Minipuhkus Lõuna-Eestis vol 3 (Cantervilla mängumaa)\nkuupäeval July 12, 2017\nPühapäeva hommikul jätkasime oma minipuhkuse teise (ja seega viimase) päevaga. Sihtpunktiks oli valitud Cantervilla Lossi Mängumaa, mille perepääsme juba juunikuus endale saime. Kuna me polnud seal kunagi varem käinud, siis oli tore minna uudistama midagi uut.\nKodulehelt saime eelinfona teada, et Cantervilla mängumaa asub samanimelise lossi kõrvalhoonetes ja välialadel. Sealses mõisaajastut käsitlevas teemapargis on palju ajastukohaseid kui ka tänapäevaseid meelelahutustegevusi lastele ja vanematele. Oma koht on mängumaal ka veepargil erinevate liuradade ja basseinidega.\nMe jõudsime kohale veidi enne avamisaega. Sellest hoolimata saime ilusti oma käepaelad peale ja ka väikse juhendamise, kust midagi leida võib ja kuhu suunas liikuma hakata. Personal oli hästi tore. Seda võib öelda terve päeva lõikes, sest kogu aeg oli keegi, kes tuli appi kui vaja, julgustas mõnda atraktsiooni proovima või juhendas, kui midagi üles ei leidnud.\nMeil oli välja vaadatud ka nimekiri atraktsioonidest, mis mängumaal on. Tahtsime kõik punktid läbi ikka käia, seega vaatasime nimekirja alusel, kuhu veel minema peaks. Toon välja need atraktsioonid, mis meile kõige enam emotsioone pakkusid.\nEsimesena läksime labürinti külastama ja emotsiooni virr-varr sai sellega alguse. Seda seetõttu, et ainult meespere sai sisse minna ja mina pidin Mareliga ukse taha jääma, sest Mareli keeldus sinna minemast (väga hüsteerilise nutuga). Korraks sain ta peaaegu nõusse, et lähme piilume korraks vähemalt, aga siis tuli üks väike poiss välja sealt ja kiitis kõvasti, et NII HIRMUS OLI! :D :D Selle peale Mareli pistis uuesti nutma ja selle poisi isa vaid vabandas :D :D Kui Priit poistega välja tuli, siis sain ma ise ka ikka minna uudistama. Marek tuli mulle veel seltsi ja juhendas, kus on kõige hirmsamad kohad, et ema südametakki ei saaks.\nJärgmine paanikaatakk tabas Marekut „Viikingu laeva“ peal. Nägi välja selline süütu kiigeke, aga saime kinnitust, et ei ole meis kelleski seda tivoli soont. Välja arvatud Marelil, kes seekord kriiskas rõõmust ja oleks tahtnud veel korra minna kõikuma :D. Selle paanikahood õnneks lõppesid.\nPeale seda, kui Marekut tabas pettumus, et akuautode jaoks on ta liiga suur ja kartide jaoks liiga väike, oli vaja kiirelt tuju tõsta. Lubasin siis ta Wii majja mängima. Aga see ei tõstnud ta tuju (ta vaid korra vaatas neid mänge), vaid hoopis miski, mis selles majas veel oli. Seal oli sepahaamer ja said sellega virutada, et näha kui kõrgele pall lendab. Ta käis selles majas vist oma kümme korda erinevate atraktsioonide vahel ja lõpuks sai palli eelviimasele tasemele.\nOma rallisõiduisu saime me kõik maandatud põrkeautode rajal. Väga meeldis, et ei olnud niisama üksteise otsa sõitmine (see kusjuures on seal keelatud), vaid ikka oli linnaku moodi rada, mida mööda sõita. Kahe kaupa saime sõita. Alguses Mareli ja Marek omavahel ja siis meie Priiduga (Margus oli Priidul kõrvalistujaks). Siiski Marekul jäi hingele, et ta kardi jaoks liiga väike oli. Lubas kahe aasta pärast tagasi minna ja siis see õige sõidukogemus kätte saada.\nKui vee äärde jõudsime, siis saatsime Marguse Priidu juhendamisel lõunaund magama. Meie suuremate lastega möllasime kogu selle aja veepargis mõnuga. Marek lasi vist oma 30 korda tuubiga mööda liurada alla. Lasi alla ja jälle kiiresti üles. Ja nii järjepidevalt. Mareli nii usin polnud, sest ta ei jaksanud seda tuubi üles tassida nii palju. Mina ise lasin ühe korra, aga see oli tõesti üliäge!\nMe Mareliga kükitasime basseinis, kuni Marek tuubitamisest väsis. Mis sellest, et veetemperatuur oli 15 kraadi. Kui Marek tuubisõiduga lõpu tegi, tuli ka meie juurde, et koos teisi liumägesid proovida. Oi, need olid lahedad. Kiljusin nagu väike plika, aga väga lahe oli ikkagi :D Marek muidugi kaifis neid radu koos minuga. Mareli loobus peale ühe raja katsetamist ja jäi arvamusele, et suurtest liumägedest on tuubirada ainuke, mida tema tahaks kasutada. Samas nendel radadel oligi minu meelest alates 7.aastastest üksi laskmine lubatud, seega ma saan aru, miks tema jaoks see nii hirmus tundus. Aga õnneks oli ka pisematele mõeldud väikseid liumägesid, millest Mareli sai alla lasta.\nVeepargi juurde kuulusid ka paadid ja vesirattad, millega saime sõitu katsetada. Kuna olin kahe lapsega üksinda ametis, siis vesirattal käisid lapsed kordamööda (teine kaldal ootamas) ja paadisõidu võtsime kolmekesi ette. Minu oskamatu aerutamise juures on hea vist, et seljas olnud päästevestid ei pidanud oma töökohustusi sel päeval täitma :D\nPeale ujumist läksime otsima lasermängu, aga leidsime eest atraktsioonid, mis lastele hulga rohkem elevust tekitasid – saanitõmme, hobuste võidusõit ja palliralli. Saani tõmbasime kõik kordamööda. Ka lapsed proovisid mitu korda, et natukenegi suurem number välja tõmmata.\nHobuste võidusõit oli täiesti geniaalse lahendusega pallidega täpsusviske atraktsioon. Kolm viskajat said korraga mängida ja kui palli sisse said, liikus hobune sammu edasi. Selle hobune, kes sai kõige enam palle sisse, võitis ja jõudis esimesena lõppu. Me tegime mitu ringi kohe seda hobuste võidusõitu.\nPalliralli oli üldse omaette element. Tegin sellest väikse video ka. Kusjuures see oli esimene asi, mis lastele meelde tuli, kui küsisin, et mis neile kõige enam meeldis! Nii et soovitan kindlasti see üles otsida.\nHästi positiivse tagasiside sai lastelt üllatuslikult üks väike karusell. Neli puidust loomakuju, millel sai peal istuda ja see liikus sellisel väikelaste kiirusel ringiratast. Aga meie omad sõitsid sellega päris mitu korda. Võib olla suuremad nautisid seda, et Margus seda nii väga kaifis, kes teab.\nViimase tõmbenumbrina leidsime kostüümilao. Mareli tuuseldas seal ringi nagu tornaado. Proovis kübaraid, võrdles kleite, soovitas mulle üht ja teist. Marek samal ajal mängis kostüümilao kõrval oleva püstolimänguga (ma ei tea, kuidas seda nimetati, aga tegi kõva häält).\nAtraktsioone oli umbes sama palju veel, aga kõike ei suuda üles lugeda. Kõik ei pakkunud sellist emotsiooni ka. Minu jaoks oli üllatuslik see, et meeldejäävamad atraktsioonid olid sellised, millega nad väga mujal kokku pole puutunud. Muidugi meeldis neile ka batuutidel hüpata ja ronimisväljakul ronida jne, aga neid on saanud nad igalpool mujal ka teha. Cantervillas aga oli palju selliseid laste mõistes eriskummalisi atraktsioone, mida poldud varem nähtud ja pakkumist uutmoodi põnevust.\nSiiski jäid silma ka mõned asjad, mis oleks võinud olla veidi paremini või teistmoodi. Näiteks see, et ühel atraktsioonil (printsessi rongisõit) oli iste öisest kastmest/vihmast märg ja Priit sai kohe alustuseks endale märja tagumiku :D Ehk oli asi selles, et me jõudsime tõesti vara ja veel polnud töötaja jõudnud ära kuivatada (kell oli mõned minutid peale avamisaega).\nTeine asi, mis mind natuke häiris, oli basseinide vesi. Minu meelest oli see sama järve vesi, mille kõrval veepark asus. Ühtpidi oli hea, et polnud selline tüüpiline kloorine vesi, aga olles liivasel alal, siis oli põhjas omajagu liiva ka (pluss veidi kollakas veevärv), nii et basseinivee puhtuse friigid ilmselt sinna vette ei roniks.\nKokkuvõttes oli meil üks väga tore päev! Cantervilla mängumaa meeldis meile eelkõige selle poolest, et lisaks sellistele tavalistele atraktsioonidele oli väga palju uudset, mis lapsi köitis ning on väga lahe veepargi osa. Olenemata mõningate atraktsioonide päevinäinud välimusest (mida tegelikult iga aastaga vaikselt välja vahetatakse uute vastu), sai sealt mängumaalt korraliku elamuse. Aeg lendas kui linnutiivul ja sinna minnes soovitan korralik viis tundi endale varuda, kui plaanis end märjaks ka teha!\nLisaks heale emotsioonile on ka piletihinnad täitsa normaalsed. Veel enam -täiskasvanule, kes ise lapsemeelselt pole valmis atraktsioonidel turnima, on võimalik osta odavam pilet, mitte ei pea täishinda maksma, nagu enamustes kohtades.\nJa nagu ikka. Selliste kogemuste korral tahan ka teile pakkuda võimalust minna koha peale üle kaema ja enda arvamust kujundada. Loosimisele läheb üks perepääse Cantervilla lossi mängumaale! Jälgi mu facebooki, sest loos läheb üles juba lähimate tundide jooksul.\nRiina July 12, 2017 at 8:18 PM\nVabandage, tütarlaps, te olete na lahjaks jäänud :)\nAitäh hea ülevaate eest, me siin just mõtlemegi, kuhu lastega minna... Praeguste ilmadega muidugi istukski teki all.\nMaris July 12, 2017 at 8:27 PM\nMa tänan (eriti selle tütarlapse eest :D) :)\nEelistada tasuks minekul kindlasti ilma, kus veeatraktsioonid ka kasutamist leiaksid. Meil oli veidi jahe veetemperatuur, aga me sellised imelikud, et külma vett ei karda :D\nPraegu muidu 16. juulini on eriti soodsad hinnad seal, nii et tasub sõit ette võtta küll ;)\nAnonymous July 12, 2017 at 10:34 PM\nVabandust, kui ma õelalt kõlan, aga kuidas on võimalik, et tervise- ja trenniblogija(=justkui terviseteadlik inimene) laseb oma lastel nii märkimisväärselt ülekaaluline olla ja midagi ette ei võta? Väga nõme on selline kommentaar jätta, aga no ma olen sellele su blogi lugedes korduvalt mõelnud. Sellest lapseea paksusest ju ei "kasvata välja", see on probleem terveks eluks.\nMaris July 13, 2017 at 8:42 AM\nMa mõtlesin pikalt kas seda kommentaari üldse läbi lasta, sest ma olen siia kirjutanud, et ma seda enam ei tee. AGA tundub, et sa oled lugenud siin pisteliselt, sest olen kirjutanud laste kaaluteemal küll. Aga las ma siis kirjutan sulle uuesti.\nMe tegeleme laste kaaluga! Kindlasti pole siin seda, et võeta midagi ette. Oleme käinud endokrinoloogi juures ja tema poolsete sõnade järgi tulebki lastel kaalu hoida, mitte alandada ja seda me ka teeme. Jah, Marelil on olnud viimase poole aastaga mingi arusaamatu kaaluspurt, aga Mareku puhul ei luba ma kellelgi öelda, et ta pole vaeva näinud! Ta edusammud on nii suured, et ausalt väga kurb on lugeda kommentaari, et ta midagi ette pole võetud. See on sama hea, kui öelda 100kg alla võtnud (aga jätkuvalt ülekaalus) inimesele, et ta on paks, rõve laiskur, kes ei viitsi oma kaalu suhtes midagi ette võtta.\nNii et ütlen siis viimast korda - laste kaal pole kindlasti midagi, millega me ei tegele! See on neil geenides - ja see on endokrinoloogi diagnoos, mitte minu vabandus! Me tegeleme sellega igapäevaselt! Sa ei kujuta ette, kui palju ma pean iga päev seletama, miks nad ei saa magusat, nagu paljud teised igapäevaselt. Miks me joome vett, mitte mahla jne jne. See on igapäevane võitlus ja kui keegi teadmatu tuleb ja ütleb, et me ei pööra sellele tähelepanu, siis ausalt, ajab nutma...\nÜhesõnaga sain jälle kinnitust, et ma pean laste teemal kirjutamise kõrvale jätma, sest nemad oma pingutuste juures ei ole ära teeninud ühtki negatiivset sõna!\nPS! Ära loe seda teksti, kui sõimu, vaid kurva ema mõtteavaldust...\nMa tõesti pole lugenud su blogi järjepidevalt, tunnistan. Samas see polnud tõesti pahatahtlik kommentaar, olen ise lapsest saati ülekaalus ja siiani vaevlen kaaluprobmeemidega - ja usun, et mul oleks kordi kergem kui ema oleks keelanud krõpsude söömise jne, aidanud sportida ja käitunud nagu Sina. Vabandan veelkord. Kõike head teie perele!\nMaris July 13, 2017 at 12:13 PM\nEks ma tean ju, et tagamaid teadmata võime me asju valesti hinnata.\nVabandus vastuvõetud :)


BSI - Balti Soojus Inspektor - Termograafia | Termografeerimine | Termograafia Tallinnas\nTavaline kaamera töötab nähtava valguse lainepikkustel. Kui kaamera projekteeritakse töötama infrapunase kiirguse (soojuskiirguse) lainepikkustel, saadakse infrapunakaamera. Infrapunakaamera e. soojuskaamera abil on võimalik saada objektist soojuspilt e infrapunapilt.\nInfrapunakaamera tuntuimad kasutusvaldkonnad on päästeoperatsioonid, turvamine ja militaaroperatsioonid. Soojust ei ole võimalik peita ning seetõttu võimaldab soojuskaamera avastada otsitava objekti või inimese kiiresti ja kauge maa tagant.\nInfrapunakaamera on kasutusel ka mitmeks muuks otstarbeks. Liigne soojus viitab mitmel pool potentsiaalsele probleemile. Soojuskaamera võimaldab avastada näiteks soojalekkeid ehitistes ja soojustrassides, ülekuumenenud kontakte ja isolaatoreid elektrivõrkudes, liigselt kulunud või valesti paigaldatud seadmeid tööstuses.\nTermograafia (termopildistamine) on suhteliselt odav meetod, kuna ei eelda piirete avamist või seadmete demonteerimist.\nTermograafia annab kogu hoone piirete soojapidavusest komplekse pildi. Termograafia abil toodetud pildilt on võimalik "näha" soojavoogu läbi vundamentide, seinte, uste jne. Seega saab koostada ka optimaalse soojustamisprojekti.\nTermograafilisi mõõtmisi teostame firma Flir Systems kaameraga Therma CAM tm E45


Gerly kokkab...: 2011\nMinu uus armastus. Mahlane, maitsev ja suussulav. See on kindlasti üks küpsetis, mida iga inimene oma elu jooksul maitsma peaks.\nKuna ma ei ole eriline pähklitega küpsetiste fänn, jätsin mina pähklid keeksi panemata.\nKõige maitsvam on see keeks leigena, kõrvale külm piim. Lihtsalt jumalik:)\n75 g rummi või burbooni viskit\nSega rosinad ja rumm väikeses kausis ning lase veidi paisuda.\nSega keskmise suurusega kausis jahu, küpsetuspulber, sooda ja sool. Sega suures kausis sulavõi ja suhkur. Lisa ükshaaval kloppides munad, seejärel püreestatud banaanid. Lisa puulusikaga segades rummised rosinad ja vanilliekstrakt. Lisa jaokaupa kuivainesegu, iga kord hoolega segades.\nKalla tainas 23x13x7cm võitatud ja jahuga ülepuistatud või küpsetuspaberiga vooderdatud keeksivormi ning küpseta 170 kraadise ahju keskosas 60-75 minutit, kuni koogi keskele torgatud puutikk kuivaks jääb.\nPostitanud Gerly kell 10:02 Kommentaare ei ole:\nTihti on inimestel probleem, mida kõigi oma rabarberitega suvel peale hakata. Siin üks ülilihtne võimalus. Keeksi meenutava põhjaga maitsev rabarberikook.\nAntud kogus on 24 cm läbimõõduga koogivormile\n0,5 liitrit rabarberitükke\nHõõru toasoe või suhkruga. Lisa muna, hõõru veel ning sega hulka jahu ja küpsetuspulbri segu. Suru pehme tainas võiga määritud 24 cm läbimõõduga koogivormi põhja. Haki rabarberid ja puista neile 2 sl suhkrut. Vala rabarberid tainale ning soovi korral lisa veel suhkrut. Vispelda muna 2 sl suhkruga, lisa hapukoor ja vala segu rabarberitele. Küpseta 180 kraadises ahjus ligikaudu 45 minutit.\nRetsepti leidsin: AS Ajakirjade Kirjastuse "OmaMaitse retseptiraamatust".\nPostitanud Gerly kell 02:30 Kommentaare ei ole:\nMunanuudlid lõhe ja sinihallitusjuustukastega\nOlen munanuudlitest vaimustusse sattunud, tõsiselt maitsvad ja mis kõige tähtsam, väga lihtsalt ja kiirelt valmivad. Kes ikka suvel pikalt pliidi taga vaaritada sooviks, kuid maitsvaid roogi sööks ju ikkagi hea meelega. Siin üks väga lihtne, kiirelt valmiv ja maitsev roog, mis maitseb kogu perele.\nAntud kogus on 3-4 inimesele\n2 pk (a`95 g) Rollton kanamaitselisi kiirnuudleid\n50 g Royal Blue sinihallitusjuustu\n2 dl 3,5% piima\nKeeda lõhefilee soolases vees pehmeks ning tükelda. Tee nuudlid pakendil oleva juhise järgi, maitsesta vastavalt soovile. Tükelda sinihallitusjuust pisikesteks tükkideks ning pane koos piimaga pannile, keeda madalal kuumusel, kuni juust on sulanud. Sega kõik asjad omavahel ning maitsesta soovi korral soolaga.\nPostitanud Gerly kell 02:20 Kommentaare ei ole:\nRetseptikogu kalaroad, pastad


Filipiinid – maailma kõige õnnelikuma rahvaga maa - Tilk!\njaanuar 5, 2018 - reisimine\nFilipiinid – maailma kõige õnnelikuma rahvaga maa\nPildil: paremal Allan Liht\nAasia riikidest kõige läänelikum ja üle 7000 eriilmelise saarega Filipiinid on tuntud oma loodusliku ilu ning kohalike sõbralikkuse poolest. Selles kauges ja eksootilises Vaikse ookeani lääneosas paiknevas saareriigis asuvad fantastilised korallrifid ning suur ja rikkaliku elustikuga veealune maailm, mille asukad on kujutatud ka paljudel kohalikel rahatähtedel. Sellele lisaks veel hea toit, odav transport ja korralike tingimustega majutus, lihtne suhtluskeel ja külalislahkus, palju imekauneid ja erinevaid randasid, alati soe kliima, imelised rahvuspargid ja looduskaitsealad, mäed, vulkaanid ja maa-alused jõed, koloniaalaja arhitektuur ning vilka ööeluga kirevad linnad.\nOma kogemusi ja elamusi jagas meile sel korral Allan Liht, kes 2009-2016 aastatel talvitus koos perega Filipiinidel Luzoni saare idarannikul, Camarines Norte provintsis Bagasbasis, mis on provintsi pealinnast Daetist nelja kilomeetri kaugusel asuv kuurort. Allan toimetas seal kohalikus lohesurfi koolis ja koolitas huvilisi Filipiinide troopilistel lainetel surfima.\nMis iseloomustab kõige ehedmalt kohalikku filipiinlast ja filipiini pere?\nFilipiinod on väga lahked ja rõõmsameelsed inimesed, öeldakse, et nad on maailma kõige õnnelikumad inimesed. Külastaja jaoks on seal enamjaolt väga meeldiv ja turvaline. Riigis on riigikeelena kasutusel ka inglise keel, mida räägivad enamus kohalikke, sealhulgas lapsed. Pered on neil suured ja pereliikmed hoiavad väga kokku. Tihti saadakse lapsi juba teismeeas ja siis vanavanemad kasvatavad lapsi ja emad-isad teevad oma tegemisi, näiteks käivad mujal tööl (ka välismaal). Filipiinod on suured karaokehullud, on täiesti normaalne vaatepilt kui perekond läheb õhtul välja sööma, tellitakse söögid ja joogid ning söögi vahele lauldakse kümme laulu.\nKas on mingeid erilisi uskumusi või tabusid, mida oleks hea külalisel teada?\nErilisi tabusi ei kohanud, usk on neil aga päris tähtsal kohal (filipiinod on katoliiklased), nad võivad tihti rääkida oma usust ja uurida vastu, mis usku on vestluspartner, neile tundub imelik, et võib ka nii olla, et keegi üldse midagi ei usu. Kirikust möödudes löövad kõik kenasti risti ette, aga samas kümmet käsku väga ei järgita. Poistel on teismeeas ümberlõikus, kes käib arstil, kes teeb seda külanõia juures, kuid kõige suurem solvang meesterahvale on see, kui talle öeldakse, et ta on ümberlõikamata. Filipiinidel on täiesti tavaline, et hambrurgerirestorani või mõne muu suvalise äri ukse peal on pumppüssiga valvur, need on lihtsalt turvamehed. Valgeid turiste kutsutakse tänaval tihtipeale “hei Americano!” või “hei Joe!”, kuid nad ei mõtle sellega midagi halba. Väikesed lapsed hüüavad külalistele pea igal nurgal “Whats your name?”\nÜks kohalik traditsiooniline roog, mida soovitan proovida on poolenisti väljahautud ja keedetud pardimuna. Selle roa nimi on balut, mis maitseb küll hästi, aga näeb jube välja. Mereannid on seal superhead ja erinevates piirkondades retseptid varieeruvad. Näiteks seal kus ma elasin kasutati toitude valmistamiseks palju kookospiima.\nMillised on sinu lemmik sihtkohad selles saareriigis?\nLisaks sellele paigale kus ise elasin (Bagasbas), meeldisid mulle väga maailma ilusaimate hulka arvatud Palawani saar, kus leidub imelisi korallriffe, mangroovimetsi ja puutumata loodust, samuti Donsol, kus saab vaalhaidega sukelduda ja Luzoni saare põhjapoolne tipp, kus on head lohesurfi tingimused. Parimad hetked on meeles ka sellest kui rentisime sadamast koos juhtidega lihtsad kalapaadid ja avastasime nii ümberkaudseid väikesaari.\nKuidas tähistatakse seal jõule ja aastavahetust?\nSeal piirkonnas kus ma elasin olid jõulud lärmakamad kui aastavahetus. Lasti rakette ja paugutajaid ning aastavahetus oli selle kõrval sootuks vaikne. Kohalikud kannavad palju kaasas tulirelvasid ja aastavahetusel tulistavad nendega ka taevasse. Filipiinidel usutakse, et ümmargused vormid sümboliseerivad järgnevaks aastaks rikkust, mistõttu panevad paljud perekonnad aastavahetuse toidulauale palju ümmargusi puuvilju. Aastavahetust tähistatakse seal nagu meilgi 31. detsembri õhtul ja seda kombekohaselt küllusliku kesköise söömaajaga, mida tuntakse kui Media Noche. Tavapärane on terve öö üleval olla, et tulevat uut aastat tähistada.\nMis on parim viis saareriigis ringiliikumiseks?\nErinevate sihtkohtade vahel on soodne liikuda ööbussidega, mida on mitmes mugavusklassis ja hinnaklassis, konditsioneeriga bussis reisides tuleb aga pikad püksid ja soojad riided kaasa võtta, sest jahutus on põhjas. Samuti lendavad saarte vahel kohalikud lennufirmad. Linnades tasub aga kindlasti sõita kohalike liinibussidega (jeepny) ja kolmerattalise motikaga (trycycle).\nMillised on sinu Filipiinide top 3 elamused?\nIlma pingereata on kõige suuremaks elamuseks olnud taifuunid, mis on üks väga võimas kogemus, kogu pakett on elamus omaette – ettevalmistused, akende kindlustamine, toiduvarumine jne, samuti lohesurf ja võimsad lained ning snorgeldamine vaalhaidega, kes on Filipiinide troopilistes rannikuvetes sagedased külalised. Vaalhaid on muideks kujutatud ka Filipiinide ühesajasel rahatähel.\nAllaniga vestles Kerttu Sarapuu, Tilk.bio blogi kaasautor, vabakutseline kirjutaja ja jurist, loodus- ja mägimatkaja, tervikliku, teadliku ja jätkusuutliku elustiili huviline.\nFilipiinid võib jagada kolmeks saarterühmaks, mille rannajoone kogupikkus on üle 36 000 kilomeetri: põhjas Luzon, mis hõlmab Manila piirkonda, see on piirkonad kus Allan perega elas; Kesk-Filipiinid ehk Visayas, keskusega Cebus ning Lõuna-Filipiinid, Mindanao ja Sulu mere saared.\nAllan on elupõline seikleja ja maailmarändur ning loodusmatkasid ja seiklusreise korraldava Seikluskliiniku üks asutaja. Seikluskliinik on välja töötanud meetodi, kuidas kroonilist “seiklushaigust” leevendada ja pakub seiklushimulistele spetsiaalseid “ravikuure” maailma vähe käidud radadel.\nPrevious Article\tKene Vernik teab hea une saladusi\nNext Article\tReisikiri: Maia Vahtramäe lemmikpaigad Londonis ja Põhja-Norras


Hansapank: säästmine on jõudmas massidesse\nMariliis Pinn • 29. jaanuar 2008\n2005. aastal oli Hansapangas 59 000 investeerimistoote omanikku, 2006. aastal kasvas nende arv kolmandiku võrra ja 2007. aastal veel kolmandiku võrra. "See näitab investeerimise laiapõhjaliseks minekut," ütles Lukas eile Hansapanga pressilõunal.\nÜks võimalus investeerida on teha endale pensioni kolmas sammas. Lukase sõnul hakkab see turg varsti stabiliseeruma, kuid kasvuperspektiivi veel on. "Alates 10 000kroonise sissetulekuga inimesed hakkavad säästmisele mõtlema," selgitas ta.\nSamas ei ole kolmandasse sambasse tehtav keskmine kuumakse kasvanud, see on jäänud umbes 600 kroonile. "Suurem pilt teeb murelikuks, sest inimeste hulk kahes sambas on erinev. Riik on disaininud nii, et kolmas sammas peaks olema vähemalt sama suur kui teine samas. Pangad peaksid mõtlema, et inimesed on küll alustanud säästmist, kuid kas need summad, mis kogutakse, vastavad ikka seatud eemärkidele," muretses Lukas.\n"Viimastel aastatel, kui tähtajaliste hoiuste intressid olid madalad, on väga kiiresti ja ootamatult populaarseks muutunud investeerimishoius. Eriti vanemate inimeste hulgas. Paljude jaoks on see esimene investeerimistoode," sõnas ta. Investeerimishoiuste arv kasvas Hansapangas 2006. aastal 14 000 hoiuselt 2007. aastaks 42 000 hoiusele.\nLukase sõnul näitab kasvanud fondide osakaal koguinvesteeringutes klientide eelistuste muutumist. "Regionaalsete fondide osakaal on vähenenud. Ka on inimesed hakanud pikaajaliselt mõtlema, sest lühiajalised lepingud ei ole kasulikud," tõi Lukas välja olulisemad muutused säästukäitumises.\nHansapanga privaatpanganduse osakonna juhataja Kristel Meose sõnul on Eesti privaatpanganduse kliendid nooremad ja riskialtimad kui globaalsed personaalpanganduse kliendid.\nMeose sõnul on Hansapanga privaatpanganduse klientidest 50% alla 45 aasta vanad ehk 10-15 aastat nooremad, kui on privaatpanganduse kliendi rahvusvaheline võrdkuju. "Alla 45aastastele kuulub 30% varadest, vanematele 70% varadest. Veerand on naised, nende osakaal on kasvanud," iseloomustas ta oma kliente. Enamik Hansapanga privaatpanganduse kliente elab Tallinnas.\n"Meie klientidel on aktsiaid rohkem kui globaalsel kliendil, sest nad on nooremad, valmis riske võtma ja majanduskeskkond on soosiv. Samas on võlainstrumentide osakaal väiksem," võrdles ta Eesti rikkaid maailma jõukatega.\nEt Hansapanga privaatpanganduse kliendiks saada, peab inimesel olema üks miljon krooni finantsvara või 45 000kroonine igakuine sissetulek. Selliseid kliente on Hansapangal 4500 ja nende varade maht on 10 miljardit krooni.\nHansapangal on ka 600 personaalse varahalduse klienti, kelle investeeritav finantsvara on üle 5 miljoni krooni. Nende varade maht on 18 miljardit krooni.


EKNi vaie Vabariigi Valitsuse korralduse peale\n4. augustil otsustasid Eesti Kirikute Nõukogu (EKN) kõigi liikmeskirikute ja -liitude juhid esitada vaide Vabariigi Valitsuse 30. juuli 2021 korralduse nr 270 peale. See korraldus käsitleb meetmeid, mis peaksid tagama COVID-19 viiruse leviku taaskordse laienemise pidurdumise.\nEKNi pöördumises toonitatakse, et avalike jumalateenistuste korraldamist ei saa põhiõiguste mõttes taandada kogunemisvabaduse realiseerimisele. „Usuvabaduse sisu ja olemus on spetsiifiline“ ning lisatakse, „õigus osaleda jumalateenistusel soovi korral anonüümselt on põhiõigus. Arusaam, et kogudus võiks hakata inimesi, kes soovivad jumalateenistusele tulla, liigitama erinevate tervisetõendite ja vaktsineerimise alusel, on vastuolus sellega, mis on kiriku ja koguduse olemus ja eesmärk.“ Samuti rõhutatakse, et „kogudused on paikadeks, kust saavad hingelist ja vaimset kindlust, abi ja tuge mitte ainult selle koguduse liikmed, vaid kõik, kes seda soovivad. Kui aga tekitatakse inimestes tunne, et kirikusse minnes võidakse hakata kontrollima tema tervisedokumente koos isikusamasusega, võib see tähendada paljude inimeste jaoks ka sellest hingetoest loobumist…“\n5. augustil toimunud EKNi esindajate kohtumisel peaminister Kaja Kallasega arutati uute piirangute rakendamist kirikutes. Valitsus otsustaski teha jumalateenistustele ja parvlaevade toitlustuskohtadele erandi ja loobuda seal nakkusohutuse kontrollimise nõudest.\nNii tohib alates 9. augustist avalikke jumalateenistusi ja usulisi talitusi läbi viia arvestusega, et pühakodades võtab neist osa kuni 50 inimest või tuleb arvestada kuni 50-protsendilise ruumitäitumuse nõudega. Nakkusohutuse kontrolli jumalateenistusest osavõtjate hulgas tegema ei pea, kuid siseruumides tuleb osavõtjate arvust sõltumata kanda maski, liikumisel ja ruumis paiknemisel arvestada hajutatust, pühakoda peab täitma desinfitseerimisnõudeid ja muid koroonaviiruse leviku tõkestamise abinõusid.\nEKB Liidu juhatus ja vanematekogu kutsuvad üles palvetama meie riigi juhtide eest, et Jumal annaks tarkust lahenduste leidmiseks ning armu me maale ja rahvale. TK


2 kassi pidamine\naeg: 31.07.2011 23:26\nKaks imearmsat kassipoega otsustasid tulla meiega elama. Tahaks teada, kuidas on lood kahe kassi pidamisega? Kas on vaja kaht liivakasti või piisab ühest? Ja kas on vaja kahte toidukaussi või piisab ühest? Või on nii, et üks ei pissi sinna, kus teine pissib, ja üks ei söö sealt, kus teine sööb?\naeg: 01.08.2011 11:33\nIkka kaks kaussi ja veekausse rohkem ja liivakaste soovitatakse kummalegi üks pluss veel üks. Kokku siis 3 :) Aga peaksite lugema eelnevaid selleteemalisi postitusi ning otsima vastavat kirjandus. Soovitusi on siin foorumis ka.\naeg: 01.08.2011 14:54\nNii ja naa...minul on 5 kassi...Wc - sid on kaks,kaks kassi on tubased,teised käivad õues ka.Kui on sundolukord,nt.vihmane ilm nagu eile ja kass teadagi vihma ei armasta,käivad nad väga edukalt kõik embas-kumbas Ws-s ainult endal on rohkem tööd sest siis tuleb kogu kastisisu vahetada aga põrandale või kuhugi mujale pole nad asju õiendanud.Söögikausse on kolm ja kaklust pole täheldanud,tõrjutust ega ilmajäämist ka...lemmiktoidu panen hästi suure vaagna peale ja süüakse seda sõbralikult koos.Veekauss asub kraanikausis ja viimane juurdetulija sai sellest teada esimesel uurimisretkel...Nii et ma arvan et reeglid kujunevad just Sinu kiisudele sobivalt ja küll Sa näed millal nad on rahul ja õnnelikud...EDU\naeg: 01.08.2011 20:18\nMeie võtsime mõned kuud tagasi Kassiabist endale 2 imearmast kassipoega,poisi ja plika.\nKuna nad on koguaeg jaganud toidukaussi ja liivakasti,siis meil on kõike üks (üks krõbinate kauss,üks toidukauss konservi/kana jaoks ja üks vee jaoks).\nJaanipäeva paiku tuli meile aga üks täiskasvanud kass.See oli täielik kaose aeg,aga tänaseks on kõik laabunud.Saavad sõbralikult kõik 3 asukat jagatud liivakasti ja toidukausse.Kahjuks pole siiani leidnud loomakese eelmist omanikku,süda ei luba kassikest aga tänavale tagasi ka enam saata...


Reguleeritava kõrgusega kirjutuslaud 2Colorido - MK Furniture\nValget värvi melamiinkattega MDF-mööbliplaadist valmistatud kirjutuslaud. Nii lauaplaadi kõrgus kui selle kaldenurk on reguleeritavad. Lauaplaadi esiservas on pliiatsihoidja. Laua jalad on metallist, kaetud valge värviga. Laua nurgad on kaitstud plastikust nurgikutega. Nii rohelised kui roosad plastikosad on komplektis kaasas.


Corrections to DROPS Children 23\nParandatud online: 17.10.2012 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nLõng: Garnstudio DROPS Karisma, 50 g / 100 m.\n250-300-350-400-450 g värv nr 64, hallikaslilla.\nParandatud online: 10.10.2012 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nParandatud online: 07.12.2018 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nUus lõngakogus: Garnstudio DROPS MERINO EXTRA FINE, 300-350-350-450-500 g värv nr 25, roosa\nParandatud online: 18.10.2019 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nUus skeem A.4 suurustel 9/10 - 11/12 aastane.\nParandatud online: 18.03.2013 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nParandatud online: 05.02.2014 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nUus skeem A-2\nParandatud online: 30.10.2012 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nKAMPSUN: Koo järgmist töö PP rida järgmiselt: 5 silmust ripskoes, 1 pr, skeemi A-1 järgmistel 224-224-256-256-288 silmusel, lõpetuseks koo 1 pr ja 5 silmust ripskoes.\nParandatud online: 13.05.2020 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nKAHANDAMISE NIPP 3: Kahanda 2 silmust mõlemal pool silmusemärkijat järgmiselt: koo kuni jääb 3 silmust enne silmusemärkijat, koo 3 ületõstmisega kokku (tõsta 1 silmus kudumata parempidise võttega, koo 2 parempidi kokku, tõsta kudumata silmus üle äsja kootud silmuse), silmusemärkija on siin, koo järgmised 3 silmust parempidi kokku.\nÕLAD JA PEA: ... Kahanda 2 silmust - loe KAHANDAMISE NIPPI 3 – mõlemal pool silmusemärkijat ...\nParandatud online: 16.04.2013 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nParandatud online: 10.01.2013 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nParandatud online: 20.09.2012 (Paberkataloogides seda parandust ei ole)\nMÜTS: ... Loo 4,5 mm ringvardale 70-74-78 s ... Kui soonik on 4-4-5 cm pikkune, võta 5,5 mm vardad ja koo ...


Kalale!, 15. detsember 2018 22:00\nMaaeluministeerium saatis kooskõlastusringile maaeluministri määruste muutmise eelnõu, mille eesmärk on muuta 2019. aastal mitme taotluse esitamine elektrooniliseks, et lihtsustada taotluste esitamist.\n„Määruse jõustumisega kasutusele võetav Põllumajanduse Registrite ja Informatsiooni Ameti (PRIA) e-teenuste keskkonnas taotlemine muudab riigisiseste ja Euroopa Merendus- ja Kalandusfondi rakenduskava (EMKF) 2014–2020 toetuste taotlemise lihtsamaks. Samuti väheneb toetuse- ja maksetaotluste menetlusaeg,“ selgitas Maaeluministeeriumi kalanduspoliitika ja välissuhete asekantsler Siim Tiidemann. „Sellise rakendusega väheneb ka vigade tegemise hulk, kuivõrd e-teenuse keskkonna kaudu saadetakse probleemide ilmnemisel automaatne veateade või teade esitamata dokumentidest,“ lisas asekantsler Siim Tiidemann.\nTaotlejad, kellel e-teenuse keskkonnas taotlemiseks vajalikke infosüsteeme ei ole, saavad taotluse esitada PRIA piirkondlikes teenindusbüroodes, kus PRIA töötajad vajadusel andmete sisestamisel abistavad.\nKalanduse meetmete e-teenuste arendamiseks on EMKF tehnilisest abist planeeritud 145 250 eurot. EMKF IV prioriteedi meetmete e-teenuste täisfunktsionaalse lahenduse arendamiseks on kasutada 356 598 eurot struktuurifondide vahenditest.\nEelnõu kohaselt on PRIA e-teenuste keskkonna kaudu taotlemisele üleminek kavandatud 1. märtsiks 2019.\nMääruse eelnõuga muudetakse järgmisi määrusi:\n28. juuli 2016. a määrus nr 48 „Algatusrühma koostöötegevused”;\n25. novembri 2015. a määrus nr 19 „Kalanduspiirkonna kohaliku arengu strateegia rakendamine”;\n30. aprilli 2015. a määrus nr 54 „Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja koolitustoetus”;\n26. mai 2015. a määrus nr 62 „Kalapüügi- või vesiviljelustoodete tootja või töötleja praktikatoetus”;\n21. märtsi 2016. a määrus nr 18 „Tootmis- ja turustamiskavade toetus”.\nMaaeluministri määruste muutmise eelnõu eelnõude infosüsteemis


ET esitas täna sidemetile tervikliku auditi - Äripäev\nET esitas täna sidemetile tervikliku auditi\n29. november 2001, 10:56\nViktoria Korpan 29. november 2001, 10:56\nSideamet sai ASilt Eesti Telefon tervikliku auditeeritud aruande kuluarvestuse kohta, teatas sideamet.\nTäna hommikul kell 9.00 esitas AS Eesti Telefon sideametile tervikliku teksti kuluarvestuse auditist, mis on koostatud audiitorfirma Deloitte Touché poolt. Esialgsel hinnangul vastab ASi Eesti Telefon poolt esitatud kuluarvestuse auditeeritud aruanne täielikult seaduse nõuetele.\nSideamet planeerib anda audiitori järeldustel baseeruva hinnangu ASi Eesti Telefon kuluarvestuse kohta kahe nädala pärast.\nAS Eesti Telefon esitas 18. septembril sideametile audiitorfirma Deloitte Touche auditeeritud aruande. Sideamet, analüüsinud aruannet, jõudis otsusele, et Eesti Telefoni esitatud auditeeritud aruanne ei vasta esitatud nõuetele. Auditeeritud aruandes peab olema teenuste loetelu koos kulukomponentidega. See tähendab, et AS Eesti Telefon oleks pidanud esitama kulukomponentide arvsuurused iga telekommunikatsiooniteenuse kohta ja need oleks pidanud olema toodud telekommunikatsioonivõrgu nende osade lõikes, mille kaudu konkreetset teenust osutatakse.


Tõnis Erilaiu lehesaba | Kuidas ülikool Tartu, Tallinna ja Pärnu vahet rändas | Ajalugu\nTõnis Erilaid, 25. oktoober 2019, 00:15\nRootsi kuningal Gustav II Adolfil oli 30. juunil 1932 kahtlemata palju tähtsamaid mõtteid peas – tuli ju nälja käes vaevlevast ja vaenlastest piiratud sõjalaagrist Nürnbergi all välja murda –, kuid ta leidis aega, et telgis põlve otsas (väike liialdus) kirjutada alla Tartu ülikooli asutamisürikule.\nEsimesed üliõpilased olid immatrikuleeritud juba aprillis. Academia Gustaviana pidulik avamine oli täna 1632. aastal (uue kalendri järgi). Teaduskondi oli neli: filosoofia-, õigus-, usu- ja arstiteaduskond.\n1656. aastal pidi ülikool Tartu kapituleerudes kolima Tallinna omaaegse Mihkli kloostri ruumesse, kus juba oli 1631. aastal asutatud Tallinna gümnaasium.\nTallinna ei jäädud kauaks. Kuningas Karl XI ajal tuli ettepanek avada ülikool Pärnus. Sealt oli ju Rootsiga parem ühendus. Sealne loss ehitati kibekiiresti ümber, aga vahepeal oli ülikool jälle Tartus. Siis hakkas rektor Dimberg 1695. aastal rääkima Pärnu kasust ning nelja aasta pärast, 28. augustil 1699 avati suure pidulikkusega ülikool seal.\nParaku püsiti Pärnus vaid 11 aastat. Sealse akadeemilise tegevuse katkestasid Vene väed. Peeter I oli küll lubanud, et ülikool jääb Pärnusse, kui leitakse slaavi keeli õpetav professor.\nJärgnesid aastakümned, kus kas kembeldi Tartu ja Pärnu vahel või valitses hoopis vaikus. Alles 1802. aastal avati saksakeelne keiserlik Dorpati ülikool ikkagi Tartus.


OSCE Astana tippkohtumine kui verstapost | Välisministeeriumi blogi\nNovember 30, 2010 by Välisministeerium\n2010. aasta läheb euro-atlantilise julgeolekuruumi ajalukku tippkohtumiste aastana – 19.-20. novembril toimus Lissabonis NATO tippkohtumine ning 1.-2. detsembril OSCE eesistuja Kasahstani pealinnas Astanas OSCE tippkohtumine. See on läbi aegade organisatsiooni seitsmes tippkohtumine ja esimene 56 liikmesriigi riigipea ja valitsusjuhi kohtumine Kesk-Aasias. Erilisust lisab kohtumisele ka see, et just käesoleval aastal täitub 35 aastat Helsinki lõppakti sõlmimisest ja 20 aastat Uue Euroopa harta allkirjastamisest Pariisis aga ka Kopenhaageni dokumendi vastuvõtmisest veel omaaegsel CSCE inimmõõtme konverentsil – mis kõik on tänase OSCE vundamendiks. Iga tippkohtumine on olnud omamoodi verstapostiks organisatsiooni ajaloos ja mõjutanud arenguid nii organisatsiooni liikmesriikides kui ka euro-atlantilises ja Euraasia julgeolekuruumis tervikuna. Organisatsioon on püüdnud astuda ühte sammu üldiste julgeolekupoliitiliste arengutega ja vastata julgeolekualastele väljakutsetele. Milliseks verstapostiks kujuneb Astana tippkohtumine, näeme peagi.\nEttevalmistused tippkohtumiseks on toimunud kuid. Viimaste nädalate jooksul on OSCE peakorteris Viinis ja Astanas jätkunud töö hiliste õhtutundideni selle nimel, et tippkohtumine ei jääks pelgalt tippjuhtide nö perepildiks keset steppi, vaid et sellel oleksid konkreetsed tulemused.\nTippkohtumisele on eelnenud kolm ettevalmistavat temaatilist ülevaatekonverentsi. Esimesel ja kolmandal konverentsil keskenduti inimõigustele ja põhivabadustele, teisel poliitilis-sõjalisele ning keskkonna- ja majandusküsimustele. Käsitletud teemad puudutavad rohkem või vähem iga OSCE regiooni inimest ja tema igapäeva. Selleks, et teemakäsitlused oleksid kõikehõlmavad ning probleemide lahendamisel tekiks sünergia poliitiliste otsustajate, ametnike ja kodanikualgatuslike organisatsioonide vahel, on konverentsidele kaasatud ka valitsusväliste organisatsioonide esindajad. Samaaegselt vertikaalne ja horisontaalne lähenemine tänaste probleemide lahendamisel ja homsete ennetamisel on üks OSCE tugevusi, mis ilmestab organisatsiooni laiapindset lähenemist julgeolekule.\nOotused OSCE tippkohtumise osas on erinevad – on riike, kes söandavad oodata tippkohtumiselt avanguid. On neid, kes loodavad sellelt uut impulssi OSCE julgeolekuruumi parandamiseks ning seniste probleemide lahendamisele kaasa aitamist ja on neid, kelle eesmärgid piirduvad sellega, et tippkohtumine Kesk-Aasias aset leiab ning sellega regioonile laiemat tähelepanu toob.\nOSCE tegutseb konsensuspõhimõttel. 56 riigi vahel üksmeelt leida moel, kus kõik osapooled tunneksid olevat midagi saavutanud on kunst, mis nõuab nõtket juhtimist ja riikide tavapärasest suuremat valmisolekut kokkulepetele jõuda. Sõltumata riikide huvidest on pingutuste eesmärk aidata kaasa julgeolekuruumi loomisele, kus jõu kasutamine või sellega ähvardamine on mõeldamatu. Julgeolekumaastiku parendamiseks ei ole vaja sõlmida uusi lepinguid või luua uusi raamistikke, vaid vaja on taastada omavaheline usaldus, suhtuda tõsiselt võetud kohustustesse ja kokkulepetesse ning kasutada olemasolevaid institutsionaalseid „tööriistu“ tulemuslikult. Kas kohtumisel antakse mandaat ja tõuge OSCE senise tegevuse tõhustamiseks sõltub riikide tahtest.\nNagu on tõdenud president Lennart Meri oma kõnes OSCE eelkäija CSCE foorumi välisministrite konverentsil 25.03.1992 Helsingis, on meile suurriikidest teravamalt selge lihtne tõde: julgeolek, rahvusvaheline õigus ja demokraatia on niisama jagamatud, nagu on jagamatu Euroopa. Sellest põhimõttest kantuna ja lootuses, et eesoleva tippkohtumise tulemusel paraneb julgeolekukeskkond kogu OSCE regioonis Vancouverist Vladivastokini, vaatame ka Astana poole.


 Laosolevad enne (33)\n0,16kg - 12kg\nPlastpost kahepoolse jalatoega 0,75m, roheline\nPlastpost AKO ühepoolse jalatoega fiiberkiuga 1,05m\nPlastpost AKO ühepoolse jalatoega, tugevdatud fiiberkiuga, valge, üldpikkus 1,05m, metallotsiku pikkus 0,15m. Pakis on 5 tükki, mis on indikatiivne. Toodud hind on ühe posti hind.\nTavahind 1,29 € Hind 1,19 €\nPlastpost ühepoolse jalatoega 1,05m\nPlastpost pikkusega 0,9 m,(üldpikkus metallotsikuga 1,05 m), 9 isolaatorit, ühepoolse jalatoega, värvus valge. Pakis on 10 tükki, mis on indikatiivne. Toodud hind on ühe posti hind.\nPlastpost ühepoolse jalatoega roheline 1,05m\nPlastpost pikkusega 0,9 m, (üldpikkus metallotsikuga 1,05m), 9 isolaatorit, ühepoolse jatoega, värvus roheline. Pakis on 10 tükki, mis on indikatiivne. Toodud hind on ühe posti hind.\nPlastpost AKO Basic kahepoolse jalatoega 1,05m\nPlastpost pikkusega 1,05 m, (ilma metallvaiata 0,88 m), tugevdatud fiiberkiuga, 8 isolaatorit, kahepoolse jalatoega, värvus valge. Hind on 1 posti kohta (pakis on 5 tükki).\nPlastpost kahepoolse jalatoega fiiberkiuga 1,05m\nPlastpost pikkusega 0,9 m,(üldpikkus metallotsikuga 1,05 m), tugevdatud, fiiberkiuga, 10 isolaatorit, kahepoolse jalatoega, värvus valge. Pakis on 10 tükki, mis on indikatiivne. Toodud hind on ühe posti hind.\nTavahind 2,45 € Hind 2,25 €\nPlastpost kahepoolse jalatoe ja fiiberkiuga 1,54m\nPlastpost pikkusega 1,35 m (üldpikkus metallotsikuga 1,54 m), tugevdatud fiiberkiuga, 14 isolaatorit, kahepoolse jalatoega, värvus valge. Pakis on 10 tükki. Toodud hind on ühe posti hind.\nPlastpost AKO Classic kahepoolse jalatoega 1,56m\nPlastpost pikkusega 1,56 m, (ilma metallvaiata 1,35 m), 11 isolaatorit, kahepoolse jalatoega, värvus valge. Pakis on 5 tükki, hind 1 tk kohta.\nPlastpost AKO Classic kahepoolse jalatoega, roheline 1,56m\nPlastpost pikkusega 1,56 m, (ilma metallvaiata 1,35 m), 11 isolaatorit, kahepoolse jalatoega, värvus roheline. Pakis on 5 tükki, hind 1 tk kohta.\nPlastpost AKO Classic kahepoolse jalatoega sinine 1,56m\nPlastpost AKO Classic pikkusega 1,56 m, (ilma metallvaiata 1,35 m), tugevdatud konstruktsioon, 11 isolaatorit, kahepoolse jalatoega, värvus sinine. Sinise värvuse tõttu on hästi nähtav metsloomadele. Pakis on 5...\nPlastpost AKO Classic kahepoolse jalatoega roosa 1,56m\nPlastpost pikkusega 1,56 m, (ilma metallvaiata 1,35 m), tugevdatud konstruktsioon, 11 isolaatorit, kahepoolse jalatoega, värvus roosa. Pakis on 5 tükki, hind on 1 tk kohta.\nTaaskasutatud plastikust post 45x1500mm\nTaaskasutatud plastikust post elektrikarjuse tara ehituseks mõõtudega 45 x 1500mm, ümmargune. Ots teritatud hõlbustamaks plastikposti paigaldust.\nArmatuurteras post 12x1500mm\nArmatuurteras post 12 x 1500 mm elektrikarjuse tara ehituseks\nArmatuurteras post 12x1800mm\nArmatuurteras post 12 x 1800 mm elektrikarjuse tara ehituseks\nPruun teraspost tipuisolaatoriga 1,05m\nTeraspost tipuisolaatoriga, pikkusega 0,85 m,(üldpikkus 1,05m), ovaalne 11x5mm, värvus pruun. Pakis on 30 tükki, mis on indikatiivne. Toodud hind on ühe posti hind.\nFiiberpost pikkusega 1,35m,(üldpikkusega 1,60m), ümar d=10mm, ilma isolaatoriteta, ilma jalatoeta. Pakis on 25 tükki, mis on indikatiivne. Toodud hind on ühe posti hind.\nFiiberpost jalatoega 1,15m\nFiiberpost pikkusega 0,95 m,(üldpikkus 1,15m), ümar d=10mm, ilma isolaatoriteta, ühepoolse jalatoega. Pakis on 25 tükki, mis on indikatiivne. Toodud hind on ühe posti hind.\nFiiberpost pikkusega 1,35m,(üldpikkusega 1,60m), ümar d=10mm, ilma isolaatoriteta, ühepoolse jalatoega. Pakis on 25 tükki, mis on indikatiivne. Toodud hind on ühe posti hind.\nKollane fiiberpost Classic kahe isolaatoriga 1,10m\nFiiberpost pikkusega 1,1 m, ovaalne, otsa ja nihutatava isolaatoriga, ühepoolse jalatoega, värvus kollane. Piik on tehtud fiiberplastikust.\nMetallist nurgapost Multi 1,20m\nMetallist nurgapost Multi, üldpikkus 1,2 m, kasutatakse elektrikarjuse tara nurkades või lõpupostina, postile annab kinnitada kerimispoolid vastava vaheklambri abil.\nMetallist nurgapost Multi 1,65m\nMetallist nurgapost Multi, üldpikkus 1,65 m, kasutatakse elektrikarjuse tara nurkades või lõpupostina, postile annab kinnitada kerimispoolid vastava vaheklambri abil.\nPuitpost immutatud 60x1500mm HC4\nPuitpost elektrikarjuse tara ehituseks mõõtudega 60 x 1500 mm, ümmargune, ots teritatud hõlbustamaks puitposti paigaldust, immutatud Tanalith E või Celcure C4 immutusainega, immutusklass HC4.\nPuitpost immutatud 60x1650mm HC4\nImmutatud puitpost elektrikarjuse tara ehituseks mõõtudega 60 x 1650 mm.\nPuitpost immutatud 60x1800mm HC4\nPuitpost elektrikarjuse tara ehituseks mõõtudega 60 x 1800 mm, ümmargune, ots teritatud hõlbustamaks puitposti paigaldust, immutatud Tanalith E või Celcure C4 immutusainega, immutusklass HC4.\nPuitpost immutatud 80x2000mm HC4\nPuitpost elektrikarjuse tara ehituseks mõõtudega 80 x 2000 mm, ümmargune, ots teritatud hõlbustamaks puitposti paigaldust, immutatud Tanalith E või Celcure C4 immutusainega, immutusklass HC4.\nPuitpost immutatud 85x1800mm HC4\nPuitpost elektrikarjuse tara ehituseks mõõtudega 85 x 1800 mm, ümmargune, ots teritatud hõlbustamaks puitposti paigaldust, immutatud Tanalith E või Celcure C4 immutusainega, immutusklass HC4.\nPuitpost immutatud 100x1800mm HC4\nPuitpost elektrikarjuse tara ehituseks mõõtudega 100 x 1800 mm, ümmargune, ots teritatud hõlbustamaks puitposti paigaldust, immutatud Tanalith E või Celcure C4 immutusainega, immutusklass HC4.\nPuitpost immutatud 100x2000mm HC4\nPuitpost elektrikarjuse tara ehituseks mõõtudega 100 x 2000 mm, ümmargune, ots teritatud hõlbustamaks puitposti paigaldust, immutatud Tanalith E või Celcure C4 immutusainega, immutusklass HC4.\nPuitpost immutatud 100x2100mm HC4\nPuitpost elektrikarjuse tara ehituseks mõõtudega 100 x 2100 mm\nHind 41,95 €\nMaapuur Ø 70mm\nMaapuur Ø 70 mm : • ideaalne abiline tara ehitusel postide paigaldamiseks • kiire ning tõhus töövahend, et luua paraja suuruse ja sügavusega augud postide paigaldamiseks\nMaapuur Ø 90mm\nLisainfo: läbimõõt Ø 90 mm ideaalne abiline tara ehitusel postide paigaldamiseks kiire ning tõhus töövahend, et luua paraja suuruse ja sügavusega augud postide paigaldamiseks tootja AKO Agrartechnik GmbH,...\nPosti haamer/rammija 100mm\nPosti haamer/rammija kuni 100mm\nVasar GEKO 1,5kg\nPea kaal 1500 g, pikkus 262 mm . Haamril on termoplastilise kummiga kaetud ergonoomiline käepide. Soontega käepide tagab kindla haarduvuse ka märgade ja libedate kätega. Termoplastne kummist käepide on...\nVasar GEKO 2kg\nPea kaal 2 kg, pikkus 285 mm . Haamril on termoplastilise kummiga kaetud ergonoomiline käepide. Soontega käepide tagab kindla haarduvuse ka märgade ja libedate kätega. Termoplastne kummist käepide on kerge,...\nPaigaldusabinõu puitpostile Ø65mm\nPaigaldusabinõu puitpostile Ø 65mm. Ideaalne abilinõu postiotste kaitseks postide maasse löömisel.\nPaigaldusabinõu puitpostile Ø85mm\nPaigaldusabinõu puitpostile Ø 85 mm. Ideaalne abilinõu postide otsa kaitseks maasse löömisel.\nHind 18,55 €\nVasar GEKO 3kg\nPea kaal 3 kg, pikkus 280 mm . Haamril on termoplastilise kummiga kaetud ergonoomiline käepide. Soontega käepide tagab kindla haarduvuse ka märgade ja libedate kätega. Termoplastne kummist käepide on kerge,...


TRAAGILINE NARKOSÕLTUVUS: poeg kägistas isa ja üritas tema surnukehaga vahekorda astuda\nDannar Leitmaa, Viljar Voog, 30. mai 2019 21:20\nPolitseinikud leidsid surnud isa elutoast, tal olid jalas ainult sokid. Fotolavastus.Foto: Tiina Kõrtsini\n2017. aasta novembris peksis Mart isa. Perekond üritas tõsise narkoprobleemiga meest ravile saata, kuid arstid leidsid, et ta pole kellelegi ohtlik. Mullu veebruaris kägistas kanepi- ja amfetamiiniuimas Mart oma isa surnuks ning proovis laibaga vahekorda astuda.\n„Isa Hannes (69) hoidis venda väga ja kaitses teda lõpuni,“ tunnistas tapetu tütar kohtus. Aprilli viimastel päevadel sai Harju maakohtu kinniste uste taga lõpplahenduse üks eelmise aasta traagilisemaid peredraamasid. Kuna juhtum on delikaatne, siis on asjaosaliste nimed muudetud. Küll võib öelda, et tegu polnud mitte mingil juhul eluheidikute perega – eestlastest isa ja poeg pidasid koos toitlustusettevõtet, elukoht oli prestiižses linnaosas. Kuid ka see ei hoia ära meelemürkide ja vaimuhaiguse koosmõju.


Kahelrattal: Tour de Dagö\nTour de Dagö\nPrantsuse tuurist ajendatuna, võtsime sellel korral ette matka jalgratastel Hiiumaale.\nRentisime endale Citybikest kaks hübriidratast (Merida Crossway 20) ja kohvrid. Varustusest võtsime kaasa magamiskotid, ujumismadratsid, matkaköögi komplekti ja ühed riided ning ostsime uue laiema telgi (Jysk 12 EUR).\nStarti alustasime neljapäeva hommikul. Kõigepealt rattad autoga Rohuküla sadamasse ning sealt juba praamile ja Heltermaale.\nHeltermaalt keerasime kohe paremale ning võtsime läbi metsaraja suuna Kärdla peale. Ööseks oli plaanis jõuda Luidja randa. Ilm oli superilus ja tagumikud polnud veel haiged. Suhteliselt tühi ja vähese asustusega on see looduslikult kena saar. Lõunaks jõudsime Kärdlasse ning tegime Rannapaargu baaris veiselihaburgerid ja õlle. Korraliku paksu pihviga burger oli, soovitan. Õlu maitses kuumaga ka hästi ning seda kulus järgnevatel päevadel veel ohtralt.\nKärdlast saime ühelt mustikakorjajalt soovituse, kuidas jõuda otseteid Tahkuna tuletorni juurde. Päris lahe laudteega RMK rada oli. Väga mugav viis metsas sõitmiseks. Silmanurgast märkasin koguaeg, et midagi sinatab metsa all ning et mitte laudteelt sohu sõita, otsustasin seisma jääda ja kontrollida. Ja nii ta oli, mets oli paksult mustikaid täis.\nVäike peatus tehtud, käed ja näod mustikaseks ning järgmine peatus Tõrvanina rannas. Nii puhast vett ei ole mina Eestis kuskil varem näinud. Kui minna kaelani vette, siis varbad paistavad täiesti selgelt. Kuna õues oli vähemalt 28 kraadi, siis väga pikalt ei lasknud merel ennast kutsuda.\nKeha jahutatud ning teekond Tahkuna tuletorni juurde võis jätkuda. Teel üritas üks mesinale mulle suhu lennata, aga kuna suu oli kinni, siis solvununa nõelas ta mu huulde. Galojanilik imago oli tagatud.\nRonisime Tahkuna tuletorni ning imetlesime vaadet.\nLuidja ranna telkimisala meile ei sobinud. Ei olnud seal mände, kuhu alla telk päikese eest peita ning otsustasime edasi sõita. Teekond läbi pimeda metsa viis meid Palli telkimisalale. Teekond sinna head ei tõotanud, aga kohale jõudes oli tegemist väga ilusa RMK telkimisalaga, koos grillide, puhta ranna ja tualettidega. Valmistasime edale õhtusöögi ning kirusime rattaga sõidu rasket poolt.\nEsimese päeva läbisõiduks 79,33 km.\nReisi teiseks päevaks oli plaanis Kõpu poolsaare tiir. Enamuse teest sõitsime läbi metsaradu ning kruusateid. Tagumik ja Kaisal ka põlved andsid teisel päeval päris valusalt tunda. Õnneks oli kaasas Capsikami spordikreem, mis pakkus veidike leevendust. Ristna tuletorni juures sõime lõunat ning laadisime telefone.\nHiiumaal asub ka ohtsalt kaitserajatisi. Populaarsemad neist asuvad Tahkuna LKA. Meie külastasime põgusalt Kaleste kaitserajatisi. Väga pikalt seal aega ei veetnud, kuna õhkavad nad justkui halba energiat.\nKaleste RMK telkimisalal läheduses rannas käisime taas ennast ka jahutamas.\nTeiseks ööks tahtsime jõuda Külaküla randa. Kahjuks asuvad kõik RMK telkimisplatsid põhja Hiiumaal ning lõuna pool on ööbimiskoha leidmisega natukene raskem. Lõunas on ka rannad kivised ning vesi ei ole enam nii selge. Külaküla rannas meile telkida ei sobinud ning viimast jõudu kokku võttes võtsime suuna Sõrusse. Kohalikelt uurisime telkimisvõimalusi selles sadamalinnakeses ning soovitati Liivalauka randa, mis asus Sõrust 3 km lääne poole. Pakkisime matkavarustuse lahti ning tegime rannas endale õhtusöögi.\nTeise päeva läbisõiduks tuli pikad 83,9km.\nÄrkasime nagu eelmiselgi hommikul 8:30 ning otsustasime minna Sõru sadamasse hommikust sööma. Kehakinnituse käigus lugesin kohalikust Hiiumaa teatajast tuntust koguvast Hiiu Õlle Koja õllest. Villitakse seda õlut Kassaris. Niisiis oli selle päeva plaan teada. Kuna tagumik enam praktilisel tühtegi raputamist ei kannatanud, siis läbisime selle päeva kilomeetrid maanteel. Ega seal lõunas RMK radasid ja metsateid eriti ei ole ka. Peale 30km kuumuses sõitmist olime lõpuks Kassaris. Hiiu Õlle Koda ei olnud kahjuks selline, nagu olin ette kujutanud. Tegemist oli uusehitisega, mitte külakõrtsiga nagu olin lootnud. Õlu ja suitsetatud ahven maitsesid muidugi head.\nVäike jahutus Kassari rannas (mille kohta ka kahjuks kiidusõnu ei ole) ning otsustasime hakata sadamasse liikuma. Arvestasin, et võiksime jõuda 17:30 praamile. Kuna Kassari asub Heltermaast kõrgemal, siis sõit kulges päris hea tempoga. Vahepeal tankisime ennast väikses külapoes. Umbes 3 kilomeetrit enne Hetlermaad tekkis kahtlus, et äkki läheb mõni praam varem ka, kuna autosid vuras Heltermaa poole päris palju. Tempot hoides jõudsime sadamasse 15:47 ning positiivse uudisena läkski järgmine praam 7 minuti pärast.\n1,5h praamil sõitmist ja tagasi me olime. Viimasel päeval läbisime 54km.\nKokkuvõtlikult võib öelda, et Hiiumaa on ilus küll, eriti selle põhjarannik. Saar on piisavalt väike, et seal rattaga tuuritada. Autoga sõidaks selle saare mõne tunniga risti põiki läbi. Mida peab kindlasti rattamatka puhul jälgima on see, et sellel ühepäeva saarel ei ole eriti poode. Meil õnnestus näha 2 külapoodi ja mõlemad olid kui hingeõnnistus raskel hetkel.\nKäiks Hiiumaal tiheminigi, kui praam 1,5h ei sõidaks.\nPostitaja: Ragnar kell 21:51\nSildid: Hiiumaa, Matkad, rattamatk, Telkimine


Noore ettevõtja preemia otsib omanikku - Finantsuudised\nEesti kaubandus-tööstuskoda ja Swedbank ootavad noori kuni 30aastaseid (k.a) Eesti ettevõtjaid kandideerima 5000 euro suurusele noore ettevõtja preemiale. Preemia ja aasta noore ettevõtja tiitli annab president Kersti Kaljulaid üle 5. oktoobril toimuval pidulikul Eesti ettevõtlusauhindade galal.\nEelmisel aastal pälvis aasta noore ettevõtja tiitli ja preemia Taxify OÜ asutaja ja omanik Markus Villig. Tema hinnangul oli konkursil osalemine igati põhjendatud. „Noore ettevõtja preemia annab alustavale juhile enesekindlust ja tugeva tunnustuse, mis aitab tulevikus kaasa nii töötajate kui ka klientide võitmisel,“ kinnitas Villig.\nNoore ettevõtja preemia konkurss on mõeldud kuni 30aastasele (k.a) Eestis registreeritud ettevõtte omanikele ja juhtidele, kes on paistnud silma oma ettevõtte hea käekäigu kindlustamisel, oma toodete, teenuste või tehnoloogiate uuenduslikul kasutamisel ning kes juba ekspordivad või omavad ekspordipotentsiaali.\nKandideerimiseks tuleb 10. septembriks saata digitaalselt allkirjastatuna ankeet ja motivatsioonikiri e-posti aadressile [email protected] Oma kandidatuuri võivad esitada ettevõtjad ise, nende töötajad, kliendid või erialaorganisatsioonid jt. Konkursile esitatud kandidaatide hulgast valib võitja välja korraldaja organisatsioonide ja ettevõtjate esindajatest koosnev komisjon. Preemiat rahastab Swedbank Eesti AS.


Kohtuotsuse täitmine on kohtumenetluse viimane etapp. Sellega antakse hagejale, kelle kasuks on kohtuotsus tehtud, võimalus nõuda pädevalt täitevasutuselt, et ta võtaks vastaspoole poolt tasumata nõude täitmise tagamiseks kõik meetmed, milleks tal on õigus ja mis on seadusega ette nähtud.\nTäitmise nõudmise õigus tuleneb täidetava täitedokumendi või muu dokumendi olemasolust ja selle alusel väljastatud täitmisele kuuluvast dokumendist (täitemäärus).\nkinnisasja inventuur ja hindamine;\nkinnisasja müük avalikul enampakkumisel;\ntäitmine seoses äriühingu aktsiate või osadega;\nlapse üleandmise kohustuse täitmise tagamine;\ntäitmine seoses abieluvaraga.\nBulgaarias korraldavad täitedokumentide täitmist kohtutäiturid, kes võivad olla:\navalik-õiguslikud kohtutäiturid või\nEraõiguslike kohtutäiturite staatus on reguleeritud eraõigusliku kohtuliku täitemenetluse seadusega (Zakon za chastnoto sadebno izpalnenie (ZChSI)). Seaduse määratluse kohaselt on eraõiguslik kohtutäitur ametnik, kellele riik on delegeerinud ülesande täita eraõiguslikke nõudeid.\nTsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 404 kohaselt võib täitemenetlust alustada järgmistel alustel:\nres judicata kohtuotsused ja -määrused; apellatsioonikohtu otsused; täitekorraldused; kohtulikud kokkulepped; täidetavad kohtuotsused ja -määrused või eelnevalt või viivitamata täidetavaks tunnistatud kohtuotsused ja -määrused; vahekohtute otsused ja nende kinnitatud kokkulepped;\nkohtuotsused, aktid ja kohtulikud kokkulepped, mis ei ole tehtud Bulgaarias, kui need on Bulgaarias täidetavad ilma lisamenetluseta;\nkohtuotsused, aktid ja kohtulikud kokkulepped, mis ei ole tehtud Bulgaarias, ning vahekohtute otsused ja kokkulepped, mis ei ole tehtud ega kinnitatud Bulgaarias, kui need on Bulgaarias täidetavaks tunnistatud.\ntsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 404 lõikes 1 osutatud juhtudel esimese astme kohus, kes arutas asja või andis välja täitekorralduse, ja viivitamata täidetavad akti puhul kohus, kes otsuse tegi või täitekorralduse välja andis;\ntsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 404 lõigetes 2 ja 3 ettenähtud juhtudel kohus, kes on pädev andma täitmiseks luba;\nBulgaaria vahekohtutes tehtud otsuste ja vahekohtumenetlustes kinnitatud kokkulepete puhul Sofia linnakohus (Sofiyski Gradski Sad).\nTäitemääruse andmise või selle taotluse tagasilükkamise korralduse peale saab kaebuse esitada kahe nädala jooksul (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 407).\nBulgaaria õiguse kohaselt saab täitemääruse saamise taotluse esitada ka muu pool kui advokaat, sealhulgas täitmist taotlev pool või tema esindaja (kes võib olla advokaat). Täitemääruse saamise taotluse esitamiseks ei ole eraldi nõudeid kehtestatud.\nTäitekulud on sätestatud eraõigusliku täitemenetluse seaduse (ametlik väljaanne nr 35/2006) lõivude ja kulude tariife käsitlevas jaotises. Täitemääruse väljaandmise kulud katab isik, kelle kasuks täitemäärus on välja antud.\nTäitemenetluse algatamiseks peab huvitatud pool esitama avalik-õiguslikule või eraõiguslikule kohtutäiturile kirjaliku taotluse ning lisama sellele täitemääruse või muu täitedokumendi. Taotluses tuleb nimetada eelistatud täitmise viis, mida võidakse menetluse käigus muuta (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 426).\nTäitmise taotlus tuleb esitada sellele kohtutäiturile, kelle tööpiirkonnas on selle vara asukoht, mille suhtes täitemeetmed tuleb võtta, või võlgniku registrijärgne asukoht (kui täitmine puudutab nõudeid), kus asub koht, kus võlgnik on kohustatud tegutsema või tegutsemisest hoiduma, ja kus on võlgniku või võlausaldaja alaline elukoht (võlausaldaja otsustab) (kui täitmine puudutab elatise sissenõudmist).\nKohtutäitur peab võlgnikule saatma kirjaliku täitmisteate, milles tehakse ettepanek rahuldada nõue vabatahtlikult kahe nädala jooksul alates täitmisteate kättesaamise kuupäevast. Täitmisteates hoiatatakse võlgnikku, et nõude rahuldamata jätmisele järgnevad täitetoimingud. Täitmisteates tuleb täpsustada, mille suhtes aresti ja konfiskeerimist kohaldatakse, ning sellele tuleb lisada täitedokumendi koopia. Kui kohtutäitur teeb võlgnikule ettepaneku rahuldada nõue vabatahtlikult, peab ta nimetama ka kuupäeva, mil vara kohta tehakse inventuur, ja kui täitmine puudutab kinnisasja, siis saatma konfiskeerimisteate kinnisvararegistrisse.\nEraõiguslik kohtutäitur võib võlausaldajalt saadud volituste alusel võtta täitemenetluses järgmisi meetmeid: tutvuda võlgniku varalise olukorraga, otsida andmeid, esitada taotlusi dokumentide, paberite jne saamiseks, määrata kindlaks täitmise viisi ning hoida kirjeldatud asju.\nKui esialgset täitmise viisi muudetakse, peab kohtutäitur vastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklile 428 teavitama võlgnikku muudatusest kirjalikult.\nKui täitemenetluse algatamise ajal puudub registris võlgniku alaline või praegune aadress, peab rajoonikohtu kohtunik võlausaldaja esitatud hagi alusel määrama võlgnikule ad hoc esindaja (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 430).\nkinnisasjast saadav sissetulek, sealhulgas üüritulu jne;\nkaasomandisse või abieluvara hulka kuuluvad vallas- ja kinnisasjad.\nVastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklile 442 võib võlausaldaja taotleda täitmist võlgniku mis tahes eseme või nõude arvel.\nKohtutäituri kehtestatud kaitsemeetmed ja rakendatud täitemeetodid peavad olema kohustusega proportsionaalsed. Kui leitakse, et kaitsemeetmed on ebaproportsionaalsed, peab kohtutäitur lõpetama nende kohaldamise.\nTsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 444 on loetletud järgmised varad, mida ei tohi arestida (mille suhtes ei saa täitetoiminguid teha):\ntoit, mis on vajalik võlgniku ja tema pere toitmiseks kuu aja jooksul või põllumajandusettevõtjate puhul saak kuni uue saagikoristuseni või muude põllumajandustoodete puhul sellega samaväärse toiminguni;\nmasinad ja seadmed, mida võlgnik vajab oma majandus- või kutsetegevuse jätkamiseks;\nmuud esemed ja nõuded, mis on täitmise eest seadusega kaitstud.\nKui kohtutäitur teeb võlgnikule ettepaneku rahuldada nõue vabatahtlikult, peab ta nimetama ka kuupäeva, mil vara kohta tehakse inventuur, ja kui täitmine puudutab kinnisasja, siis saatma konfiskeerimisteate kinnisvararegistrisse.\nVallasasja või nõude arestimisel tehakse vara kohta inventuur.\nvõlgnik ei või alates arestimise hetkest enam nõudeid ega vara (ei kinnis- ega vallasasju) käsutada ega kriminaalkaristuse ähvardusel vara muuta, kahjustada ega hävitada. Need tagajärjed kehtivad alates kuupäevast, mil täitmisteade võla vabatahtliku tasumise kohta kätte toimetati.\nvastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 452 lõikele 1 saavad võlausaldaja või ühised võlausaldajad arestitud vallasasja või nõudeid käsutada üksnes juhul, kui ülevõtja saab tugineda asjaõigusseaduse artiklile 78. Selles on sätestatud, et igaüks, kes omandab seaduslikult vallasasja või esitajaväärtpaberid tasu eest, saab nende üle omandiõiguse ka juhul, kui ta tahtmatult omandab need muult isikult kui omanikult, välja arvatud juhul, kui vallasasja omandiõiguse üleandmiseks on nõutav notariaalakt või tehingupoolte allkirjade õigsuse notariaalne tõestamine. Sama kehtib muude vallasasjaõiguste omandamise kohta.\nKui täitetoiminguid tehakse kinnisasjaga, ei kehti üksnes need käsutustehingud, mis on tehtud pärast ennetava arestimise registreerimise kuupäeva (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 452 lõige 2).\nSeadusega ei ole nende meetmete kehtivusaega ette nähtud. Nende eesmärk on rahuldada võlausaldaja nõue ehk seega kehtivad need seni, kuni täitemenetlus lõpeb.\nTäitemenetluses kasutatavad õiguskaitsevahendid on sätestatud tsiviilkohtumenetluse seadustiku I ja II jaos ning peatükis 39.\nVõlausaldaja saab esitada kaebuse juhul, kui:\nkohtutäitur keeldub võtmast konkreetset täitemeedet;\nkohtutäitur keeldub uuesti hindamast vara, mille suhtes täitemeetmed võetakse, ning\ntäitmine peatatakse või lõpetatakse või on lõpule viidud.\nVõlgnik saab esitada kaebuse juhul, kui:\nkohtutäitur esitab võlgnikule trahvikorralduse;\ntäitemeetmeid võetakse vara suhtes, mida võlgniku arvates ei tohi arestida;\nkonfiskeeritakse vallasasi või võlgnik tõstetakse välja kinnisasjast ja ta väidab, et teda ei teavitatud täitmisest nõuetekohaselt;\nkohtutäitur keeldub uuesti hindamast vara, mille suhtes täitemeetmed võetakse;\nkolmas isik nimetatakse vara haldajaks;\nkohtutäitur keeldub täitmist peatamast või lõpetamast või lõpule viimast ning\nsee on seotud täitekuludega.\nKolmas isik (muu isik, kui täitemenetluse pool) võib esitada kaebuse kohtutäituri võetud meetme vastu ainult juhul, kui täitmine toimub arestimise, konfiskeerimise või loovutamise kuupäeval tema valduses olevate esemete vastu.\nKolmas isik võib esitada kaebuse kinnisasja valduse taastamise kohta üksnes juhul, kui see kinnisasi oli kõnealuse kolmanda isiku valduses enne kuupäeva, mil nüüdseks sissenõutav nõue esitati (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 435).\nKui toimus avalik enampakkumine, saab asja üleandmise korralduse peale esitada kaebuse pool, kes tasus tagatisraha hiljemalt enampakkumise viimasel päeval; võlausaldaja, kes tegi enampakkumisel pakkumise, ilma et ta oleks pidanud tasuma tagatisraha, või võlgnik, kui enampakkumine ei toimunud seadusekohaselt või kui asja ei antud üle parima pakkumise tegijale.\nTsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 436 kohaselt tuleb kaebus esitada ühe nädala jooksul alates vaidlustatud toimingu kuupäevast, kui pool viibis toimingu ajal kohapeal või oli kohale kutsutud, ja kõigil muudel juhtudel ühe nädala jooksul alates toimingust teatamise kuupäevast. Kaebus esitatakse kohtutäituri kaudu kohtule, kelle tööpiirkonda täitmise asukoht kuulub. Juhul kui esitatakse kaebus, peab kohtutäitur esitama vaidlustatud toimingu tegemise põhjused.\nKaebus vaadatakse läbi kinnisel istungil, välja arvatud kolmandate isikute esitatud kaebused, mis vaadatakse läbi avatud istungil, kuhu kutsutakse kõik täitemenetluse pooled. Kaebuse kohta tehakse otsus ühe kuu jooksul.\nKaebus ei peata täitemenetlust, aga kohus võib otsustada menetluse peatada, kuni tehakse otsus kaebuses esitatud väidete kohta. Kui menetlus peatatakse, teavitatakse sellest viivitamata kohtutäiturit (tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikkel 438).\nTsiviilkohtumenetluse seadustiku artiklis 432 on ette nähtud erinevad stsenaariumid, mille puhul saab kohus täitemenetluse võlausaldaja taotlusel seaduslikult peatada.\nVastavalt tsiviilkohtumenetluse seadustiku artikli 433 lõike 1 punktile 8 lõpetab kohtutäitur täitemenetluse juhul, kui võlausaldaja ei taotle täitemeetmete võtmist kahe aasta jooksul. Erand tehakse ainult elatisasjade korral.


Tiia elu: juuni 2017\nTuleb vaid istuda oma köögiaknale (3. korrusel) ja hüüda viisakalt alla "Tere", kui Piretit tabab südamerabandus, et Tiia on hulluks läinud ja mis Tiia teeb 😊\nEile sain teada, kui lihtne on inimesi surmuks ehmatada.\nTeised istuvad ja kõiguvad mul sellel aknalaual tihti, muide. Ja siis karjun mina neile: "Hullud, mis teete!"\nTegelikult soovisin üle vaadata oma uue lilleaia, mis sai tehtud köögiakna taha. Soov oli mõned head aastad. Alati sai enne suvi otsa...Nüüd on mul suur lilleaed ning elu on suur lilleaed väikese vallatu minu ümber 😉\n(Mu aiamaa on ka täitsa ok. Enamus asju, tillid ja lilled, kasvavad... Ainult vihm natu segab aiamaal käia.)\nMul oli turvaline istuda aknalaual. Päriselt ka. Oma hullumeelselt elu ma ikka hullumoodi ohtu ei pane!!!\nSilver tegi pilte. Ta ütleb, et mul facebooki sõltuvus 😋 unustades blogi sõltuvuse... Ahahah!!! Ja no mis siis, kui ongi sõltuvus - paljudele meeldib see minult! Lugejatel on pisik mu elu lugeda ja jälgida. 😊 Veel klõpsatas ta ühe piisavalt lollaka pilti. Pean selle ka üle riputama.\nSelliseid tempe vahetevahel teevad mu pere ja muud loomad!!!\nPostitaja: tiia kell 00:56 Kommentaare ei ole:\n... kuidas täitmatud lubadused siiski suure ringiga ja teistmoodi ja väga ootamatult mul täituvad. Mõtlesin sellele enne magama jäämist. Keegi on kunagi midagi lubatud, ja siis tuleb hetk, kui keegi teine ei tea lubadusest midagi ning ütleb, et lähme - teeme ära 😊 Ja ei jäägi muud üle, kui olla vait ja olla õnnelik. Isegi natuke uhkelt õnnelik, et mul on nii vahvad inimesed ümber. 😉 Oleme ausalt, minuga seiklemine on ikkagi veidi füüsiliselt raske - mõistan seda vägagi - kuid kui on tõeline siiras soov ja tahe minna minuga - ei takista vallid ega kraavid, ammugi vaadetornid. (Kunagi olen Munamäelgi käinud, liftita muide.)\nVõib ju nii öelda, et mina saan ikka hakkama. Minuga sammu pidada suudavad ainult need, kes sama hullumeelsed nagu mina. Või hullemadki. Kes püüavad elult võtta ka maksimaalse.\nMe käisime eile Jääaja Keskuses ja Elistvere Loomapargis. Tunnistan, et ma ei olnud kummaski käinud veel... Minu ja Kristiga olid kaasas seekord kaks poissi. Johann soovis pisarsilmi kaasa onu Endlit ehk Silverit, muidu keeldub meiega tulemast. Mis teema poistel nimedega on, sellest ei ole ma eriti arusaanud - arvatavasti tv3 mõjutusel... 😋 Peaasi, et poisid ise aru saavad, kes on kes!\nUsun, et pika jutu polegi vaja. Pildid rääkivad ise.\nVot nii peab kodu maasikamoosi sööma nagu Rasmus 😉😊 Ta kogunisti jõi moosi purgist. Ja oligi üle pea moosine.\nTõeline reklaampilt väga maitsvale ja heale kodu moosile.😀\nEks minagi olen vast kunagi pisikesena selline moosinägu olnud 😋\nSee jaan on olnud mul küll väga super. Võib - olla on kaalunud see aasta kõik kodus istutud jaaniööd üles... Igatahes kahtlustan, et need jaanid tegid lubadused tasa, mis on jäänudki tühjadeks lubadusteks... 😉\nKäisin kahel õhtul ja ööl kolmel jaanitulel. See on minu rekord! Pidutsesime Kristi ja lastega. Me oligi ammu plaan käia võimalikult palju jaanituledel.\nMina oli pisut lapsemeelne nagu ikka. Kunagi ütles Karel mulle, et see lapsemeelsuse alles hoidmine on suur kunst ning teebki minust minu... Arvatavasti oli tal õigus.\nMulle on öeldud, et olen kurat või nõid... Otsustasin siis osta sarved ka - siis nagu pole tühi jutt ega sõim 😋\nLõpuks ilmnes, et sarvedel on hea otstarve - on taskulambi eest! Tee siis veel oma meelest nalja...\nTabiveres esinesid Jüri Homenja ja Shanon.\nMellistes ehk minu Mäksa valla jaanituli oli kõige ägedam. Võimsam.\nÜle aastate nägime Lemme - Liisiga teineteist. Väga - väga armas. Lemmes - Liis oli ammu mu koolitusel.\nMellistest sõitsime Ülenurme jaanitulele. Mul natu piinlik, kuid ma ei olnud ennem käinud Põllumajandusmuuseumis ka - täitsa põnev oli seega, kuigi sihtmärk oli ikkagi jaanipidu.\nMuusikat tegi Karl Madis ja Karavan. Neid kuulsin live´s ka esimest korda nagu Shanonit.\nÜlenurmes tuli meil Kristiga tantsutuju. Oli hea tantsuplatski. Karavan esitas lõppu looks imeilusa laulu "Kui meri hülge hall...". Kõik tantsisid paaris... Hetke olime Kristiga nõutud, siis võttis Kristi mind ratastoolist püsti ja tantsisime. Mul olid tantsuajal isegi mõlemad jalad maas ja tegid samme - mulle endale ka üllatus 😉😊\nNiisiis, peaks hakkamagi rohkem tantsima omal jalal!! See küll polnud esimest korda, kuid noh üle paarikümne aasta ei olnud nii tantsinud. Kunagi tantsisin exiga... Lapsepõlves õpetati mulle kogunisti valsi samme...\nKui keegi, eriti mehed, arvavad, et ma ei saa üldse tantsida normaalselt ehk siis ratastoolita, siis neile näitan keelt 😝😜😛😋 ja ongi kogu lugulaul. Sest see ei ole lihtsalt minu inimene.\nMuidugi mul kaks võimalus tantsida. Ei väsigi mina eal ära!\nEile käisin, sain käia ometi kord Tervishoiu Kõrgkooli lõpuaktusel. Mu hea praktikant Kristel lõpetas avahoolduse.\nMul tuli tunne oodates, mil saan lilled ja õnnitlused üle anda, et tahan ka veel ikka kogeda seda võimsat tunnet, et oled millegi võimsa ja ägeda hakkama saanud ning lähed edasi...\nPraegu, päris jaaniööl olen küll kodus, kuid ma olen rõõmus ja rahul, õnnelik - mul on olnud jaaniaeg, mida ei ole varem sellisena olnud. Ja ei kordu ka... Oli kõike, kuid mitte ühte üleliigset või kripeldavat jäävat hetke. Aitäh Kristile, kes on tõesti saanud väga minu inimeseks! Usun vastupidistki. Miks muidu suudame üheskoos niipalju möllu teha 😉\nMu teise oma Kristi jõulukaktusel lõi üleeile jälle üks õis lahti - uskumatu. Ma ristin varsti ta jaanikaktuseks 😊\nAhjaa, mulle kingiti eile ka üks ainus imeline karikakraõis! Kinkijaks Johann. Õie leidis küll söögikoha laua alt vist, kuid see, kuidas ta selle mulle andis, oli kohutavalt armas: annan sulle imelise lille. Tahtis juustesse panna. Ei õnnestunud... Tõin karikakraõie jopetaskus koju.\nOlgu armastust meiega.


Sööme silmadega: august 2012\nUued tuuled ja krõbe kukeseenesai\nPiinlik vaadatagi, millal siin blogis viimati midagi postitatud on. Ei teagi, kuidas see suvi nii ruttu mööda lennanud on. Enam nagu ei mäletagi, millal see suvi üldse oli, kui väljas on augusti lõpp ja 13 kraadi, sajab vihma ja puhub jahe tuul. Sellegipoolest ta oli ja oli ka omajagu käimist ja toimetamist, aga mis siin nüüd ikka enam vabandada. Pigem meenutaks seda kõike mõne pildiga - nagu näha oli meil vahepeal ikka päris mõnus :)\nMeie puhkuse parim (ja suviseim) osa oli kahtlemata Hiiumaal - nagu näha hõlmas see randa, telkimist, lõkkes küpsetatud kartuleid ja muud mõnusat. Mmm...Tahaks tagasi - ja kauemaks!\nNagu näha ei ole ma siiski ka blogi suhtes päris käed rüpes istunud ja vahepealse aja jooksul sai valmis Sööme silmadega blogi uus kujundus. Ju vist on see ettevõtmine juba selles eas, et vajas väikest värskendust ja natuke erinemist tavalisest bloggeri pakutavast valgest taustast. Sisu pool peaks siiski jääma enam-vähem samadesse raamidesse. Kuidas siis ka uus väljanägemine tundub?\nTegelikult on mul enne retseptini jõudmist veel üks uudis. Nimelt on meil uus pereliige peagi 3-kuuseks saava papilloni kutsika näol - ehk saage tuttavaks Enzoga. Enzo on meil olnud juba peaaegu 3 nädalat ja annab kindlasti oma parima, et siin blogis ikka märksa vaiksem oleks. Kui just ei tuvastata suurt huvi kutsikapiltide järele :D\nAga nüüd siis lõpuks asja juurde!\nSelle suurepärase saia retsept on pärit Silja blogist Jagatud rõõm. Kukeseened on mõnusaks lisaks. Kõige parem on sai tõesti nüüseks juba niivõrd-kuivõrd uue Saaremaa soolakristallidega võiga. Kohe nii hea, et sõin üksi korraga pool pätsi saia ära :) Praeguseks olen juba muidugi mitmeid-mitmeid pätse küpsetanud - tomatiga, kukeseentega, mõlemaga... Igat pidi suurepärane sai, mille retsepti jagamise eest lähevad tänu- ja kiidusõnad muidugi Siljale :)\n2 pätsi saia jaoks läheb vaja:\n25 g viinamarjaseemneõli\n200-300 g kukeseeni, läbi kuumutatult\nsoovi korral päikesekuivatatud tomateid\nLahusta pärm ja suhkur käesoojas vees. Lisa sool, õli ning nisujahu ning klopi puulusikaga ühtlaseks tainaks (või kasuta miksrit). Vala tainas kahe võitatud leiva- või keeksivormi ja lase 10 mintuit köögirätiku all seista. Küpseta 200 kraadini eelkuumutatud ahjus 40 minutit.\nValmis saiad võta kohe vormist välja ja pane restile jahtuma, et koorik ikka hea krõbe jääks.


EPL: Viinapoes saab väikseid hinnasilte lähemalt uurida teatribinokliga - Äripäev\nEPL: Viinapoes saab väikseid hinnasilte lähemalt uurida teatribinokliga\n18. august 2006, 07:43\nÜlo Toomsalu 18. august 2006, 07:43\nBinokkel ilmus poeletile pärast tarbijakaitseameti nõuet hinnad nähtavamaks teha.\nTarbijakaitseamet avastas möödunud aasta novembris, et OÜ Regalia Kaubandus Tõnismäe alkoholikaupluses on hinnateave avaldatud liiga väikeselt ja ebaselgelt, ning tegi selle kohta ettekirjutuse, kirjutab Eesti Päevaleht.\nTänavu märtsis otsustasid tarbijakaitsjad teha selle eest poe omanikele 1500 krooni trahvi.\nLaeni kõrguvate riiulite ja väga suure joogivalikuga kaupluses on palja silmaga üsna keeruline hindades selgusele jõuda. Veel vähem on näha imepisikeses kirjas liiki ja liitrihinda.\nPood leidis probleemile lihtsa lahenduse, võttes oma Tõnismäe ja Paldiski maantee poodides hinnasiltide vaatamise lihtsustamiseks kasutusele teatribinoklid.\nNüüd lebabki vanamoelise väljanägemisega kuldsete rantidega binokkel abivalmilt Tõnismäe kaupluse letil. Müüja sõnul on ostjad binokli omaks võtnud ja kasutavad seda iga päev ilma suuremate kõhklusteta.


Loto-Québec lülitab COVID-19 paisumise ajal kasiinod välja | Tasuta Kasiino Mängud\nLoto-Québec lülitab COVID-19 paisumise ajal kasiinod välja\nKanada provintsi hasartmänguettevõtja Loto-Québec koondab väidetavalt oma Casino de Montréalis ja Salon de Jeux de Québecis 1350 töötajat pärast seda, kui esmaspäeval teatas peaminister Francois Legault, et Québeci kaks kõige suurema rahvaarvuga linna, Montreal ja Québec City, hakkavad tööle hoiatus ”alates 1. oktoobrist kui COVID-19 teise tabamuse laine, vastavalt allikale.\nLisaks kasiinodele kaasneb uue COVID-19 hoiatusstaatusega restoranide, baaride, teatrite, kinosaalide ja muude vastuvõtusaalide kohustuslik sulgemine Suur-Montréal, Chaudière-Appalacheja osa Capitale-Nationale piirkonnast, välja arvatud Charlevoix ja Portneuf, neljapäeval kell 00.01.\nEttevõtte pressiteate avalduses loe …\n„Praegu on need ajutised meetmed vajalikud kõigi inimeste tervise ja ohutuse kaitsmiseks. Loto-Québec kutsub avalikkust üles olema ettevaatlik, eriti piirates nende reisimist piirkondade vahel ja järgides rahvatervise suuniseid. “\nCrown korporatsioon peatab ka võrgubingo, Kinzo ja videoloterii terminalid (VLT) kõigis äsja määratud kuumades tsoonides. Uued juhised ei mõjuta aga loteriimüüki ja väidetavalt jätkuvad need operaatori jaemüügivõrgus.\nTeistes piirkondades jäävad VLT-de ja Kinzo tegevused avatuks, samas kui võrgubingot pakutakse väidetavalt ainult õhtuti.\nLoto-Québeci ülejäänud kuus mänguomadust, sealhulgas Casino de Charlevoix, Casino du Lac-Leamy, Casino de Mont-Tremblant, Salon de jeux de Trois-Rivières, Hilton Lac-Leamy ja Fairmont Le Manoir Richelieu, väidetavalt jääb avalikkusele avatuks, samal ajal kui Casino de Montréal ja Salon de Jeux de Quebec avatakse eeldatavasti alles 28. oktoobril.\nCBC Newsi andmetel kasvas ajavahemikul 23. – 29. Septembril Quebecis hospitaliseeritud COVID-19 patsientide arv 45 protsenti, samal ajal kui esmaspäeval teatati provintsis 750 uuest COVID-19 juhtumist.\nVastuseks provintsivalitsuse meetmetele Covid-19 leviku aeglustamiseksmärtsis peatas Loto-Québec ajutiselt jaemüügitegevuse, otsustades selle asemel suurendada oma veebipingutusi. Sel ajal peatas Kanada operaator piletite müügi ja deaktiveeris ka oma müügiterminalid jaemüüjate juures ja mittetulundusühingute hallatavates kioskites.\nAlgus 4. maist 2020, hakkas operaator taasavama teatud jaemüüjate müügiterminalid, samas kui loterii maismaal asuvad kasiinod, bingo- ja mänguhallid ning baarides ja restoranides asuvad videoloterii terminalid (VLT) jäävad suletuks.


Pannochka29 profiil | Bongacams\n29, Vähk, BONGA\nViimase sisselogimise aeg: 01.07.20 7:26:38\nKlõpsates nupul, tõstad Pannochka29 esilehel 60 sekundiks esimesele kohale. Selle aja jooksul paistab modelli jututuba hästi silma ja kogub populaarsust! Teavitus sinu tegevuse kohta ilmub ka jutuaknas ning seda näevad modell ja teisedki vestluses osalejad. Pannochka29 hindab seda väga ja on sulle kindlasti tohutult tänulik!\nOluline info kasutaja Pannochka29 kohta\nKasutaja Pannochka29 tööaeg


munakivised linnad —\nkaugel keisrist ja jumalast,\nTahapoole vaadates – Teine maailmasõda on eurooplasele üldiselt juba akadeemilise tähendusega, ja kuna see on Lääne-Euroopas seni viimane suur raputus, siis järeldub sellest, et geopoliitika on kontinendi õhtupoolses servas üsna teoreetilise tähendusega mõiste. Lisaks on Lääne- ja Ida-Euroopa kogemus sõjast, selle lõpust, liitlassuhetest ja muust kohati üsna erinev. Joon läheb siin teadagi sealt, kus Stalini väed paigale jäid ega lahkunud.\nNagu kõik Vahe-Euroopa – Timothy Snyderi õudse, kuid täpse määratluse järgi Veremaade – inimesed on tunda saanud, nähakse neid tihti läbi suuremate toimijate prisma, ilma oma tahte ja õigusteta, funktsioonina vägevamatest.\nPärit leheküljelt "https://et.wikiquote.org/w/index.php?title=Ida-Euroopa&oldid=85359"\nLehekülje viimane muutmine: 4. juuni 2022, 23:46\nSelle lehekülje viimane muutmine: 23:46, 4. juuni 2022.


MEEDIAKOMMENTAAR: ühiskonna valvekoerast on saanud marutõbine lõukoer - Uued Uudised\nEsilehele » Arvamus » MEEDIAKOMMENTAAR: ühiskonna valvekoerast on saanud marutõbine lõukoer\nPraeguse valitsuse ametisse astumisest alates ja sellele eelnenud koalitsioonikõneluste ajast on Eesti meedia käitumine võtnud kuju, millist varem pole nähtud. Seda võiks nimetada suisa süsteemseks vihakülviks, millele avas värava orastele laotud süüdistus Marti Kuusiku suhtes, kelle kohta üllitati laim sihitult täpselt ministri ametivande andmise hetkel. Teatavasti alustas kohus alles nüüd, poolteist aastat hiljem ning väidetavatest mitmest episoodist on järele jäänud vaid üks ning sealgi puudub kannatanu.\nPõhimõtet, et ajakirjandus ei tohi olla valitsejate sülekoer, vaid teravate hammastega ühiskonna valvekoer, on püütud muidugi ka varem järgida, kuid viimasel ajal kaasnenud ajakirjanike ülbus, ebaviisakus ja ebaobjektiivsus ehk nende manipuleeriv kallutatus on häiriv ja tüütu. Seda mitte ainult allikateks olevate poliitikute, vaid eeskätt meediatarbijate pilgu läbi.\nEsiteks. Kohati jääb mulje, et meil on liiga palju meediat ühe inimese kohta, selle väite kinnituseks passib tõsiasi, et pidevalt korduvad lehest lehte ja saatest saatesse ühed ja samad näod.\nVärskeim näide on ministrikohal vangerdatud Jaak Aab. Ühe õhtu jooksul oli ta külaliseks nii ETV „Ringvaates“, Kanal2 „Reporteris“ kui ka TV3 „Seitsmestes uudistes“. Samasuguse maratoni läbis hiljuti teine minister, kelle nimeks Urmas Reinsalu. Tal oli sellevõrra kergem, et ta ei pidanud jooksma Peterburi ja Tartu maanteele, vaid ringles ETV ühest saatest teise, alustades hommikul „Terevisioonist“ ja jätkates õhtul „Ringvaate“ ning „Aktuaalse Kaameraga“. See nimekiri on lõpmatu…\nSageli on kogeda ka tõika, et mitme olulise teema juures küsitletakse nimme opositsiooni esindajat, andmata eetriaega koalitsiooniliikmele. Nii on see olnud mitmel puhul näiteks väliskomisjoni aseesimehe Marko Mihkelsoniga, kes kuulub Reformierakonda, selmet paluda kommentaari sama komisjoni esimehelt, kes on Keskerakonna liige.\nLoomulikult peavadki rahva poolt valitud poliitikud meedia vahendusel rahvaga suhtlema, kuid küsimus on selles, millise tonaalsuse ja intensiivsusega seda neilt nõutakse.\nNäiteks ETV õhtustele uudistele järgnev poliitsaade „Esimene stuudio“ on johtuvalt saatejuhist ja saatekülalisest kohati nii ebameeldiv ja pealetükkiv, et paljud inimesed vahetavad juba enne avakõlli kõlamist kanalit ja nii jääb toimetajate eesmärk – tuua poliitikaelu vahetult inimesteni – täitmata.\nSamal ajal aga peetakse ründavat stiili ja saatekülalise halvustamist, sageli ka naeruvääristamist, täiesti loomulikuks. Konflikti eeldab näiteks „Esimese stuudio“ puhul juba stuudiokujundus, kus külaline, kelleks on tavaliselt mõni poliitik, istub saatejuhiga teine teisel pool lauda vastamisi, mitte näiteks jalg üle põlve sundimatult sohvadel vesteldes.\nEeldatakse, et poliitik, soovitatavalt minister, on valmis tulema igal hetkel iga kutse peale otsestuudiosse kohale. Kui arvestada meie kanalite rohkust, siis see pidev teletupsu roll hammustab suure augu ministri kiirest töö- või vajalikust puhkeajast.\nJuhul, kui poliitikut stuudiosse ei saada, siis tulevad žurnalistid muidugi ise kohale ning passivad Toompea lossi koridorides või Stenbocki maja ukse taga. Jälle loomulik ja professionaalne tegevus, kuid ebaprofessionaalne on see, kui ajakirjanik tormab rahvasaadikule, mikrofon õieli, peldikusse järgi, mida on samuti korduvalt juhtunud.\nJa veel eriti ebaprofessionaalne on teguviis, kui poliitikute sõnu moonutatakse või rebitakse kontekstist välja, asetades neid hoopis teise valgusesse. Ükskõik, mida keegi ei ütle, leitakse sellele negatiivne varjund. Kui muuks ei kõlba, siis pealkirjaks ikka, olgugi, et loos endas seda „magnetit“ rohkem lahti ei seletata.\nLaiskus, sageli ka rumalus, samuti pahatahtlikkus ja kallutatus on need jooned, mis meie ajakirjanikke iseloomustavad, et mitte öelda painavad.\nSiin on jälle näited varnast võtta, kui Mart Helme rääkis hanerasvast või kui Raivo Aeg rääkis Õhtulehe käitumisest.\nEnd täiesti puutumatuna ja kohati süüdimatuna tundev ajakirjandus tegi seakisa meedia ähvardamise teemal, kui Aeg palus uurida, kas Õhtulehe poolt läbi viidud jälitustegevus oli seadustega kooskõlas. Lasi uurida ja selgus, et on okei. Kõik. Kuigi isegi Tartu ülikooli ajakirjandusekspert Ragne Kõuts kritiseeris seda, et lapsi jälitati ja pildistati, sellekohane punkt sisaldub ka meedialiidu eetikakoodeksis, kuid ometi asuti ministrit ründama.\nTaoline süsteemne ja kohati haiglaslik rünnak on muutunud justkui klaperjahiks või sotsialistlikuks võistluseks, et mitut ministrit üks või teine meediamaja suudab lahti kangutada.\nJa sellisel puhul pole enam tegu ühiskonna valvekoera, vaid marutõbise peniga, kes nakatab oma lõugamisega tervet ühiskonda.\nLoomulikult saavad kõik aru, et selline meediapeks ja hüsteeria tuleneb maailmavaatelisest konfliktidest, kultuurisõjast, kui soovite.\nSageli alamakstud ajakirjanikud kalduvad sinna vasakule poole, kust leiab ka teisi kultuuriinimesi. Seda agendat tuleb ka arendada ja seda põldu järjepidevalt künda. Asi pole ju mõne poliitiku ütluses või käitumises, vaid selles, millisesse erakonda ta kuulub. Parempoolsed ja konservatiivsed jõud tuleb võimust eemale togida ükskõik, milliste vahenditega.\nMaailmavaadete kokkupõrgete ilmekaks näiteks oli hiljutine isadepäev, kus mitmes kanalis/väljaandes eksponeeriti Ameerikast kaksikud hankinud homopaari.\nKogu selle protsessi tagajärg on aga see, et inimesed kaugenevad peavoolumeediast, nad tarbivad alternatiivseid kanaleid, sotsiaalmeediat või ei huvita see kõik neid üldse ja tegeletakse hoopis muude asjadega.\nSee on aga järjekindlalt tarbijaid, see tähendab tiraaže ja reitinguid, kaotava meedia jaoks hoop, mis teda veel tigedamaks teeb ja suu päris vahutama ajab. Nagu marutõbise koera puhul ikka.


Rahandusministeerium: Eesti majanduse hetkeseis on tugev – Adaur.ee: kinnisvaraturg peopesal\nEesti majanduse hetkeseis on tugev ja rahandusministeeriumi suvise majandusprognoosi järgi kasvab majandus tänavu 3,3 protsenti ja 2020. aastal 2,2 protsenti.\nMaailma majanduse ja Eestit kõige rohkem mõjutavate teiste riikide majanduse väljavaade on viimastel kuudel nõrgenenud ja seetõttu kasvab Eesti majandus ka järgnevatel aastatel, kuid varasemast aeglasemas tempos.\nEesti tööturgu iseloomustab praegu tööhõive kõrge tase ja palkade kiire kasv. Keskmine palk kasvab mulluse 1314 euroga võrreldes sel aastal 1404 euroni ja järgmisel aastal 1484 euroni. Palgad kasvavad märgatavalt kiiremini kui hinnad: keskmise palga reaalkasvu, mis arvestab hinnatõusu mõju, on tänavu oodata 4,8 protsenti ja järgmisel aastal 3,4 protsenti.\nTööga hõivatud inimesi on Eestis varasemate aastatega võrreldes rekordiliselt palju. Sel aastal on oodata tööl käivate inimeste arvu kasvu 1 protsendi jagu. Järgmisel aastal hõive kasv aeglustub 0,1 protsendile, sest vaba tööjõu ressurss on ammendumas. See tähendab, et ettevõtted peavad hakkama ärimudeleid ümber vaatama ja panustama enam tootlikkuse tõstmisele. Tööpuudus püsib tänavu 5 protsendi läheduses ja suureneb järgmisel aastal veidi, 5,6 protsendile.\nTarbijahindade tõus aeglustub kahe eelneva aastaga võrreldes: kui möödunud ja ülemöödunud aastal tõusid hinnad 3,4 protsenti, siis sel ja järgmisel aastal aeglustub hinnatõus 2,2 protsendile ning 2021. aastal 2,1 protsendile. Järgmisel aastal on oodata energiahindade langust, tarbijahindu kergitavad teenuste ja toidu kallinemine.\nValitsussektori struktuurne eelarvepositsioon on aastatel 2019–2023 puudujäägis, mis vastavalt seadusega kehtestatud eelarvereeglitele seab valitsusele ülesande parandada eelarvepositsiooni vähemalt 0,5 protsendi võrra SKPst eelneva aastaga võrreldes.\nStruktuurseks puudujäägiks kujuneb prognoosi järgi tänavu 1,4 protsenti, järgmisel aastal 0,6 protsenti ja 2021. aastal 0,5 protsenti. See tähendab, et järgmise aasta eelarves säilib vajadus leida eelarves kokkuhoiukohti kevadel riigi eelarvestrateegiaga otsustatud mahus. Lisaks sellele tuleb parandada tänavust eelarvepositsiooni.\nValitsussektori võlakoormus väheneb prognoosi järgi järgmisel aastal 8 protsendile SKPst ja kahaneb ka edaspidi, langedes 2023. aastaks 6,7 protsendini SKPst. Uusi laene pole prognoosi kohaselt vajadust võtta.\nMaksukoormus on tänavu ja kahel järgmisel aastal 33 protsendi lähedal SKPst ja liigub langevas trendis, vähenedes aastal 2022 prognoositavalt 32,6 protsendile SKPst ja 2023. aastal 32,4 protsendile SKPst.\nKaupade ja teenuste eksport, %\nValitsussektori nominaalne eelarvepositsioon, % SKPst*\n05.04.2019 Rahandusministeerium: Majanduskasv jääb sel aastal tugevaks\nRahandusministeeriumi kevadise majandusprognoosi järgi kasvab Eesti majandus tänavu 3,1 protsenti ning 2020. ja 2021. aastal 2,7 protsenti. Nähtavaid makromajanduslikke tasakaalustamatusi Eesti majanduses praegu ei ole. Oodata on ettevõtete inves\nUuem uudis: Kapitel: Spice investeerib üle 7 miljoni euro ››\n‹‹ Vanem uudis: SEB: Pahupidi intressikeskkond ja hämar tulevik


Kasutustingimused - Helpflight\nKasutades Helpflighti teenuseid nõustud järgnevate tingimustega.\nNeis tingimustes (edaspidi: Tingimused) on alltoodud terminitel järgnev tähendus:\n1.1 Leping – Kliendi ja Helpflighti vaheline Leping, mis loetakse sõlmituks, kui Klient on allkirjastanud Volikirja. Lepingu lahutamatuks osaks on käesolevad Tingimused.\n1.2 Helpflight – Helpflight OÜ, Eesti Vabariigis asutatud äriühing, mille registrijärgne asukoht on Peterburi tee 2, Tallinn 11415 (reg nr 12987905).\n1.3 Volikiri – dokument, millega Klient kooskõlas Tingimustega annab Helpflightile õiguse ennast esindada Nõude osas.\n1.4 Nõue – rahalise hüvitise nõue lennufirma vastu kooskõlas lennureisija õigusi reguleerivate õigusaktidega.\n1.5 Klient – isik, kes on nende Tingimustega nõustunud.\n1.6 Lennuhüvitis – rahasumma, mille lennufirma tasub Nõude rahuldamiseks ja mis tuleneb Helpflighti tegevusest seoses Nõudega.\n1.7 Määrus 261/04 – Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EÜ) nr 261/2004, 11. veebruar 2004, millega kehtestatakse ühiseeskirjad reisijatele lennureisist mahajätmise korral ning lendude tühistamise või pikaajalise hilinemise eest antava hüvitise ja abi kohta – http://eur-lex.europa.eu/legal-content/EN/ALL/?uri=celex%3A32004R0261.\n2.1 Paludes Helpflightil menetleda oma Nõuet, nõustub Klient automaatselt ja samaaegselt nende Tingimustega.\n2.2 Leping sõlmitakse vaid juhul, kui Helpflight nõustub Kliendi Nõuet menetlema. Helpflightil on õigus keelduda Nõude menetlemisest põhjuseid selgitamata. Kui Helpflight nõustub Kliendi Nõuet menetlema, palutakse kliendil allkirjastada Volikirja. Kui Klient on Volikirja allkirjastanud, on Leping Helpflighti ja Kliendi vahel sõlmitud.\n2.3 Klient kinnitab, et Nõuet ei ole loovutatud kolmandatele isikutele ning et Kliendi ja lennufirma vahel ei ole sama Nõude osas pooleliolevat ega eelseisvat vaidlust.\n2.4 Pärast Volikirja allkirjastamist ei tohi Klient kasutada Nõude sissenõudmiseks kolmandat isikut (näiteks teist Lennunõuete sissenõudmisega tegelevat ettevõtet) ega Nõuet kolmandale isikule loovutada. Olemasolevad kokkulepped (näiteks volitus teisele Lennunõuetega tegelevale ettevõttele) või loovutused tuleb üles öelda enne Volikirja allkirjastamist. Antud tingimuse rikkumisel peab Klient maksma leppetrahvi, mille suurus on 10% Nõude summast.\n2.5 Kui Klient saab seoses Nõudega makse või muu hüvitise otse lennufirmalt pärast Lepingu sõlmimist, peab Klient sellest viivitamata teavitama Helpflighti.\n2.6 Pärast Volikirja allkirjastamist on Klient kohustatud lõpetama läbirääkimised lennufirmaga ja suunama kõik lennufirmaga loodud otsekontaktid Helpflightile, et Helpflightil oleks võimalik saavutada parim võimalik tulemus.\n2.7 Lepingu kehtivus lõpeb, kui:\ni) Helpflight on saanud kätte Lennuhüvitise, lennufirma on selle Helpflightile täielikult tasunud ning kokkulepitud osa Lennuhüvitisest on kantud Kliendile.\nii) Helpflight on juhtumi põhjaliku analüüsi käigus kindlaks teinud, et Nõue on lootusetu, ja on teavitanud sellest Klienti.\n2.8 Helpflight ei vastuta Lennuhüvitise summa suuruse ega Nõude aegumisest tuleneva kahju eest.\n3.1 Helpflight esitab Kliendi Lennuhüvitise Nõude lennufirma vastu Määruse 261/2004 või muude lennureisija õigusi reguleerivate kehtivate õigusaktide alusel, mida kohaldatakse Kliendi konkreetsele lennureisile.\n3.2 Lennuandmed ja -teabe võib esitada Helpflightile helpflight.com veebisaidi või e-posti kaudu. Pärast Nõude saamist kontrollib ja täpsustab Helpflight lennuteavet ja -andmeid. Kui kontrolli käigus selgub, et Nõude sissenõudmiseks on piisavalt lootust, teavitab Helpflight Klienti, et tema Nõue on vastu võetud, ja palub Kliendil allkirjastada Volikirja.\n3.3 Pärast Kliendi allkirjastatud Volikirja kättesaamist esitab Helpflight asjassepuutuvale lennufirmale taotluse Nõude rahuldamiseks ning tegeleb kogu edasise protsessiga.\n3.4 Kui lennufirma ei tasu Lennuhüvitist mõistliku aja jooksul ja kui on piisav alus arvata, et Nõude sissenõudmine kujuneb edukaks, võib Helpflight Nõudega pöörduda oma äranägemise järgi riiklikku tarbijakaitseametisse.\n3.5 Kui lennufirma aksepteerib nõude, kantakse Lennuhüvitis Helpflighti pangakontole.\n4. Tasud ja maksed\n4.1 Helpfighti teenustasu on 30% Lennuhüvitisest. Helpflight arvestab nimetatud teenustasu maha tema pangakontole lennufirmalt laekunud maksest ning edastab ülejäänud Lennuhüvitise summa Kliendile selleks Kliendi poolt etteantud pangakontole.\n4.2 Kui Lennuhüvitis tasutakse otse Kliendi pangakontole, esitab HelpFlight Kliendile arve, mille alusel on Klient kohustatud 30% Lennuhüvitise suurusest tasuma teenustasuna Helpflightile.\n4.2 Kui Klient pärast mitut meeldetuletust ei saada õiget teavet või ei esita teavet, mida on vaja Lennuhüvitise kokkulepitud osa tasumiseks Kliendile, siis on Helpflightil õigus jätta endale Lennuhüvitise osa, mis vastasel korral oleks kantud Kliendile.\n4.3 Kui Helpflight on tasunud kokkulepitud Lennuhüvitise kooskõlas Kliendi juhiste ja valitud meetodiga, siis ei vastuta Helpflight mõju eest, mis tuleneb sellest, et klient on andnud valed pangaandmed, vale aadressi vms (mh kui lennuhüvitis tasutakse valele saajale). Kui Lennuhüvitis on Kliendi süül tasutud valele saajale, ei ole Helpflight kohustatud seda aktiivselt tagasi nõudma.\n4.4 Saabuva ja väljuva makse vahelise aja eest intressi nõuda ei saa. Helpflightil on õigus jätta endale lennufirmalt saadud intress.\n4.5 Helpflight ei vastuta hüvitise, kahju ega muu sarnase eest, kui Helpflightil ei ole võimalik teha kliendile ülekannet temast sõltumatutel asjaoludel, mh streigi, töösulu, töövaidluse, loodusõnnetuse, sõja, mässu, rahvarahutuse, pahatahtliku kahju, seaduse või valitsuse korralduse, eeskirja, määruse või direktiivi, õnnetuse, tehase või masina rikke, tulekahju, üleujutuse või tormi tõttu.\nHelpflight kasutab Kliendi esitatud isikuandmeid vaid selleks, et Nõuet Lepingu kohaselt sisse nõuda, ning kooskõlas kõigi privaatsus- ja andmekaitseseadustega. Klient avaldab Helpflightile isikuandmed isikuandmete kaitse seaduse ja muude kohalduvate andmekaitseseaduste alusel ning annab Helpflightile seejuures sõnaselge nõusoleku töödelda avaldatud isikuandmeid ja kasutada neid Lepingu kontekstis.\nHelpflight edastab isikuandmeid kolmandatele isikutele ainult alltoodud tingimustel:\ni) kui Klient on andnud selleks nõusoleku;\nii) kui seda tehakse eesmärgil, mis on otseselt seotud algse eesmärgiga, milleks isikuandmeid koguti;\niii) kui see on vajalik Kliendiga sõlmitud lepingu ettevalmistamiseks, läbirääkimisteks ja täitmiseks;\niv) kui vastav kohustus tuleneb õigusaktist, haldusaktist või kohtulahendist;\nv) kui see on vajalik õiguslike nõuete kindlakstegemiseks või kaitsmiseks kohtumenetluses;\nvi) kui see on vajalik väärkasutuse või muu ebaseadusliku tegevuse (nt tahtliku ründe) ennetamiseks, et tagada andmete turvalisus.\n6. Andmed ja teave Kliendilt\n6.1 Helpflighti taotlusel esitab Klient talle kõik andmed, mida on vaja Lepingu täitmiseks. Klient kinnitab, et esitatud andmed on õiged, täielikud ja tõesed.\n6.2 Klient kohustub täielikult hüvitama Helpflightile kõik kolmandate isikute nõuded, mis tulenevad Kliendi poolt esitatud ebaõigete andmete tagajärjel või tema poolt toimepandud pettusest.\n6.3 Ebaõigete andmete esitamise või pettuse korral on Helpflightil õigus Leping viivitamata üles öelda. Lepingu ülesütlemisel kooskõlas selle punktiga ei ole Kliendil õigust mingile hüvitisele.\n7. Helpflighti vastutuse piirang\nHelpflighti vastutus Kliendi ees ei ületa mingil juhul Helpflightile loovutatud Nõude väärtust.\n8.1 Helpflightil on õigus igal ajal muuta neid Tingimusi ning kehtestada lisatingimusi eelneva etteteatamiseta.\n8.2 Nendele Tingimustele kohaldatakse Eesti Vabariigi õigust. Tingimustest, Volikirjast ja Lepingust tulenevad vaidlused lahendatakse Harju Maakohtus.\n8.3 Kui Tingimuste säte osutub kehtetuks, ebaseaduslikuks või kui seda ei ole võimalik jõustada, siis ei mõjuta see mingil viisil ülejäänud sätete kehtivust.


Peenis 10-aastase suurusega foto,\nUus peenis pumba suurendada peenise et nad on väike peenis ja tahaks See on sisuliselt käed vabad meetodil laiendamise peenis. Mitä pitäisi tietää peniksestä, etenkin jos itsellään ei sellaista ole? Pinguta lihaseid ühes asendis nii kiiresti kui saad ja teises just nii aeglaselt ja pikalt kui saad. See võib olla näiteks käest hoidmine, teineteise vastu toetumine või külg-külje kõrval istumine. Kas suurus on oluline? Sellel aga võib olla negatiivne mõju mehe lähisuhetele, karjäärile ja ka tervisele.\nSulle võib see micropenis jäädagi, kui testosterooni tase noorena korrigeerimata jätta.\nAga kui kõvas olekus on kas siis normaalse suurusega? Aga munandid,kas need normaalsed? Noh umbes naasugused nagu valmis ploom: Peenis võib muide täiesti kokku tõmbuda ka stressiolekus nt.\nKurat ma ei julge kellegi poole pöörduda ka kuidagi piinlik on. Aga praegu oleks sul siiski väga sobiv külastada meesteaarsti.\nSelliste probleemidega tegeleb muidugi ka endokrinoloog. Kui juhtub,et on midagi korrast ära kõik võib juba selguda vereproovist,kus määratakse hormoone ,siis usun,et praegu on veel väga hea võimalus seda asja edukalt mõjutada. Ja ma tean,see on ebamugav selliste probleemidega arstile minna,aga tuleb sellest üle olla.


Kasevineerist mööbel ja detailid ehk milline ettevõte on Tarmeko LPD? — Tarmeko\nKasevineerist mööbel ja detailid ehk milline ettevõte on Tarmeko LPD?\nTarmeko LPD on ettevõte, mis tegeleb peamiselt kasevineerist mööbli ja detailide valmistamisega. Ettevõte asub samuti koos Tarmeko Pehmemööbli ja Tarmeko Spooniga ühel territooriumil Lohkvas. Tooteportfellist võib leida muuhulgas laua või tooli jalgu ning ka valmismööblit (sh lauad, toolid, riiulid jt). Kuigi valdavalt on tooted kasevineerist, siis vahel kasutatakse ka tamme, pähkli või saare pealisspooni või hoopiski põnevate toonide ja mustritega laminaati. Kui tahta lugeda juurde, mis on vineer ja mida see endast kujutab, siis rohkem infot leiab ühest vanemast blogipostitusest.\nVineerist on võimalik teha mitmeid huvitavaid detaile ja mööbliesemeid. Selleks aga, et disainida võimalikult unikaalset ja praktilise väärtusega toodet, on ettevõte mitmel juhul teinud koostööd erinevate disaineritega Skandinaaviast ning ka Eestist. Disaintoodete seast võib leida Ray tooli (vt. üleval pool), Spider lamamistooli või ka vahvad nagid Juss ja Kuusk. Kõik valikus olevad valmismööbli tooted on jaotatud kahe kaubamärgi vahel: Tarmeko Nordic ja Tarmeko Kids. Mööblidetailide kohta leiab infot rohkem siin.\nTarmeko Nordicu alla kuuluvad Skandinaavia disainiga lauad ja toolid, mis on elegantse, kuid samas ka modernse välimusega. Just sellise põhjamaise olemuse pärast sai rebrändingu käigus Tarmeko Nordicule omistatud tumesinine toon. Kaubamärgi kollektsioonist leiab Zürich ja Spider lamamistoolid, Tango ja Margiti lauad ning ka Milonga ja Karjala laua-toolide komplektid. Tooted sobivad elutuppa, kontorisse või mujale avalikku ruumi.\nTarmeko Kids on kaubamärk, mille tooted on mõeldud lastele. Mööbli disainimisel on lähtutud kolmest peamisest aspektist: turvalisus, praktilisus ning mängulisus. Just sellel põhjusel sai Tarmeko Kids põhitooniks valitud lapselik ja lõbus oranž. Kollektsioonist leiab Tommy ja Pippa lauad/toolid, söötmistoolid Kiddo ja Nino ja nagid Juss ja Kuusk. Tooted sobivad lastetuppa või lasteaeda.\nTäpsemalt saab juurde lugeda Tarmeko Nordic ja Tarmeko Kids lehtedelt, kuid küsimuste korral kirjutage kindlasti meilile sales@tarmeko.ee.


TARTU, ÜLEJÕE, MERUSKI 29, müük, kuulutus 81435951 - Kuldne Börs\nTARTU, ÜLEJÕE, MERUSKI 29\nID: 81435951, muudetud 21:55 19.09.2019\nmaa, kinnisasi, katastri nr 79501:002:0229, elamumaa, krunt 1960 m², elekter, gaas, detailplaneering olemas\nTartu kesklinnast 5 minutilise autosõidu kaugusel asuvas kiiresti arenevas Kvissentali elamurajoonis on ühendatud turvaline ja looduslik elukeskkond linnale omase infrastruktuuriga.\nJõelähedases elamurajoonis on valmis ehitatud tänavavalgustus ja drenaaz, asfalteeritud tänavad, piirkond on haljastatud ning dekoreeritud pinkide ja muu vajalikuga. Jõe ääres asub korrastatud liivarand, kus saab mõnusalt aega veeta.\n2016. aasta lõpus valmis Kvissentali elamurajooni Tartu kesklinnaga ühendav kergliiklustee. Bussiliiklus kesklinnaga on samuti väga hea - iga paarikümne minuti tagant sõidab linnaliinibuss nr 7.\n* elektri liitumispunkti kinnistu piiril;\n* tsentraalse vee liitumispunkti kinnistu piiril;\n* tsentraalse kanalisatsiooni liitumispunkti;\n* tsentraalse gaasi liitumispunkti;\n* telekommunikatsioonide liitumispunkti kinnistu piiril.\nDETAILPLANEERINGUGA KEHTESTATUD EHITUSÕIGUS:\n* Krundi kasutamise sihtotstarve: 100% elamumaa\n* Krundi ehitusõigus: 600 m2\n* Ehitusalune pindala: 300 m2\n* Lubatud korruselisus: 2 korrust\n* Hoonete suurim lubatud arv krundil: 3 (sh 1 elamu ja 2 abihoonet)\n* Suurim lubatud kõrgus: elamul 8,5 meetrit, abihoonel 6 meetrit\n* Parkimiskohtade arv: minimaalselt 3 parkimiskohta krundi piires\n* Üksikelamute katusekalle on 0-15◦.\nTule tutvuma olemasoleva olukorraga ja raja oma unelmate kodu looduskaunisse keskkonda.\nNB! Soovi korral võimaldatakse kinnistutele täitematerjal.