nähtud tablettide kujul:\nArst, jälgides esimesi haigusnähte, saab diagnoosida viirusinfektsiooni. Sel juhul valitakse raviks ette nähtud ravimid sõltuvalt patogeeni tüübist. Kõige rohkem välja kirjutatud viirusevastased ained:\nEndogeensed preparaadid - Timogen, Timalin.\nRavimid viirusnakkuse vastu. Selleks, et limas sisalduvad ained oleksid aktiivsed ja aitaksid kaasa võitlusele viiruste vastu, on vajalik minimaalne viskoossus ja tihedus. Selleks võite kasutada soolalahust, tilka Pinosooli või Esteritsiidi.\nReaktsioon imikute BCG vaktsineerimisele: kuidas see avaldub, mida oodata\nBioparoksi odavad analoogid ja asendajad lastele ja täiskasvanutele: nimekiri


Kolme tärni hotellid Trento | Hotels.com\nkolme tärni hotellid Trento\nkolme tärni hotellid linnas Trento\nKolme tärni hotellid Trento – Hotels.com abiga on lihtne leida sobiv kolme tärni hotell Trento, võrrelda tubade hindu ja kohe vaadata vabade kohtade olemasolu. Meie veebilehel on imelihtne leida ja broneerida reisiks soodne kolme tärni hotell Trento. Iga hotelli kirjeldus on varustatud kaardiga. Lisaks hotellitubade kirjeldustele ja fotodele oleme lisanud külastajate hinnagud ja pikemad arvustused, kus on juttu hotelli asukohast, ümbruskonna meelelahutusvõimalustest, tubade mugavusest ning majutuse ja teenuste kvaliteedist. Meie kliendiprogrammiga Hotels.com™ Rewards liitudes teenite iga 10 öö eest 1 öö tasuta.


Lugeja: Eesti ülikoolid toodavad roboteid, mitte isiksusi - Delfi\nÖeldakse, et õppida saab kõikjal, kuid ometi on ühed ülikoolid paremad kui teised. Miks? Sest nendest ülikoolidest väljuvad isiksused, mitte faktilistest teadmistest pungil robotid.\nParimates ülikoolides keskendutakse peale faktiliste teadmiste ka õpilaste isikupärale, sest ülikooli lõpuks peaks ju õpilasest saama iseseisev ning mõtlev inimene. Eestis seevastu käib ülikoolis kõik enam-vähem samamoodi edasi nagu põhi- ja keskkoolis. Tudengid peavad õppima palju faktilisi teadmisi ja siis need üheks kontrolltööks vormistama. Kuid sellise mudeli järgi õpitakse ainult kontrolltööks ning peale seda võidakse need teadmised unustada.\nEesti ülikoolides õpetavad valdavalt ikka needsamad nõukogude-aegsed õppejõud, kes on ise kasvanud ühiskonnas, kus kõik olid olude sunnil võrdsed. Keskenduti riigiaparaadile, mitte üksikisikule. Lääne ülikoolides ning ka ühiskonnas on seevastu kogu riigi aluseks võetud üksikinimene ning tema vajadused. See tähendab, et pööratakse rohkem tähelepanu ka üksikisiku eripärale.\nKui tõesti mõeldakse, miks ei ole neid noori peale tulemas, kes on vihased ja tahavad asju muuta, siis võiks eelkõige vaadata meie senist haridussüsteemi. See toodab süsteemi jaoks roboteid, mitte süsteemist välja mõtlevaid isikupäraseid inimesi.