Kergvahesein võimaldab ruumi otstarbekalt jaotada- iNkodu.ee\nTeisaldatavate kergvaheseinte süsteemide käsutamine võimaldab efektiivset ning mõjukat ruumi jaotamist nii ühiskondlikes ruumides kui ka kodustes tingimustes.Teisaldatavad kergvaheseinad on suurepärane vaheldus tavapärastele siseseintele ning uudse süsteemiga saab büroodes, kaubanduskeskustes ning ka koduses majapidamises hõlpsasti ruume jagada. “Excel täisklaaslahendused või kvaliteetsete anodeeritud alumiiniumprofiilidega komplekteeritud seinad annavad kujunduslikkuse ning kombineerimisvõimalustega silmad ette igasugusele kipsseinale,” kinnitab OÜ Mendali müügijuht Henry Kattago ja lisab,et seinte jaotusvõimalused on praktiliselt piiramatud. “Ei ole oluline, millised on seina kõrgused-laiused, täitematerjalid, värvitoonid, uste tüübid, moodulite suurused või objekti eelneva ehitusliku viimistluse täpsus - mitmekesised kombineerimisvõimalused on meie neljateistkümne tegevus- aasta jooksul garanteerinud igale kliendile ja tema vajadustele sobivaima variandi.\n”Mati Müürisepa sõnul on ettevõttel kahe nädala pikkuse tameperioodi jooksul üsna sageli tulnud ette olukordi, et klient soovib muuta paigaldatava seina Maaside tüüpi või mõõtusid, sest üks või teine sisekujunduslik element mängitakse töö käigus ümber.“Paindlik tehnoloogia võimaldab meil igal ajahetkel seinakujundust muuta sobival viisil ning tulemuseks on tõesti sein, mida klient on soovinud.” Kliendil on alati õigus. just seinasüsteemi paindlikkus võimaldanud luua firmas põhimõtte - kliendil on alati õigus. Ka siis, kui klient soovib viimasel hetkel seina asukohta või mõõte muuta.\n“Ühtegi bürood, kaubanduspinda või kõdu ei ole valesti projekteeritud ega halvasti ehitatud - kõik ehituslikud probleemid on võimalik kohapeal ja töökorras lahendada”. Oluliseks peab Müürisepp ka fakti, et paindliku seinasüsteemi klientideks võivad olla kõik - nii eraisikud 2-3m2 seintega kui ka kaubanduskeskused ja büroomajad oma tuhandete seina ruutmeetritega. “Näiteks tellisid meilt opaalklaasist pakett-vaheseina vanemad, kelle lapsed ei soovinud enam vennalikult ühist tuba jagada. Õnnetuseks oli toal vaid üks aken ja sellepärast tavaline vahesein ei sobinud. Lahendusena paigaldati paneelmaja tüüpkorterisse eksklusiivne turvaklaasist vahesein, mis laskis läbi valguse, kuid pidas kinni heli,” räägib Müürisepp. Suurimaks ja keerulisemaks ettevõtte objektiks peab Mati Müürisepp aga Eesti suurima, Ülemiste kaubanduskeskuse sisemiste klaasvaheseinte tootmist ja paigaldamist. Tänu väga heale tootekvaliteedile, paindlikule tehnoloogiale ning meeskonnale pälvis firma nimetatud objektiga Norra arhitektide ja Norra järelevalve ning peaehitaja AS NCC Ehitus erilise tunnustuse ja heakskiidu. “Eesti parimad mehed (Taavo Link ja Henry Kattago)+ rootsi riistad andsid tulemuse, mida isegi Norra arhitektid kiidavad,” rõõmustab Müürisepp. Mugav ja kiire teenus Henry Kattago sõnul käsutab OÜ Mendali kergvaheseinte ehitamiseks põhiliselt anodeeritud alumiiniumprofiile või mdf-profiile. Samuti pakub ettevõte klientidele eksklusiivseid täisklaaslahendusi, mille puhul puuduvad seinast klaasideva-helised vertikaal- ja horisontaalprofiilid. Kattago lisab, et praktikale toetudes on kõige vastupidavamateks seinteks osutunud just alumiiniumprofiilidega komplekteeritud vaheseinad (nt Stockmanni Kaubamaja viimase korruse müügiboksid). Materjalina on mdf-profiilid väga pehmed ning niiskustundli-kud, mistõttu kujuneb nende seinte hind esmapilgul soodsamaks, kuid seina karkass ei kesta samaväärselt anodeeritud alumiiniumprofiilidest komplekteeritud karkassiga. Siiski tuleb ettevõte kliendile alati vastu ning loomulikult pakutakse ka mdfprofiilidest vaheseinu ja ruumijagajaid.\nAlumiiniumkarkassilkergvaheseina on võimalik lõpmatu arv kordi üha uuel ja uuel kujul püstitada. See eelis on eriti soositud ettevõtetes, kus tuleb teha küreid ümberkorraldusi inimeste ja ruumide ümberpaigutamisel ja asukohtade muutmisel. Lego põhimõttel (samadest detailidest erinevate tulemuste saamiseks) rajatud süsteem on eriti soositud büroomajades, kus on käsutusel rendipinnad. Vaheseinte tellimine ja paigaldamine käib mugavalt ning kurelt. “Klientide hinnaküsimistele vastame ühe ööpäeva jooksul, vajadusel teostame sellel ajal ka tasuta objekti mõõtmise ning oleme nõu ja jõuga kliendile abiks materjalivaliku tegemisel,” ütleb müügijuht Henry Kattago. Vähemoluline pole ka tõsiasi, et erinevad kombineerimisvõimalused ning kergvaheseinte taaskasutamine pärast demonteerimist aitavad rendipinnal tegutsevatel firmadel kokku hoida aegaja raha. “Kord ostetud seinadetaile on võimalik mitmeid kordi uuesti käsutada ilma, et klient peaks´materjalide eest lisa maksma - kvaliteetse käsitööna valminud kergvaheseinad on alati ökonoomsemad ja paindlikumad kui kuskil tehases valmivad standardiseeritud moodulid,” lisab Kattago.\nTeisaldatavad kergvaheseinad on leidnud käsutamist peaaegu kõigis meie ehitatud büroodes. Kliendile pakuvad need soodsaimat võimalust kontoripinda jaotada hilisema ümberkujundamise võimalusega. OÜ Mendali on meile teada-tuntud pikaajaline partner, kelle käsuks oleme\notsustanud just eelkõige paindliku tehnoloogia, lühikeste tarneaegade, sobiliku hinna ning usaldusväärsete partnersuhete tõttu. Ehitaja seisukohast pean oluliseks ka võimalust projekti sisse tuua operatiivseid muudatusi ning selles osas on Excel vaheseinad osutunud kõige\nmugavamateks ning erisoovidele tullakse alati vastu. Julgen soovitada Mendalit kui kerg- ja siirdeseintega tegelevat koostööpartnerit küll kõigile\nKüsi lisa siit


Vallavanema abina alustab Mirjam Savioja « Hiiu Leht\nDetsembri keskpaigas alustab vallavanema abina tööd Mirjam Savioja (pildil), kes valiti konkursil seitsme kandidaadi seast.\nVallavanem Reili Rand ütles, et Savioja kasuks rääkis tema valmisolek võtta erinevaid tööalaseid väljakutseid, kiirelt kohaneda ja võtta initsiatiivi ning soov anda oma panus Hiiumaa hüvanguks. “Lisaks on suur rõõm, et seoses Mirjami tööleasumisega tuleb taas üks tegus noor hiidlane kodusaarele tagasi,” lisas Rand.\nSavioja näeb oma tööd vallavanema abina huvitava väljakutsena, mis annab talle võimaluse panustada kodukoha heaolusse. “Oma peamise rollina näen ma vallavanema töö hõlbustamist, edendades nii Hiiumaa vallavalitsuse osakondade kui ka erinevate partnerorganisatsioonide vahelist koostööd,” ütles Savioja.\nMirjam Savioja on pärast põhikooliõpinguid Kärdlas lõpetanud kuldmedaliga Noarootsi gümnaasiumi, seejärel Tallinna ülikooli suhtekorralduse eriala ja Rootsi Jönköpingi ülikooli magistriõppe rahvusvahelise kommunikatsiooni erialal.\nSildid: hiiumaa vald, Mirjam Savioja, vallavanema abi


Kus elu saastlikum ja moistlikum polvamaa\nÕpilane teab, et kõik tooted ja teenused on ühel või teisel viisil seotud energia ja ressursitarbimisega;\n- selgitada mõistliku tarbimise vajadust, lähtudes seosest loodusvarad – tarbimine – jäätmed.\nhinnata oma majapidamise ja elustiili mõjusid keskkonnale ja ressursside tarbimisele.\nII kooliaste – Eesti loodusvarad. Eesti loodusvarad, nende kasutamine ja kaitse. Loodusvarad energiaallikatena. Eesti maavarad, nende kaevandamine ja kasutamine. Kaevanduste ja karjääride kasutamisega seotud keskkonnaprobleemid.\nLoodus- ja keskkonnakaitse Eestis. Inimese mõju keskkonnale. Kodukoha looduskeskkonna muutumine inimtegevuse tagajärjel. Jäätmekäitlus. Säästev tarbimine.\nIII kooliaste - Elus- ja eluta looduse seosed. Õppesisu: Inimtegevus, tehnoloogia ja looduslik tasakaal. Energia tarbimine ja materjalide taaskasutamine. Euroopa ja Eesti asustus. Õppesisu: Linnastumisega kaasnevad majanduslikud, sotsiaalsed ja keskkonnaprobleemid.\nGümnaasium– Energiaressursid ja maailma energiamajandus. Nüüdisaegne tehnoloogia energiamajanduses. Energiamajandusega kaasnevad keskkonnaprobleemid.\nrühmatöö õppevahendiga „Kus on elu mõistlikum ja säästlikum?“ (magnettahvel, millel õpilased saavad anda punkte neljale tüüpilisele Eesti leibkonnale. Nende elustiili ja käitumise kohta saavad õpilased infot kaartidelt. Õpilased peavad kujundama oma arvamuse ja märkima punktid igale perele)\nõppemäng Kus on elu säästlikum ja mõistlikum?\nMetoodiline juhend õppemängule Kus on elu säästlikum ja mõistlikum?\nÕppeprogrammi on võimalus läbi viia 45 ja 2x45 min programmina.\nSISSEJUHATUS (5/10 min)\n- arutelu käigus aktiveeritakse eelteadmised loodusvarade ja tarbimise teemal.\nTEGEVUSTE KÄIK (35/70 min)\nrühmatöö õppevahendiga „Kus on elu mõistlikum ja säästlikum?“ (magnettahvel, millel õpilased saavad anda punkte neljale tüüpilisele Eesti leibkonnale. Nende elustiili ja käitumise kohta saavad õpilased infot kaartidelt. Õpilased peavad kujundama oma arvamuse ja märkima punktid igale perele).\n- hinnatakse valdkondade ressursimahukust. Ressursse tarbivad enim valdkonnad, mida me oma kliimas kasutame rohkelt või mille allikaks on taastumatud loodusvarad.\n- arutelud juhendis välja toodud küsimuste põhjal. Nt Kas noorel on võimalik mõjutada soojatarbimist? Kuidas noor saab osaleda toidule kuluva energiakulu vähendamises?\nKOKKUVÕTE (5/10 min )\n- programmi lõpuringis väljendab õpilane oma uusi teadmisi ressursitarbimise valdkonnas ja toob välja, kuidas saab tema pere vähendada mõju keskkonnale.\n*45 minutilise programmi puhul ei toimu alternatiivide analüüsi ja arutelu etteantud küsimuste põhjal.


Neuronid ja närvikoe - Ravi\nPostitaja: Evgeniy, 09/25/2013. Avaldaja on Biopsühholoogia Last updated: 09/09/2013\nNeuronid on närvisüsteemi peamised elemendid. Ja kuidas neuron ise? Milliseid elemente see koosneb?\nNeuronid on aju struktuursed ja funktsionaalsed üksused; spetsiaalsed rakud, mis täidavad ajusse siseneva informatsiooni töötlemise funktsiooni. Nad vastutavad teabe saamise ja edastamise eest kogu kehas. Igas neuroni elemendis on selles protsessis oluline roll.\nDendriidid on puu sarnased laiendused neuronite alguses, mis aitavad suurendada raku pindala. Paljudel neuronitel on suur hulk neid (aga on ka neid, kellel on ainult üks dendriit). Need väikesed väljaulatuvad osad saavad informatsiooni teistelt neuronitelt ja edastavad need impulsside kujul neuroni kehale (soma). Närvirakkude kontaktpunkti, mille kaudu impulsse edastatakse - keemiliselt või elektriliselt - nimetatakse sünapsiks.\nEnamikul neuronitel on palju dendriite.\nKuid mõnedel neuronitel võib olla ainult üks dendriit.\nLühike ja hargnenud\nOsaleb teabe edastamisel raku kehale\nSoma või neuroni keha on koht, kus dendriitide signaalid kogunevad ja edastatakse edasi. Soma ja tuum ei osale närvisignaalide edastamisel aktiivselt. Need kaks kooslust säilitavad tõenäolisemalt närvirakkude elulise aktiivsuse ja säilitavad selle efektiivsuse. Sama eesmärki teenivad mitokondrid, mis pakuvad rakke energiaga, ja Golgi aparaat, mis eemaldab rakkude jäätmed väljaspool rakumembraani.\nAxoni küngas - soma osa, millest axon lahkub - kontrollib impulsside ülekandumist neuroni poolt. Just siis, kui kogu signaali tase ületab knolli künnisväärtuse, saadab see impulssi (tuntud kui potentsiaalne potentsiaal) edasi piki aksonit teise närvirakku.\nAxon on neuroni pikaajaline protsess, mis vastutab signaali edastamise eest ühelt rakult teisele. Mida suurem on akson, seda kiiremini see edastab informatsiooni. Mõned aksonid on kaetud spetsiaalse ainega (müeliiniga), mis toimib isolaatorina. Müeliiniga kaetud Axonid on võimelised informatsiooni kiiremini edastama.\nEnamikul neuronitel on ainult üks akson.\nOsaleb informatsiooni edastamisel raku kehast\nVõib või ei pruugi olla müeliini kest\nAksoni lõpus on terminaliharud, mis vastutavad signaalide edastamise eest teistele neuronitele. Terminali lõpus on oksad sünapsid. Neis kasutatakse signaali teistele närvirakkudele edastamiseks spetsiaalseid bioloogiliselt aktiivseid kemikaale - neurotransmittereid.\nErgastamise põhimustrid närvikiudude juures\nNeuroni juhi funktsioon.\nNeuroni morfofunktsionaalsed omadused.\nNeuronmembraani struktuur ja füsioloogilised funktsioonid\nNeuroni struktuur ja selle funktsionaalsed osad.\nNeuroni omadused ja funktsioonid\n· Kõrge keemiline ja elektriline erutus\n· Võime enesetundele\n· Energia vahetamise kõrge tase. Neuron ei jõua puhata.\n· Vähene taastumisvõime (neuriitide kasv on vaid 1 mm päevas)\n· Võime sünteesida ja eraldada kemikaale\n· Kõrge tundlikkus hüpoksia, mürgiste, farmakoloogiliste ravimite suhtes.\nNärvisüsteemi struktuurne ja funktsionaalne üksus on närvirakk - neuron. Närvisüsteemi hulk närvisüsteemis on ligikaudu 10 11. Ühes neuronis võib olla kuni 10 000 sünapsi. Kui infosalvestusrakkudeks loetakse ainult sünapse, siis võib järeldada, et inimese närvisüsteem võib salvestada 10 19 ühikut. see võib sisaldada kõiki inimkonna kogutud teadmisi. Seetõttu on bioloogiliselt põhjendatud eeldus, et inimese aju mäletab kõike, mis juhtub keha elus ja keskkonnaga suhtlemisel.\nMorfoloogiliselt eristatakse järgmisi neuroni komponente: keha (säga) ja tsütoplasma kasvud - arvukad ja reeglina lühikesed hargnemisprotsessid, dendriidid ja üks pikim protsess - akson. Samuti eristub aksoni küngas - koht, kus akson neuronite kehast lahkub. Funktsionaalselt on tavaline eristada kolme neuroni osa: tajuri - dendriidid ja neuroni membraani membraani, soma integreerivat - aksoni küngas ja saatjat - aksoni künka ja aksoni.\nRakk sisaldab tuuma ja seadet ensüümide ja teiste rakkude sünteesimiseks vajalike molekulide sünteesimiseks. Tavaliselt on neuroni kehal ligikaudu sfääriline või püramiidne kuju.\nDendriidid - neuroni peamine sensoorne väli. Neuroni ja raku keha sünaptilise osa membraan on võimeline reageerima sünapsis sekreteeritud vahendajatele, muutes elektrilist potentsiaali. Neuron kui infstruktuur peaks omama suurt hulka sisendeid. Tavaliselt on neuronil mitu hargnevat dendriiti. Teistest neuronitest pärinev teave jõuab talle läbi spetsiaalsete kontaktide membraanil - selg. Mida keerulisem on selle närvisüsteemi ülesanne, seda rohkem sensoorseid süsteeme saadab sellele teavet, seda rohkem on närvirakkude dendriidid. Nende maksimaalne arv sisaldub ajukoorme püramiidi neuronites ja jõuab mitme tuhandeni. Selgroogid moodustavad kuni 43% soma ja dendriitide membraani pinnast. Nugade tõttu suureneb neuroni tajutav pind märkimisväärselt ja võib jõuda näiteks Purkinje rakkudesse, 250 000 µm 2 (võrreldav neuroni suurusega 6 kuni 120 µm). Oluline on rõhutada, et selgroog ei ole mitte ainult struktuurset, vaid ka funktsionaalset moodustumist: nende arv määratakse neuronile edastatud teabe põhjal; kui teatud spike või selgroogide grupp ei saada teavet pikka aega, siis need kaovad.\nAxon on tsütoplasma kasv, mis on kohandatud kandma dendriitide poolt kogutud informatsiooni, töödeldakse neuronis ja edastatakse läbi aksoni künga. Aksoni lõpus on aksonaalne küngas - närviimpulsside generaator. Selle raku aksonil on konstantse läbimõõduga, enamikul juhtudel on see geelist moodustatud müeliaalse ümbrisega. Lõpus on aksonil oksad, milles on mitokondrid ja sekretoorsed kihid - vesiikulid.\nNeuronite keha ja dendriidid on struktuurid, mis integreerivad mitmed neuronisse saabuvad signaalid. Tänu närvirakkude suurele hulgale sünapsidele interakteeruvad paljud EPSP-d (eksitatoorsed postsünaptilised potentsiaalid) ja TPPS (inhibeerivad postsünaptilised potentsiaalid) (seda käsitletakse üksikasjalikumalt teises osas); Selle koostoime tulemus on aktsioonipotentsiaalide ilmumine aksoni künka membraanile. Rütmilise tühjenemise kestus, impulsside arv ühe rütmilise tühjenemisega ja intervallide kestus tühjenduste vahel on peamine viis, kuidas neuron edastab informatsiooni. Interkalaarsetes neuronites täheldatakse ühekordse tühjenemise pulsside suurimat sagedust, kuna nende hüperpolarisatsioon on palju lühem kui motoorsetes neuronites. Neuronile saabuvate signaalide tajumine, nende mõjul tekkiva EPSP ja TPPS interaktsioon, nende prioriteedi hindamine, närvirakkude metabolismi muutumine ja erinevatest ajalistest järjestustest tulenevate tegevuspotentsiaalide moodustumine moodustavad närvirakkude unikaalse omaduse - neuronite integreeriva aktiivsuse.\nNeuronite klassifitseerimine on mitut tüüpi.\nStruktuuri järgi on neuronid jagatud kolme liiki: unipolaarsed, bipolaarsed ja multipolaarsed.\nTõesti unipolaarsed neuronid asuvad ainult trigeminaalse närvi tuumas. Need neuronid annavad limaskesta lihaste propriotseptiivse tundlikkuse. Ülejäänud unipolaarseid neuroneid nimetatakse pseudo-unipolaarseks, sest tegelikult on neil kaks protsessi, millest üks läheb närvisüsteemi perifeeriast ja teine kesknärvisüsteemi struktuuridesse. Mõlemad protsessid ühenduvad närviraku keha lähedal üheks protsessiks. Sellised pseudo-unipolaarsed neuronid asuvad sensoorsetes sõlmedes: seljaaju, trigeminaalne jne. Nad annavad tunde kombatavusest, valu, temperatuurist, propriotseptiivsest, baroreceptuaalsest, vibratsioonitundlikkusest. Bipolaarsetel neuronitel on üks akson ja üks dendriit. Seda tüüpi neuroneid leidub peamiselt visuaalsete, kuulmis- ja haistmissüsteemide perifeersetes osades. Bipolaarse neuroni dendriit on seotud retseptoriga ja akson vastava sensoorsüsteemi järgmise taseme neuroniga. Mitmepoolsetel neuronitel on mitu dendriiti ja üks akson; kõik need on spindlikujuliste, tähtkujuliste, korvikujuliste ja püramiidrakkude sordid. Loetletud neuronite tüüpe võib näha slaididel.\nSõltuvalt sünteesitud vahendaja iseloomust on neuronid jagatud kolinergilisteks, noradrenaliinergilisteks, GABA-ergilisteks, peptiidergilisteks, dopamiergilisteks, serotonergilisteks jne. Kõige enam neuroneid on ilmselt GABA-ergiline iseloom - kuni 30%, kolinergilised süsteemid ühendavad kuni 30%, kuni 30%, kolinergilised süsteemid kuni GABA-ergilise iseloomuga kuni 30%; %\nTundlikkuse järgi stiimulite suhtes jagunevad neuronid mono-, bi- ja polüsensoriaalseks. Monosensoorsed neuronid paiknevad sagedamini ajukoorme projektsioonitsoonides ja reageerivad ainult nende sensoorsetele signaalidele. Näiteks reageerivad enamik visuaalse koore primaarse tsooni neuronid ainult võrkkesta valguse stimuleerimisele. Monosensoorsed neuronid jagunevad funktsionaalselt nende tundlikkusega nende stiimulite erinevatele omadustele. Seega võivad suurema aju ajukoore kuulmisvööndi individuaalsed neuronid reageerida 1000 Hz sagedusega tooni esitlemisele ja mitte reageerida erineva sagedusega toonidele, selliseid neuroneid nimetatakse monomodaalseks. Neuroneid, mis reageerivad kahele erinevale toonile, nimetatakse bimodaalseks kolmeks või enamaks - polümodaalseks. Bisensor-neuronid asuvad tavaliselt analüsaatori ajukoorme sekundaarsetes piirkondades ja võivad reageerida nii oma kui ka teiste sensoorsete omaduste signaalidele. Näiteks reageerivad visuaalse ajukoorme sekundaarse tsooni neuronid visuaalsetele ja kuuldavatele stiimulitele. Polüsensoorsed neuronid paiknevad kõige sagedamini aju assotsiatiivsetes piirkondades; nad on võimelised reageerima kuulmis-, naha-, visuaalsete ja muude sensoorsete süsteemide ärritusele.\nVastavalt impulsside tüübile jagunevad neuronid taustaktiivseks, st stimuleerituks ilma ärritava ja vaikiva toimeta, mis näitavad impulsi aktiivsust ainult vastuseks stimulatsioonile. Taustaga aktiivsed neuronid on väga olulised cortexi ja teiste aju struktuuride ergastamise taseme säilitamisel; nende arv ärkvelolekus suureneb. Taustaktiivsete neuronite impulsse on mitut tüüpi. Pidev - arütmiline - kui neuron tekitab impulsse pidevalt, aeglustades või suurendades heitmete sagedust. Sellised neuronid pakuvad närvikeskuste tooni. Pakett-tüüpi impulssid - sellist tüüpi neuronid genereerivad lühikese interpulse intervalliga impulsside rühma, siis algab vaikuse periood ja grupp või impulss ilmub uuesti. Pakettide interpulsi intervallid on 1 kuni 3 ms ja vaikusperiood on 15 kuni 120 ms. Rühmatüüpi iseloomustab impulsside rühma ebakorrapärane välimus interpulsioonivahemikuga 3 kuni 30 ms, mille järel algab vaikusperiood.\nTaustaga aktiivsed neuronid jagunevad ergastatuks ja inhibeerituks, mis vastavalt ärritusele suurendavad või vähendavad väljalaske sagedust.\nFunktsionaalse otstarbega jagunevad neuronid afferentseks, interneurooniks või interkalatsiooniks ja efferendiks.\nAfferentsed neuronid täidavad informatsiooni vastuvõtmise ja edastamise funktsiooni kesknärvisüsteemi ülemistele struktuuridele. Afferentsetel neuronitel on suur hargnenud võrk.\nLisatakse neuronite töötlemise informatsioon, mis on saadud afferentsetest neuronitest ja edastab selle teistele interkalatsiooniga või efferentsetele neuronitele. Sisestatud neuronid võivad olla erutavad või inhibeerivad.\nEfferent neuronid on neuronid, mis edastavad informatsiooni närvikeskusest teistele närvisüsteemi keskustele või täitevorganitele. Näiteks ajukoore - püramidaalsete rakkude motoorse piirkonna efferentsed neuronid saadavad impulsse seljaaju eesmise sarve mootori neuronitele, see tähendab, et nad on ajukoorele mõjutatud, kuid seljaaju ees. Seljaaju motoneuronid omakorda mõjutavad eesmise sarved ja saadavad lihastele impulsse. Efferentsete neuronite peamiseks tunnuseks on pika aksoni olemasolu, mis tagab suure ergastuskiiruse. Kõik seljaaju laskuvad teed (püramiidi, retikuloosse, rubrospinaalse jne) moodustavad kesknärvisüsteemi vastavate osade efferentsete neuronite aksonid. Autonoomse närvisüsteemi neuronid, näiteks vaguse närvi tuumad, seljaaju külgmised sarved nimetatakse samuti efferentiks.\nAju peavalu Kasvaja\nBioloogilise surma tunnused varakult ja hilja: kehatemperatuuri langus, Beloglazovi (kassi silm) sümptom, hävitavad laigud Rõhk\nNo-shpa - ravimi kasutusjuhised, analoogid, ülevaated ja vabanemise vormid (tabletid 40 mg, 80 mg forte, süstid ampullides) täiskasvanute, laste ja raseduse spasmide ja valu raviks


linnad ja märgid: 133: arendusprojektide rindelt\n133: arendusprojektide rindelt\nsummary: a more or less random set of projects planned and under construction in tallinn downtown area. see part i here.\ntea kas majanduskriis nüüdseks läbi saanud või veel mitte, igatahes kinnisvaraturg on võrreldes hiljutiste aegadega päris aktiivseks muutunud. toon sarnaselt ühe varasema postitusega ära mõningaid arendusprojekte tallinna kesklinna piires, põhjenduseks lihtsalt soov nende kallal veidi iniseda või siis kiitust avaldada. ei hakkagi pikemat sissejuhatust tegema, asume kohe projektide kallale.\nterase 16 kadriorus. projekti autoriteks janno põldme ja dmitri pisarenko. 13 korteriga elamus on 8 kahetoalist, 4 kolmetoalist ning 1 viietoaline. detailplaneeringuga piiritletud mahu ja kujuga hoone fassaadikäsitlus ja -viimistlus on autorite väitel kavandatud "pigem ümbritseva miljööalaga arvestades". tähendab: õhekrohv, keraamiline fassaaditellis, puitribistik, läbipaistmatu taustvärvitud klaas. seda silmas pidades tundub mulle, et autorid on inspiratsiooni ammutanud eelkõige kõrvalasuvalt majalt aadressiga terase 11. tulemuseks küll midagi veelgi mannetumat.\nhuvitav on siinjuures asjaolu, et minu arust suutsid arhitektid isegi nõukaajal tabada kadrioru vaimu paremini kui seda tihtilugu tänapäeval suudetakse (muidugi on mõlemalt poolt nii- või teistpidi säravaid erandeid). kusjuures mitmeid häid näiteid nõukaaegsetest majadest kadriorus võib leida just siit, metallide järgi nimetatud tänavatelt.\nantud projekt maanduks aga valmimise korral mu isiklikus "kadrioru halbade uusmajade top 5-s". (okei, neid räigelt halbu on siin tegelt ikka päris palju rohkem kui ainult 5... aga las see praegu jääda.)\nmis mind selle maja juures õieti häirib? kui välja jätta detailplaneeringuga paika pandud maht ja kuju, siis... põhimõtteliselt kõik ülejäänu häiribki. ta mõjub nii neetult närviliselt, nagu oleks autorid tahtnud ühes projektis kasutada kõiki erinevaid pähe karanud lahendusi. päris tõsiselt häirib mind näiteks fassaadi materjalivalik: eelkõige muidugi keraamiline fassaaditellis (mida kuradit, tõesti?!), seejärel taustvärvitud klaas, eriti veel leidnuna nii ulatuslikku kasutuspinda. siinkohal mainin, et firmas ruum ja maastik koostatud detailplaneeringus nõuti "lähiala miljööst lähtuvalt hoone välisviimistlusmaterjalidena heledat krohvi, klaasi ja puitu." (fakti poolest on maja viimistluses kasutatud ka puitu, kuid seda nii marginaalselt, et ei saa arugi...)\njustkui püüdes tasakaalustada maja vertikaalsust rõhutavat akende ja viimistluse jaotust, on kõik päris- ja prantsuse rõdud mõttetult ühtseks lindiks ühendatud. need on nagu pingul kummid mingisuguse plahvatada tahtva järaka ümber.\nsõnaga, see maja on üks paras pläust, mille üritus ümberkaudse miljööalaga 'pigem' arvestada on totaalselt feilinud.\naga vaatame sisse ka.\nparkimine on lahendatud keldri- ja esimesel korrusel, kuigi siin on minu arusaamist mööda väike vasturääkivus: selkus nimelt mainitakse autolifti, mida küll plaanidelt pole välja lugeda, renderid aga ei viita garaažiuksele...\nesimene korrus. paras naljakoht on siin 47-ruudune jalgrattahoidlaks ristitud ruum. tahaks tõesti näha, kui mitut jalgratast ses eksklusiivseks nimetatud maja jalgrattahoidlas hoiustama hakatakse.\nselku järgi on "korterite siseplaneeringul arvestatud magamistsooni eraldatust köögist ja elutoast." kõlab hästi, olgugi et pooltel korteritel on magamistuba siiski otse elutoa kõrval. veel: "olulist rõhku on pandud pärast korterisse sisenemist avanevale vaatele." põhimõtteliselt pole see ju mööda - aint et näiteks põhjapoolseimas korteris on see 'pärast' ikka jupp aega pärast seda, kui oled esikus jalanõudest ja üleriietest vabanedes vannitoa ja garderoobi ustega tõtt vahtinud. ka lõunapoolseima korteri sisenemist silmas pidades kõlab see selku lausejupp suht sisutühjana. (tõele au, keegi pole öelnud, millal täpselt 'pärast' need vaated avanevad...)\nüks jaburamaid kohti maja juures on 6. korruse lukskorter oma 4 (!) katuseterrassiga, millest põhjapoolne tervelt 30 ruutu suur (või pikk)... korterisse pääseb nii lifti kui trepi kaudu, kuigi vaevalt siinsed asukad treppi kasutaksid. lisaks tekivad lõunapoolsete terrasside vahele päris veidrad erikujulised nišid, mille otstarvet ma suurt ette ei kujuta. kõige tipuks nentis üks sõltumatu arhitektuuriuurijate selts, et feng shui seisukohast on see korter paras katastroof (:\nhetkel on projekti juures ainuke hea aspekt see, et arendus on veel müügis. majale on küll ehitusluba antud, kuid kuni eksisteerib õhkõrn võimalus, et ostja tellib mõnelt paremalt arhitektilt uue projekti, hoian veel pöidlaid pihus... kehtiva detailplaneeringuga on siin küll palju ette kirjutatud, kuid jumala eest, hea arhitektuur kadriorus pole ju palju tahta, ja seda on ka konkreetse detailplaneeringu raames täiesti võimalik saavutada.\nkrunt 28. aprillil 2011.\nuus-tatari 21 veerenni piirkonnas. projekti autoriks andres põime. autorile omaselt küllaltki viisaka ilmega lakooniline hoone on kerkimas endisse eeslinna, mis elab praegu läbi suurt linnastumist - siinne on üks rohketest suurtest elumajadest, mis sinna lähimal ajal tehtud, hetkel ehitamisel või planeerimisel.\n5-korruselisesse hoonesse tuleb 21 korterit. parkimine on lahendatud esimesel ja keldrikorrusel. et maht kõrvaloleva hoonestuse suhtes liialt mastaapselt ei mõjuks, on viimane korrus tagasiastega, luues ülemistele tänavapoolsetele korteritele suured lääneterrassid.\nantud juhul näib tegemist olevat hea näitega sellest, kuidas kellegi teise poolt tehtud detailplaneering paneb reeglid liiga jäigalt paika, pärssides hiljem maja projekteeriva arhitekti loomevabadust. vähemalt mulle tundub nii - maja on igatahes planeeringu otsene peegeldus, ilma et seda oleks kuidagi teisiti tõlgendada üritatud. (tegelt on detailplaneeringute ja nende järgi projekteeritavate majade teema mulle üha enam huvi pakkumas, kuigi hetkel veel pole ma kogu reeglistikuga päris hästi kursis...)\nolgugi et tegemist on äärmiselt vaikse tänavalõiguga, jääb ikkagi veidi kahtlaseks otsuseks paigutada esimesele korrusele vastu tänavat kummagi esimese korruse korteri magamistoad, eriti kuna esimene korrus nii madalal asub... ehk oleks siiski mingi parem lahendus leidunud?\ntüüpkorrusel on 5 korterit. mulle meeldib enim (küll rõduta) korter nr 14 - privaatne ja avalik tsoon on siin päris sümpaatselt jaotatud. (esimese korruse korter nr 1 on põhimõtteliselt sama, kuid väiksema esikuga ning sauna asemel suurema garderoobiga magamistoas.)\nmul tekib küsimus nii esi- kui tagafassaadi keskteljele tehtud sisselõigete kohta. ühelt poolt jätnuks nende tasandamine mulje ehk liialt monotoonse fassaadiga hoonest, kuid teisalt andnuks nende tasandamise arvelt teha tänavapoolsetele korteritele elutuppa lisaruumi või teha lausa üks hästi väike rõdu (just neil kortereil rõdu puudubki); maja taga oleks samuti olnud võimalik magamistoale avara rõdu anda (neil kortereil on küll elutoal juba suur rõdu olemas). see pole aga kivi arhitekt põime kapsaaeda, kõige muu kõrval olid sisselõiked joonistatud juba detailplaneeringusse.\nviimase korruse kahele korterile pakutakse hiiglaslikke lääneterrasse, teised kaks lepivad itta suunatud rõdudega. silma torkab veider lugu korteris nr 20, kus üks magamistubadest on paigutatud köögi kõrvale ning tualettruumist miljoni miili kaugusele.\nüks asi on veel, mis mus mõistmatust tekitab. nimelt aknad küljefassaadidel - väljast näeb see ju kena välja, kuid siseruumide seisukohalt asuvad need suht jaburates kohtades, avanedes kord garderoobi, kord sauna ning kord täiesti mõttetult koridori, selle asemel et avaneda veidi enam valgust soovivatesse ruumidesse... kui keegi need minu silmis ebakohad loogiliselt ära põhjendab, saab auhinna.\nigatahes. maja ehitus käib täies hoos, siin plats seisuga 17 märts 2011.\neelmisest üle tee asub tühi krunt aadressiga uus-tatari 12, millele peaks millalgi hakkama kerkima selline maja.\nprojekti autoriks on reet valk. majja on kavandatud 28 korterit, parkimine lahendatud keldrikorrusel. see saab olema osa suuremast hoonemassiivist, mille üks pool - muru & pere kavandatud ravi 6 - valmis juba aastal 2009. reet valgu maja fassaadikäsitlus on samamoodi lakooniline ning mõneti isegi range, millegipärast tundub ka et (vist sissepääsu lahenduse tõttu?) veidi vanamoeline. kui kedagi peaks huvitama, siis kruntide detailplaneering on nähtav siin. põnev on selle juures asjaolu, et kui valgu maja peaks ükskord valmima, kaob muru & pere lõunasse vaatavatelt rõdudega hoovikorteritelt päikesevalgus. loodan, et praegused elanikud olid detailplaneeringuga kursis ja ei ostnud põrsast kotis.\nhoone sai ehitusloa juba aastal 2007. märtsis 2010 avaldati ehitamise alustamise teatis, kuigi tegelikkust see ei peegeldanud ning maja pole siiani ehitama hakatud. foto märtsist 2011.\nnüüd aga paremate palade juurde.\npelgulinna / kassisaba piirkonda aadressil rohu 1 / tehnika 22 on kavandatud päris omapärane korterelamu. maja on projekteeritud arhitektuuribüroos studio paralleel, autoriks jaak huimerind koostöös andres lemberi ja indrek laosega. maja ehitusluba pärineb juba 2009 algusest, kuid hetkel ei oska veel öelda, millal asi tõesti ehitamisse võiks minna. arendaja lubas oma kodukal korterihinnad avaldada käesoleval kevadel, nüüd on nad kevade hoopis suveks muutnud. loodame, et asi siiski seisma ei jää ning maja ükskord püsti saab.\nsiinses kontekstis väärib mainimist, et antud juhul on detailplaneeringu autoriks huimerind ise, mistõttu ei teki maja ja planeeringu vahel mingit ebamäärast hõõrumist, nagu võib täheldada eelpool toodud näidete seas, kus planeeringu ja selle järgi kavandatud maja autorid on erinevad...\nvalmides saab see kindlasti üheks pilkupüüdvamaks uushooneks siinsel miljööalal. võib kindel olla, et selline veidi pretensioonikas ning mingis mõttes kurjakuulutav vorm võib mõningates kohalikes protektsionistides pahameelt tekitada, kuid minu hinnangul on selline julge lähenemine miljööaladel igati tervitatav.\nmajja tuleb 14 korterit, neist 7 kahe- ning 7 kolmetoalised. korteriplaanide puhul pole mul midagi erilist ette heita, välja arvatud ikka see minu vana probleem liiga sügavale esikusse avaneva (korteri ainsa) wc-vannitoa ukse osas... (ehk et must tsoon ja puhas tsoon astuvad konflikti!)\nteisel korrusel on koha leidnud üks päris naljakas ruum - vt korter nr 4. köögi kõrval on siin väike kahelt küljelt akendega söögituba, mis asub konsooli all ning valvab maja sissepääsu.\nhetkel on krunt tühi. foto 2011 aprillist.\nnüüd aga parim asi, nimelt üks eskiisprojekt toompuiesteele, autoriteks taas jaak huimerind koos andres lemberiga. huimerind räägib, et selle projekti tuleviku suhtes ei tohiks eriti lootusrikas olla, sest arendaja on talt siia iga 5 aasta tagant midagi tellinud ning seni pole neist ühegagi asi edasi arenenud... siinne on nüüd viimane variant aastast 2010. see oleks minu arust üks kaunimaid uushooneid tallinnas (olgugi et meenutab liialt seda maja). nii ülimeeldival kombel mängiks selline valge maja kokku allmanni suurepärase l'ermitage'iga.\npraeguseks kõik, peagi jälle.\nvaata ka: arh: andres lember, arh: andres põime, arh: dmitri pisarenko, arh: indrek laos, arh: jaak huimerind, arh: janno põldme, arh: reet valk, arh: studio paralleel, asula: tallinn, uued tuuled agulis\nSai kirjalikult protestitud selle Terase 16 sara vastu, ''Kukerpillide'' bassimees kirjutas vastu et närige pori, kesklinnas peavadki koledad majad olema...\n5. mai 2011 05:35:00\nTerase 16 meenutab ühe nurga alt sant' elia joonistusi. Minule.\n8. mai 2011 00:45:00\nterase 16 on väga kena kortermaja, toob Kadriorgu uut hingamist. mulle meeldib.\n24. okt 2011 13:51:00\n135: Veel Riia saatkonnast + arhitektuuriekspordis...\n134: pelikan haapsalu rannal\n132: suvemaja lohusalus


Praegu räägitakse, et Rail Balticu abil saab kiiresti Eestist Berliini. Aga see tundub sama ahvatlev, nagu koduarvutite algajal räägiti, et nendest saab vaadata toiduretsepte ja sõprade telefoninumbreid.\nPeaminister Ansip ütles, et Rail Baltic on poliitiline projekt, millega tahetakse siduda Eestit ülejäänud Euroopaga. Seda see kindlasti on, sest Berliini saab ju lennukiga paari tunniga ja kaubavedu Eestist Euroopasse toimub juba praegu kenasti - cargo ei nurise, isegi kui nende tee sihtkohta on mingil määral pikem. Igatahes kõige ausam hinnang Rail Balticu oodatava kasu kohta tundub olevat: “Eks iga korralik logistiline toru leiab oma kasutuse esimese kümne aasta jooksul.”\nVõtame Soomest snitti. Tegelikult oleks Eestil Rail Balticust rohkemgi vaja oma Allegrot. See viiks reisijad sarnaselt Helsingi-Peterburi ühendusega alla nelja tunni Tallinnast Peterburi. Passi- ja viisakontroll toimuks rongis. Nii et tuled jaama 10 minutit enne rongi väljumist ning nelja tunni pärast oled Peterburi kesklinnas! Juhul, kui elad Rakveres või Narvas, on reis veelgi kiirem.\nSenikaua, kuniks Venemaa ei ole Shengeni viisaruumis, oleks sellisel rongil tugev konkurentsieelis turistide ja ärimeeste hulgas. Mõeldes Eesti kasutamata võimalustele, tundub Eesti oma Allegro olevat vajalikum kui Rail Baltic. Pakun, et just Allegro kaasa toodud Soomest Venemaale reisimise lihtsus on tõstnud märgatavalt sealsete väikeste ja keskmise suurusega ettevõtete huvi Peterburi vastu.\n10. February 2014, 18:59


INTERVJUU I “Ausad Naised” podcasti juht Enely Krusell: minu südamesooviks on, et paljud inimesed ärkaksid – Hingele | GoodNews\nAvaleht Hingele INTERVJUU I “Ausad Naised” podcasti juht Enely Krusell: minu südamesooviks on, et paljud inimesed ärkaksid\nChris Kala loodud “Ausad Mehed” podcast on võitnud juba paljude kuulajate südamed. Nüüd on kasvanud sellest välja ka “Ausad Naised” podcast, mille üks saatejuhtidest Enely Krusell sõnab, et tunneb endas missiooni inspireerida inimesi rohkem avama ennast, olla julgem, olla ausam ja haavatavam enda ja teiste suhtes.\nMis ajendas teid alustama enesearengu teekonda?\nMinu teadlikum eneseareng algas 7,5 aastat tagasi, kui sai alguse minu suhe Urboga. Meie algus oli üsna kirglik ja samal ajal valus, kuid ma olin nii armunud, et see pani mind lugema mitmeid raamatuid, näiteks Anatoli Nekrassov „Mees ja naine“, David Deida „Sellised need mehed ongi“. Sellest ajast alates mõistsin, et armastus ja suhe kahe inimese vahel on teekond ja protsess, mis nõuab mõlemapoolset tähelepanu. Sealt edasi tuli minu ellu võrkturundusettevõte Amway, mille koolitusprogramm Network 21 aitas luua igapäevased enesearenguharjumused.\nSelles programmis kasvasin ma isiksuselt väga-väga palju. Sain põhjapaneva ettevõtluskogemuse, kus olin ka väga edukas. Kasvasin liidriks, kus juhtisin enda eeskujul meeskonda ning seadsin pidevalt uusi eesmärke ning leidsin loomingulisi võimalusi enda ettevõtte edukaks arendamiseks. Tegelikult võib veel väga palju omadusi juurde nimetada, mida selline ettevõtlus minus inimesena kasvatas. Teisest küljest kogesin võrku arendades ka korduvalt depressiooni, mis pani mind lõpuks päästerõngast otsima. See päästerõngas tuli ja minu ellu saabus uus ajajärk, mida mõjutas tugevalt Access Consciousness oma teadlike vaimsete tööriistadega. 2019. aasta mais toimunud vaimne retriit Balil raputas mu elu aga sedavõrd, et reisilt tulles oli mu ees puhast leht, mis tekitas minus pikalt rahulolematust. Tänaseni olen veel selles protsessis ja loon vundamenti uuele elule. Raamatud ja eneseareng aga pole mind endiselt maha jätnud – loen väga palju raamatuid, eelkõige vaimseid, sest täna on need rohkem minu „teema“.\nArmastus ja suhe kahe inimese vahel on teekond ja protsess, mis nõuab mõlemapoolset tähelepanu.\nMillega te end igapäevaselt inspireerite ja motiveerite?\nErinevatel aegadel on need olnud erinevad asjad. Täna inspireerin ja motiveerin ennast eelkõige enda unistustega ja raamatute lugemisega. Pea igapäevaselt mõtisklen ja vaatan pilte enda loodud tulevikukavandist – milleks on põliskodu loomine minu mehe kinnistule. Lisaks kuulan erinevaid audiofaile ja podcaste. Mind väga inspireerib ka inimeste aus ja avatud suhtlemine ning enda elukogemuste ja filosoofia jagamine. See annab tõelise ja hingeise mõistmise inimeste eludest. Ma tunnen viimasel ajal tugevat vajadust väljuda erinevate maskide ja ühiskonna mõjutusel tekkinud filtritest iseendana – seda võib nimetada ka ärkamiseks. Ja minu südamesooviks on, et paljud inimesed ärkaksid ja ärataksid oma liigikaaslased. Ja kui ma näen aina rohkem selliseid inimesi ärkamas, siis see loob minu südamesse suure tänutunde ja inspireerib veel rohkem ka iseendana välja astuma.\nMind väga inspireerib inimeste aus ja avatud suhtlemine.\nKelle olete endale sellel teekonnal eeskujuks valinud?\nMinu põliskodu idee sai alguse Vladimir Megre raamatute sarjast nimega „Venemaa helisevad seedrid“. Nendes raamatutes kirjeldab autor oma kohtumist Siberi taigas elava müstilise erakliku naisega nimega Anastasia, kellel on säilinud algallika inimesele omased ülivõimed ning kes jagab läbi raamatute, kust me tegelikult pärit oleme, mis on aastatuhandete jooksul meie maailmas tegelikult juhtunud ning kuidas me saaksime luua taas ärkavat tsivilisatsiooni. Minu unistus on esmalt ise luua Anastasia ideel põhinevat põliskodu ning tulevikus arendada selle ümber sama mõtteviisi ja unistust omavate liikmetega küla. Iseendaks olemise puhul on minu eeskujudeks paljud inimesed, kes seda on juba teinud: Chris Kala, Martin Pukspuu, Kaidi Karilaid, Evelin Rätsep, Adeline V. Amaryllis, Andrues Vana, Kristel Põld. Need on kõik meie enda Eesti inimesed. Maailmaplaanis on muidugi ka suuri eeskujusid nagu: David Icke, Vishen Lakhiani, Neale Donald Walsch, doctor Shefali, Vladimir Merge ja neid võib veel palju nimetama jääda.\nMilliseid praktikaid te enesearendamiseks kasutate?\nMinu tugev igapäevane praktika on kindlasti enesearengupõhiste raamatute lugemine. Lisaks mitmed meditatsioonipraktikad – hetkel meeldivad mulle Methodraie juhendatud meditatsioonipraktikad ja Valguslaste süvameditatsioonid. Lisaks harjutan end igapäevaselt olema rohkem ja rohkem kohal – see on selline jooksev harjutus. Need kõik on praktikad, mis mul täna on aktuaalsed. Hoian lihtsat joont, et mitte liialdada praktikatega, sest olen märganud, et need muutuvad minu jaoks kurnavaks, kui ma pean neid tegema kohustusest, mitte südamest. Veel praktiseerin ka väga tihti oma kätega tervendamist. Mulle on nimelt selline oskus kaasa antud ja see on viimasel aastal järsult ilmunud. Sügisel plaanin minna Methodraie kursusele, kus usun, et suudan enda olemasolevaid andeid veelgi enam arendada.\nKuidas jõudsite “Ausad Naised” podcastini ja miks otsustasite sellest osa võtta?\nMinuni jõudis “Ausad Naised” podcast tänu Chris Kalale. Me saime temaga kokku ja Chris rääkis sellest ideest ning kuidagi jõudsime selleni, et võiksin olla üks saatejuhtidest. Sellest ideest osa võtta otsustasin mitmel põhjusel: mulle meeldib jagada ausalt ja vahetult elukogemusi ja elufilosoofiat ja arutleda nendel teemadel. Lisaks mulle meeldib esineda ning olen tundnud juba pikalt kutset välja astuda ja jagada oma kogemusi. Selle kõige juures tunnen endas missiooni inspireerida inimesi rohkem avama ennast, olla julgem, olla ausam ja haavatavam enda ja teiste suhtes.\nTunnen endas missiooni inspireerida inimesi rohkem avama ennast, olla julgem, olla ausam ja haavatavam enda ja teiste suhtes.\nMis teemasid plaanite podcastis käsitleda? Millised on need teemad, millest kõige rohkem rääkida tahaks?\nNeid teemasid on väga palju, mida käsitleda soovime. Kindlasti räägime palju suhetest, armastusest, rahast, vaimsusest, iseendaks olemisest, naiselikkusest, egost, teadlikkusest. Mind isiklikult kõnetavad väga vaimsemad ja sügavamad teemad: ego, elu teadlik loomine, oma väe ära tundmine, probleemidega toimetulek, tasakaal, elujaatav suhtumine jne.\nMilline oli teie esimene kogemus “Ausad Naised” podcastis? Mis tundeid see teis tekitas? Kas tekitas natuke ärevust ka, et teid kuulavad inimesed igalt poolt üle Eesti?\nNatuke ärevust on ikka sees, kuid kõige rohkem kogen hetkel elevust ja ootusärevust. Nii põnev on vaadelda, et kuhu see kõik viib. Kuidas inimesed reageerivad, kuidas samastuvad jne. Kui saime esimese podcasti duo purki, siis oli kohe väga rahulolev tunne. Kuna olen ajaga end karastanud inimeste erinevate arvamuste osas, siis seda hirmu mul näiteks enam ei ole, et mis keegi minust nüüd arvata võib. Suhtun sellesse neutraalselt endale teadvustades, et iga inimene on täna oma elus täpselt sellises kohas nagu vaja ja täpselt sellise teadlikkusega nagu ta on. Selline suhtumine aitab mul mõista ka seda inimest, kes minu suhtes võib negatiivne olla.\nMillega tegelesite enne “Ausad Naised” podcasti ja millega praegu selle kõrvalt veel tegelete?\nEnne “Ausad Naised” podcasti ma süvenesin palju turundusmaailmasse ja graafilise disaini oskustele. Nüüd viimane kuu on olnud intensiivsem oma põliskodu teema arendamisel ja iseenda ärkamise ja kohalolu arendamisega. Hetkel kulubki minu aeg rohkem midagi n-ö luues. Tööl ma kuskil otseselt ei käi. Pigem võib mind nimetada freelanceriks, kus tegelen mitmete valdkondadega: teen jumestust, ehitan kodulehti ja pakun turundusteenust, aitan oma meest raamatupidamisega, arendan eestis edasi Anastasia filosoofiat ning nüüd siis ka podcastin.\nVaikselt ja tasapisi hakkan ka jätma maha neid mitmeid tegevusi, et saaksin oma tähelepanuga kohal olla vaid minujaoks olulisematel ja tähtsamatel teemadel, milleks ongi “Ausad Naised” podcast, põliskodu loomine ning enda tervendamisvõimete ja vaimu arendamine.\nKeda ootate podcasti kuulama? Millisele sihtgrupile see rohkem suunatud on?\nOotame podcasti kuulama eelkõige kõiki naisi, kes soovivad ausat ja vahetut kogemuslugusid ja inspiratsiooni. Naisi, kes otsivad lootust ja usku, et ka nemad võiksid olla julged ning ennast avades võib nende elu kardinaalselt muutuda, mis toob endaga kaasa palju positiivseid muutusi.\neelmine AEG ISEENDALE I Vabastav hingamine koos hingamisguru Dan Bruléga\njärgmine LAHUTUSETA SUHTED I Mis siis, kui talle meeldibki kurb olla...


Justiitsministeerium tahab muuta kohtupidamist kiiremaks ja kvaliteetsemaks | Justiitsministeerium\nAvaleht Uudised Justiitsministeerium tahab muuta kohtupidamist kii...\nJustiitsministeerium tahab muuta kohtupidamist kiiremaks ja kvaliteetsemaks\n6.10.2020. Justiitsministeerium saatis kooskõlastusringile väljatöötamiskavatsuse, milles pakutud lahendused võimaldavad hajutada Eesti maakohtutes kohtunike töökoormust võimalikult võrdselt ja ühtlaselt ning soodustavad nende spetsialiseerumist. Eesmärk on mõistlik menetlusaeg ja kvaliteetsed kohtulahendid.\n„Viimastel aastatel on kujunenud püsivaks probleemiks see, et kohtute töökoormus üle Eesti on ebaühtlane. Viimase nelja-viie aasta jooksul on nt Harju maakohtu kohtunike töökoormus olnud nii tsiviil- kui süüteoasjades oluliselt kõrgem töökoormusest teistes maakohtutes. Kuna 45% Eesti elanikest ja 58% äriühingutest on koondunud Tallinnasse ja Harjumaale, siis laekuvad sinna ka ligi pooled kohtuasjad. Samuti on viimase paari aasta jooksul oluliselt kasvanud Tartu maakohtusse laekuvate kohtuasjade arv,“ ütles justiitsminister Raivo Aeg.\nIgapäevaselt töötavate kohtunike töökoormust mõjutab ka see, et asju ei jagata enam neile kohtunikele, kes ametist või kohtust lahkumas on. Lisaks on lähiaastatel oodata suurt kohtunikkonna põlvkonnavahetust.\nLahendusena on justiitsministeerium välja pakkunud mitmeid ideid, millest üks on see, et teatud liiki kohtuasju, mida menetletakse kas kirjalikult või video teel, saaks üleriigiliselt jagada.\n„Pakutud lahendused võimaldaks töökoormust kohtute vahel tasakaalustada, et tagatud oleks mõistlik menetlusaeg ja kvaliteetsed lahendid ning seeläbi kasvaks ka menetlusosaliste rahulolu,“ rääkis Aeg.\nMurekohaks on ka see, et Eestis ei ole kohtunikel ajal, kui õigusvaidlused muutuvad järjest keerulisemaks, võimalik kitsamatele valdkondadele spetsialiseeruda, nagu seda teevad prokurörid ja advokaadid. „Kohtutel võiks olla võimalus luua kohtutes eraldi osakondi, kuhu kuuluvad kohtunikud, kes tegelevadki näiteks kas alaealistega või maksejõuetuse küsimustega,“ selgitas minister.\nSamuti on kavas luua paremad võimalused kohtujuristide arendamiseks ehk kehtestada ringkonnakohtute esimeestele volitus töötada välja kohtujuristide stažeerimisprogramm. Eesmärgiks on toetada kohtujuristide roteerumist kohtusüsteemis, pakkuda neile erinevates asutustes praktiseerimise võimalust ja omandatud teadmiste ellurakendamist. See aitaks hoida kõrge potentsiaaliga inimesi kohtusüsteemis ja tekitada neist ka kohtunike järelkasvu.\nVälja on pakutud kohtunike töövõimehüvitise taastamine, et anda neile sotsiaalsed tagatised töövõime püsiva vähenemise või kaotuse korral. Samuti on kavas töötada välja süsteem, mis võimaldaks kõrgemal kohtul vajadusel esimese astme kohtunikele\nnende töö kohta tagasisidet anda.\nJustiitsministeerium ootab väljatöötamiskavatsusele tagasisidet oktoobri lõpuks.


Koolitajate konverents „Täiskasvanute koolitajad. Kes me oleme?“ toimus 10. juuni 2016 Tallinnas. Täiskasvanute koolitajate kogukonna mõju on elukestva õppe rakendumisel oluline nii täiskasvanute õppimise toetamisel kui ühiskonna protsesside mõjutamisel. ...\nKatre Savi - 20/04/2020 - 09:31\nAndragoogika põhiseisukohtadest lähtuvalt on väga oluline, kuidas minu uurimusteemaga suhestuvad õpetajad, kes oma igapäevatöös tegelevad iseenda ja teiste arengut puudutavate teemadega. Uurimuse keskseks aineks on professionaalse identiteedi ja subjektii ...\nKadi Kass - 08/04/2020 - 09:49


Kommentaarid: VAATA DETAILSET TABELIT! Koit ja Laura edestasid Kerlit "Eesti Laulu" superfinaalis rohkem kui 20 000 häälega\nkuis iganes,/ 7. märts 2017 09:05\naga Koitu-Laurat promoti enne lõppkontserti juba kordades enam kui teisi. Isegi raadeses kanal2 saatesse olid kutsutud ja lehes oli mitu päeva enne pilt, mille all-mäletate Eurovisiooni võitjaid? Nad polnud veel sinna pääsenudki, aga neid nimetati võitjateks. Ikkagi mingi susserdamine käis.\nÜllatus/ 7. märts 2017 02:29\nEi oleks arvanud,et Kerli ei oskagi laulda. Pole teisel häält ollagi. Ju siis eelnevad lood stuudios tehnika abil valmis treitud. Verona on super, super,super\nLihtsalt tähelepanek/ 6. märts 2017 22:20\nAga huvitav on see, et ETV kustutas ja laadis siis uuesti youtube üles kõikide eesti laulu finaalis osalejate esitused. Ilmselt seetõttu, et videod oli üli populaarsed ja panin ka ise tähele, et üllataval kombel kuvatakse riigi telekanali youtube kanalis reklaamklippe. :D\nFoto alt puudub hambaarsti nimi/ 6. märts 2017 19:49\noleks hea reklaam\nLembit/ 6. märts 2017 22:50\nNiiet pole mõtet nutta, et Kerlile helistada ei saanud- seljavõit.\nBitlem/ 6. märts 2017 23:36\nNiiet, pole nutta midagi Kerli pärast-seljavõit.\neesti laul/ 6. märts 2017 18:35\nMinu jaoks oli sellel võistlusel Ivo laul Eesti laul,muu tilu-lilu võib olla eurovisioon kui nad ise nii arvavad.\nLS/ 6. märts 2017 16:27\nMa ei tea kes hääletas. Sellist laulu esimeseks annab ikka... Kerli, Rändvee igati ägedad ja mitu lugu mis 3 hulka ei jõudnud igati etemad.\nitimees/ 6. märts 2017 14:51\nehk siis tabelit analüüsides oli ühe žüriipunkti väärtus vähemalt 403 telefonihäält aga tõenäoliselt oli kordajaks 1000 ehk kui žuriiliige andis 10p siis vastas see 10 000 (või noh vähemal 4030-le) helistajale!?\nhuvitav/ 6. märts 2017 13:17\nkas keegi 28 veebruari ringvaadet ka vaatas...\nkus/ 6. märts 2017 13:41\nsaatejuht koidu eurovisioonile saatis :D\n................../ 6. märts 2017 11:41\nAeg on see hääletamine rahule jätta. Kes on Kerli? AUSALT ÖELDES MITTE KEEGI .\nraha, raha, raha/ 6. märts 2017 13:38\nprobleem pole "mittekeegis", vaid rahale rajatud hääletamise tulemustes, keegi kusagil mainis mängu pandud 3000 eurist. tegelikult võikski avalikustada numbrid mille pealt helistati ilma "kordadeta" - oleks mingigi ülevaade :), toetatajatest.\nmani, mani, mani :D/ 6. märts 2017 14:41\nkui see ei ole korruptsioon, siis mis see korruptsioon ikkagi on ?\nlapsukesed oma suurimas armastuses osalevad 20 000 feikhääle loomises...\ntule tramp appi !!!\nMerje/ 6. märts 2017 11:21\nIlus laul .Hea,et see Kerli ei võitnud.Pole vähemalt häbi vaja tunda.\nmerjele./ 8. märts 2017 08:35\nHäbi tuned siis kui eurovvõistlus läbi saab !\nkerli/ 6. märts 2017 10:54\nOLI PARIM !\nJumal tänatud/ 6. märts 2017 10:54\nRänveest polnud enne seda saadet enam ammu kippu ega kõppu, siis ilmus välja ei tea kust ja pidas end paremaks kui teised. Kerli laul ei sobinud kindlasti eurovisioonile, olgem ausad ja kui kusagilt tuleb veel välja, et kile mis tal seljas oli, oli ka prügikastist leitud, siis no ausõna, jumal sa näed, aga ei mürista. Enamus laulud eurovisioonil on sellised, miks kõik hädaldavad? Mina helistasin ka pea 10 korda, kas see on pettus, isegi kui ma ei ole mitte keegi ei Laurale ega ka Koidule? Keegi pole keelanud sul hääletada rohkem kui 1 kord kulla "huviline". Mõtle enne mida ikka suust välja ajad.\nvõitis/ 6. märts 2017 10:43\nvõitis hea maitse ja intelligentsus!Olen ülimalt rahul!\nJah.../ 6. märts 2017 09:20\n...igal ühel oma arvamus.\n-/ 6. märts 2017 08:54\nMõned kommijad kurdavad,et Kerlile antud häälele vastust ei tulnud,seda tuttavat: HÄÄLETATUD. Kui ma laulule Verona ma hääle tahtsin anda,juhtus sama lugu,ei kuulnud vastust : hääletatud. Alles teisel korral sain siis nö. hääletatud. Superfinaalis sama lugu,esimesel korral peale kahe lõpupiiksu ei kuulnud midagi. Hääletasin teist korda veel,st. siis justnagu neljandat korda. On kahtlane tunne, kas vastuseta hääletus teenib oma eesmärgist ainult ühte poolt, või ei läinud see kuumaksu lisana arvesse. Helistajal jääb ju selline mulje,et hääletus ei läinud läbi. Eks kuumaksest ole näha,kui palju arvele otsa on kühveldatud. Oi-jah. Edu kõigile.\ngribojedov/ 6. märts 2017 08:11\nkurjad keeled räägivad juba ,et väga Modern Tolkingu nägu see laul olevat või mis tsensuur ÕL arvab\nMiks küll kümned tuhanded kaebavad ?/ 6. märts 2017 07:24\nniivõrd suure raha juures nagu seda on eurole pääsemine autori jaoks, ei imesta, kui kinni on makstud ka teleteenuste IT mehed et hääled rändaksid.... E-valimised on viimase kümne aastaga sellise tee leidnud. Asi siis see mingi laulukonkurss "ära võita" ? Inimesed on hämmingus, miks nende Kerli toetuseks tehtud helistamise vastuseks ei tulnud "hääletatud" kuidas ja kuhu kadus hääl vaikusesse... Päris kindlasti oleks Eesti jaoks Kerli ja juba Youtubes 40 miljonit vaataist palju võimsam reklaam olnud kui keskikka vajuvate amstriteks söönute seltskond.\neeee./ 6. märts 2017 10:59\npaljud ei saanud ka Koidu ja Laura poolt hääletada ja kui oleks saanud siis oleks kindlasti nendel veel suurem võitt.Kerli laulust oli veel paremaid laule .Ma pole ka Rasmuse fänn aga isegi seekordne laul oli supper ja igati Kerli omast parem.\n6. märts 2017 12:28\nMina vaatasin ka, uudishimust mille ümber kära käib. See ei tähenda et mulle meeldis.\nMul ei ole midagi selle vastu et kerli euroviioonile saab, aga tehku siis järgmine aasta ka laul, mis tõesti hea on, see oli mingi monotoonne marss. Ainult show peale minna ei saa.\nPille/ 6. märts 2017 03:59\nVäga meeldib Laura ja Koidu laul.\nKerli ei meeldi, ei ole lauluhäält, üllatusin lausa ebameeldivas mõttes. kriibib kõrva.\nJah/ 6. märts 2017 03:37\nNad said ikka nii palju hääli rohkem, kui teised, et see tütre 30 häält on nagu tilk merre. Koit ja Laura on väga head lauljad. Aga seda ei tea, kuidas eurovisiooni ajal hääletatakse. Eelmisel aastal sai vilets laul esikoha.\nväga huvitav/ 6. märts 2017 02:08\nMinu mäletamist mööda Avandi ütles enne võitja väljakuulutamist, et vahe esimese ja teise koha vahel oli 45%/55%. Kuidas siis järku nii suur vahe on tekkinud ? Ja veel - kohe peale võitja väljakuulutamist tuli lavale sümfooniaorkester kes kohe olid valmis Koitu ja Laurat saatma ??? Huvitav, mida neile inimestele oleks öeldud siis kui Kerli oleks tulnud esimeseks ? Et shit happened, minge nüüd koju ?\nKas sul on halb?/ 6. märts 2017 02:21\nVilets mälu sul. Avandi ei öelnud, et esimese ja teise koha vahe on 55% vs. 45%. Esimene koht sai 55% kogu häältest, seega teine ja kolmas kokku said 45%. Kust sina tead, millal orkester teada sai? Äkki näiteks 2 minutit enne väljakuulutamist?\nHahahha/ 6. märts 2017 02:52\nKus see orkester veel oli??\ntue/ 6. märts 2017 13:23\nSuperfinaalis oli 3 esinejat..seega nende kolme häältest kokku 55 % ;) Loogikapunktid ;)\nFelitsita/ 6. märts 2017 01:31\nKuulsin, et italianod pidid Kapa Kohilast laulma? Aga meil ilus slaavilik 90- nda stiilis lugu?\n.../ 6. märts 2017 00:45\nSiin see tabel kõll väga vigane. Lõpus superfinaalis Kerli nime ja punkte üldse pole? Uudistes ka rääkis, et superfinaalis jagunesid punktid suht võrdselt. Ja siis et Koit ja Laura said 55% häältest??? No pole ju siis võrdselt. Ülejäänud 45 % häältest siis pidid jagunema Kerli ja Rasmuse vahel. Aga võitis õige llaul.\niff/ 6. märts 2017 08:15\nLoe artikkel lõpuni, päris lõpuni.\nvaataja/ 6. märts 2017 00:09\nSaalis istudes ja kontserti kuulates tundus heli igati hea ja kõikide lauljate esitus oli perfektne. Telesaadet järelvaadates oli väga suur vahe Kerli live esitusel ja sellel, mida teleekraanilt kuuldus. Ainus, kelle heli oli ilmselt meelega saboteeritud. Kas tõesti oli kellelgi nii suur hirm, et kui võitjaks Kerli saab, siis tuleb võib olla hakata korraldama ise ka järgmise aasta Eurovisiooni jälle Tallinnas? Just selle show ja Kerli tuntusega oleks Eestil kindlasti võiduvõimalused olnud. Ja kui nüüd veel selgus, et ka telefonihääletus oli takistustega, siis vägisi hakkab tunduma, et keegi väga ei tahtnud Kerli võitu.\nPeh/ 6. märts 2017 02:51\nMida sa vingud? Kerli esiteks kutsuti Eesti laulule osalema. Kui oleks soovitud tema võitu oleks ta võitnud nii või naa. Ja probleemid hääletusel on väljamõeldised nende poolt, kes ei suuda Kerli ja teiste kaotusega leppida. Hääletasin muuhulgas ka Kerli poolt ja POLNUd MINGEID PROBLEEME! Eesti rahvast mingi ports lihtsalt võõrastab teda ja ongi kõik.\n6. märts 2017 12:33\nEi ole asi selles. Lihsalt ei meeldi see laul ja kõik. Asi pole isegi lauluhääles, vaid selles monotoonses marsis.\noioioi/ 6. märts 2017 09:13\nKerli laul ei olnud see Eurolaul,mida vaja. See, et ta on huvitav laulja,s eda ülll aga see pole põhjuseks kui ta sulle meeldib, et ongi lauluga Eurovisoonile sobilik.\neeee./ 6. märts 2017 11:04\nVinguvad need kes ei kannata et nende lemmik kaotas .kA LAURA JA KOIDU LAULU POOLT HÄÄLETAMISEL OLI PROBLEEME.\nJaksi/ 5. märts 2017 23:43\nOlete ikka nii toredad! Mis vahet seal on kui palju neid hääli oli? Kas see on vajalik, et Kerlile pori näkku visata, et vaata kui palju sa said vähem hääli ikkagi. Imelik artikkel!\njee/ 5. märts 2017 23:37\nPäris suur ülekaal ikka võidulool. Minu teada oli sama ka ''Kuula''ga.\nUsun, et neil läheb väga hästi, vähemalt saavad finaali!\nkindlasti/ 5. märts 2017 23:23\nainukene esikohta väärt laul valitavate seas\nRobert/ 5. märts 2017 23:10\nTaaskord me hääletasime kodukassi poolt , kes on pestud ja kammitud ,slehv kaelal ja alati sööb oma kitekati ilusti ära . Aga esimese hiire puhul hüppab kapi otsa .\nMe ei hinda kassi ,kes tuustib ringi ja mingi tuustimise käigus on talle värvipott pähe sadanud . Aga hiired hoiavad tast kaugele ja rotid ning väiksemad koerad mõtlevad kümme korda , enne kui talle nina ette satuvad. Ka seda kassi saab puhtaks pesta , ära kammida ja slehv kaela panna .\n6. märts 2017 12:37\nMulle tundub, et kerli toetajad ongi kui ära hünotiseeritud. Vandenõud, kuidas saboteeriti hääletust ja heli, kuidas kerlit võõristatakse, kuidas inimesed tast ikka aru ei saa, vaene väike tubli kiisu keda keegi ei mõista- see on ülekõige. Saage üle, kirjutage korralik laul talle järgmiseks aastaks ja las proovib uuesti- šansid ju head kui sellistele fännidele lisaks ka mitte-kerlit-jumaldav rahvas hääletaks, kuna lugu tõesti hea:)\nMina.../ 5. märts 2017 21:34\n...helistasin ka Koidule ja Laurale mitu korda.Liin oli kogu aeg kinni.Ei teagi,mitmendal korral löögile sain.Ei olnud Kerli liin ainukesena hõivatud nagu lehtedes kirjutatakse.\nTiit/ 5. märts 2017 21:07\nJah täitsa hea lugu, jõuab vähemalt 25 esimese sekka\nKAta/ 5. märts 2017 20:44\nSee Žürii on ikka eriti lamp punt, võiks olla ainult rahvahääletus või siis vähemalt korralikud muusikainimesed.\nVõitis õige laul, hoidsin ka neile pöialt :)\nkkk/ 5. märts 2017 20:33\nKohe sain hääle anda.Laura ja Koit. Teie laul oli super hea.Olen ise Veronas käinud ja oma silmaga seda kõike näinud. Tõeline armastuse laul. Toogu see laul õnne .\nMr.Lorenz1/ 5. märts 2017 20:31\nEesti rahvas ei teea mis õige laul on ja saatis täieliku jama . Kerli võit tehti maha .\nelanik/ 6. märts 2017 09:14\nSul puudub muusikaline haridus. On nii?\njep/ 5. märts 2017 20:19\nVõimas! Nii laui kui ka esitajad. Laural võimas, võimas hääl! Olgu kiidetud ka laulu autor. Nii tuleb laulda! Edasi kentucky poisid!\naga kuhu sa iniseja unustasid?/ 6. märts 2017 21:41\nmida pole seda pole...\ntore/ 5. märts 2017 19:59\nOlen väga rõõmus,et tühikargaja Kerli ei saanud esikohta,\nsest sellise riietusega ja häälega pole edasipääsu loota.\nwow/ 5. märts 2017 19:51\nPalju õnne võitjatele. Ilus laul ja ilusad inimesed\nnjaa/ 5. märts 2017 19:36\nkerlile pea 21 000 häälega ära tegemine on korralik vahe\nTaat/ 5. märts 2017 19:12\nÄrni/ 5. märts 2017 19:12\nÜlo ja Mare ei saanudki.Kahju.Meeldis nende laul "Kadakate varjus".\nmitu päeva/ 5. märts 2017 19:11\nKaua veel peab esilehel seda eurojura lugema?\nMind isiklikult ajab kogu see nn eurojama oksele!\nPopulist/ 5. märts 2017 19:10\nKerli esindab ju ameerikat, nagu ilves!\nRobi/ 5. märts 2017 19:01\nnoh ja siis? Ukrainas saame hinnalise 10 koha nagu ikka.\nEi/ 5. märts 2017 18:50\nSaanudki aru kas kerlil häälega miskit või\nonon/ 5. märts 2017 18:48\nenamus kenad albaania aktsendiga võõras keeles laulud.\nMis teha,/ 5. märts 2017 18:44\nkui süsteemirike õigel ajal ei võimaldanud Gerli poolt hääletada.\nVead tekstis/ 5. märts 2017 18:42\nSee ongi kogu selle pettuse puhtaks rääkimise katse.\nMis hääletamisest me räägime????\nKoit ja Laura edestasid oma konkurenti mitte 20 000 häälega, vaid 20 000 Euroga :D\nEile üks "fänn" ju kirjutas, et "hääletas" Koidu-Laura poolt 40 korda = 40 EUR ja tahab teada, kust nüüd võidu puhul raha tagasi saaks :DDD\nAnu/ 6. märts 2017 06:33\nKas sa arvad, et Kerli poolt hääletasid kõik vaid ühe korra?\nhm/ 5. märts 2017 18:33\nEks need laulud olid kõik suht jamad, Eurovisioonil pole nendega midagi peale hakata ja artistid s_tast sepikut ikka ei tee!\nNojah/ 5. märts 2017 18:29\nVäga tore ja veel toredam oleks kui ka teiste Euroopa riikide inimesed ka hääletaksid nende poolt. aga kui mõelda, et eelmine kord sai esikoha vilets laul, siis lootust eriti pole.\nNad ei saa seal finaaligi/ 5. märts 2017 18:43\nVilets esitus,nagu postid,seljad vastakuti.No mida? Kerli laul kordades parem,oli,mida kuulata,vaadata.\nno ei ole see Koit eurolaulik,ei ole.../ 6. märts 2017 21:47\npeidab end Laura seljataha ja kõik.\nEks/ 5. märts 2017 17:50\nEestlased ikka oskavad lugu pidada ilusast, heast ja elegantsest. Ilus laul, supper esitus. Jöuab vähemalt 10 sekka.\n6. märts 2017 13:53\neks 10 viimase..\nMann/ 6. märts 2017 23:11\nOlgu eurol või viimane. Aga meile, eestlastele see laul meeldib. Võidab niikui nii mõni pagulane- moslem.\nsama jutt nagu Kuuse Taadil,/ 6. märts 2017 21:48\neelmine aasta ootasite ju samuti võitu.Mis siis nihu läks?\nhuviline/ 5. märts 2017 17:37\nKuidas see hääletamine käis? Lugesin,et Toome tütar helistanud 30.korda!! NO MIS HÄÄLETAMINE SEE ON? See nagu pettusega saadud kohad!\n..../ 5. märts 2017 18:47\nkui ühelt numbrilt sai anda hääli korduvalt, sai seda teha ka teistele hääle andmisega. Arvata, et Kerlile ei antud korduvhääli, on ilmselt üsna naiivne. Ei vaadanud saadet, kuid vaatasin hiljem nn.võidulugu ja teiseks tulnut, siis - üsna piinlik oli. Esimese koha lugu tavapärane ja igav, ununes koheselt. Teisest loost jäi meelde vaid vaimuvaene maas roomamine ja vilets laul, mida ainult helimeeste niru tööga välja vabandada ei saa - helimehed ise ei laula ega saa häälest ära kehvast lauljast ööbikut teha. Hea asi nüüd see, et pole hirmugi, et Eesti peaks taas seda hirmkallist tele-tilulilu korraldama hakkama, suursaavutus oleks seegi, kui finaali jõutakse.\nkes siin süüdi siis on./ 5. märts 2017 19:06\nSai ka loetud et kui ühele ei saanud toru oli umbes, proovisin teisele.\n.../ 5. märts 2017 19:34\nSelle hääletussüsteemiga järgmine aasta saadab Putin Eestit esindama Pugatšova, sest noh, raha eest saab ju kõike. Eestis.\nIseenesest on tülgastav, et võiduks on vaja vaid enam-vähem head laulu + eelarvet ja organiseeritud töötajaid.\nhuvilisele/ 5. märts 2017 20:06\naga kes sul keelab helistada kasvõi sada korda?\nJaa, kindlasti andsid Kerlide jm fännid../ 5. märts 2017 20:13\noma lemmikutele hääli näo pealt ainult ainult ühel korral...\ntelevaataja/ 6. märts 2017 03:09\nMIKS KERLI poolt ei saanud hääletada ja telefoniliin oli UMBES aga KOIDU ja LAURA poolt sai...? Mida siin jahutakse ja TAKISTATI Kerli poolt hääletamist....? Need rohkem hääled olidki Koidule ja Laurale sellepärast, et KERLI POOLT TAKISTATI HÄÄLETAMIST....!\n6. märts 2017 13:54\nsee on demokraatia, banaanivabariigi moodi\nHurraaa/ 5. märts 2017 17:20\nAinuõige laul valiti .rändvee oli pootsmannni koopia ja kerli ..ei teagi misasi see oli .\nhurraa2/ 5. märts 2017 19:29\nNõus! See ongi võidulaul!!!!\npubekas hurraale/ 5. märts 2017 19:49\nNormaalne inimene sellist jama ei vaatagi\ntelevaataja/ 6. märts 2017 03:10\nKERLI OLEKS PIDANUD MINEMA EUROVISIOONILE! Koit ja Laura ei saa jälle EELVOORUST edasi.... HÄBI!\nMuusik/ 7. märts 2017 21:13\nKuule, selgeltnägija oled või? Ja mis siis juhtub sinu meelest, kui eelvoorust ei saa läbi? Sured ära sellepärast või???


KUIDAS PõLETADA SISEELUNDITE RASVA - TERVIS - , Oliivid rasva poletamine\nOliivid rasva poletamine. 20 viisi kuidas alatiseks vähendada kehakaalu\nVesi on keskus, kus enamus raku tegevus toimub, kaasaarvatud rasvade transportimine ja põletamine. Täpsemate tulemuste saamiseks mõõtke tasakaalus olevaid toite.\nKahjuks ei ole ainult ühte vastust, kuidas aastate pikkuseid õlleõhtuid, kiirtoidu ja salatikastmete söömist nüüd tagasi teha. Siin on 20 võimalust, mida te võite oma järgmises dieedis kasutada, et rasvaprotsenti vähendada. Suurt rolli mängivad teie treeningud jõusaalis ning jooksurajal- neid tuleb teha regulaarselt ja suhteliselt palju.\nAga siinkohal astume eemale jõusaalist ning seame sammud kööki, et esitada praktilist nimekirja, kuidas te saate oma toitumisharjumusi muuta ning saada terve tugeva keha. Muuda oma elustiili. Kui alustad kaalulangetamiseks dieeti, siis sa võid seada endale võimatud eesmärgid.\nJooge rohkem vett. Vesi on keskus, kus enamus raku tegevus toimub, kaasaarvatud rasvade transportimine ja põletamine. Suure hulga kalorivaba vee joomine tekitab täiskõhu tunde ja vähendab söögiisu.\nViited Kas teate, et antioksüdandid võivad teid kaitsta oksüdatiivse stressi eest?\nOliivid - Omadused, Eelised, Kalorid, Toiteväärtus, Vitamiinid | Toit\nJooge vähemalt 0,6l vett 10kg kehakaalu kohta. Kandke alati 0,5l veepudelit endaga kaasas ning täidke seda vajalik arv kordi päevas.\nSööge vähem kaloreid, kui tarvitate. Esmalt tuleb välja arvutada, kui palju kaloreid sa päevas kulutad, treeninguid mitte arvesse võtta.\nJärgmiseks tuleb määratleda treeningutel kulutatud kalorite arv. Pool tundi keskmise intensiivsusega aeroobikat kulutab kalorit ja pool tundi jõusaali raskusi tõstes kulutab kalorit. Liitke päevane kalorite arv ja treeningutel kulutatud kalorite arv kokku ja hoidke päevane kalorite tarbimine alla seda summat. Vähenda süsivesikuid.\nTarbides liiga palju energiarohkeid toite, nagu kartulid, riis, pasta ja leib-sai ja eriti veel ühel söömaajal koos pakutakse kehale rohkem kui ta vajab ning ülejääk talletatakse kehas rasva näol. IFBB proff Mike Matarazzo väidab, et energiarohkeid toite ei tohiks täielikult välja jätta, vaid vähendada päevane norm korrani ja mitte rohkem kui üks tassitäis pastat, riisi või kartuleid korraga.\nSöö täielikku tasakaalustatud hommikusööki. Piirake suhkru tarbimist.\nFrom your lips to your hips. Fat makes you fat. Sinu huultelt sinu puusadele. Rasv teeb su paksuks.\nOliivid rasva poletamine rikkad ja vaesed päevad.\nToitainete eksper ja endine kulturist Chris Aceto soovitab süüa umbes 2 grammi süsivesikuid 1kg kehamassi kohta, nii umbes päeva need on vähese süsivesikute arvuga päevad ja järgnevad päeva kahekordistage süsivesikute arv. Korrake seda skeemi.\nKui te kaalute kg, siis sööge g madala süsivesikute arvuga päeval ja g süsivesikute rikkal päeval. Jooge musta kohvi enne trenni. Kohvi mõjutab tervislikke rasvu ning valke, kui seda juua toidukorra või snacki kõrvale. Ärge kasutage koort ja suhkrut mis lisavad mittevajalikke kaloreid ja rasvaning hoiduge kohvi joomisest muudel aegadel peale trenni, sest see väheneb selle mõju rasvade põletamisel trenni ajal. Hoiduge suurtest kalori langustest.\nSihtige tagasihoidlike kalorilanguste suunas.\nOliivipuu on üks iidsemaid taime, mida inimene kultiveerib. Pealegi on usaldusväärselt teada, et iidsetel aegadel kasvatati oliive üsna suurtel aladel - alates Kanaari saartest, kogu Vahemerel, Väike-Aasia piirkondades, samuti Kaukaasias ja Krimmis. Oliivipuid on umbes 60 tüüpi.\nSööge korda päevas. Dieedil olevad inimesed tihti vähendavad päevaste toidukordade arvu, üritades kaloreid langetada- väga vale! Suurem toidukordade arv kulutab suurema arvu kaloreid Termogeensuse suurenedes, keha temperatuur tõuseb ," ütleb Aceto.\nArvutage kui palju kaloreid te päevas soovite kulutada nõuanne 3 ning jaotage need võrdselt 6 toidukora vahel. Tarbige CLA-d. CLA konjugeeritud linoolhape on tulnud kulturistide seas moodi kui rasvapõletaja. Mitmed uuringud inimeste peal on näidanud mõõdukat effekti rasva põletamisel. Proovige 3 grammi päevas.\nKogu päikese neelamine\nOliivid rasva poletamine Kaaluge efedriini kasutamist. Efedriin on koostisosa taimes efedra, teisiti tuntud kui ma-huang. Efedriin suurendab keha Slimming 100 looduslikud maitsetaimed Oliivid rasva poletamine hulka, stimuleerides närvisüsteemi, mis põhjustab rasva rakkude kasutamist kütusena.\nEfedriin säästab ka valku säästed aminohappeid lihaste jaoks. Ärge kunagi ületage soovitatavat päevast doosi ning konsulteerige arstiga enne tarbimist. Tähele panna kõiki vastunäidustusi! Toimetus ei soovita võistlussportlastele kes läbivad dopingukontrolle. Kasuta kreatiini. Kreatiin on võimas lihase kasvataja, mis aitab samuti rasva põletada. Lisatud lihasmass kreatiini kasutamise jooksul, tõstab teie metabolismi taset puhkuse ajal, täites teie rasvapõletamise kaminat.\nSee on kriitiline kaalu langetamise jooksul. Kui keha saab vähe kaloreid, võib see vähendada lihasmassi ning metabolismi taset. Alustage laadimiskuuriga 5päeva, iga päev grammi jaotatuna võrdselt korra Oliivid rasva poletamine. Peale 5 päeva võtke grammi päevas koos einega, peale trenni. Suurendage juurviljade tarbimist. Juurviljad sisaldavad maksimumi koguse toitained minimaalse kalorite arvuga, jättes täiskõhu tunde vähemate kaloritega. Tarvitage 5 korda päevas juurvilju, kas snackina, võileiva peale või kana kõrvale.\nTellige oma järgmise burgeri kõrvale friikartulite asemel juuviljad. Ärge lootke liialt rasvapõletajate peale. Rasvapõletajad aitavad rasva vähendada, kuid nad ei korva halbu söömisharjumusi. Kui te kasutate tooteid mainitud nõuannetes ilma treeningu ja korraliku toiduta, siis te pigem koguterasva, kui vähendate seda.\nRasvapõletajad pole imetabletid! Kasutage neid korraliku treeningu ja toidukavaga. Tarbige grammi kiudaineid päevas.\nKiudaine imeb vett ning võtab kõhus rohkem ruumi, peletades eemale näljatunnet. Klii puder, kaeratangud ja oad on suurepärased kiudaine allikad. Vaadake toiduainete siltidelt kiudaine sisaldust.\nElimineerige rämpstoit. Sööge korralik kogus valke. Paljud kulturistid liialdavad valguga, kui nad on dieedil.\nKuid valkudes on samuti kalorid, mis võib talletuda rasva näol, kui liiga palju tarbida. Sööge päevas grammi valku 1kg kehakaalu kohta.\nSee pakub küllaldaselt aminohappeid, et säilitada lihasmass, samal ajal hoides täielikku kalorite arvu kontrolli all. Sööge rohkem tervislikke rasvu.\nSoovitavalt kasutage avokaadosid, rasvast kala, oliive, pähkleid ja seemneid, ning õlisid nagu oliivi ja linaseemne. Sööge pettuse toite ainult hea maitse saamiseks. Kui te armastate mõnda kindlat toitu, siis te Oliivid rasva poletamine tohiks seda endale keelustada.\nHoiduge halbadest toitudest. Mida te ei armasta või mis ei meeldi nii palju. Ning kui te sööte petutoite, siis sööge seda ainult maitse saamiseks. Ärge sööge tervet pitsat, võtke vaid paar viilu, säästke maitset ning nautige. Jagage ülejäänut teistega!


Credit24 – Finantslaenud laenud kiirelt ja säästlike laenude valik\nKui otsite laenu, globaalset finants- või muud investeeringut, võib Credit24 edasiliikumine olla inimestele suurepärane lahendus. Organisatsioon on kindlasti pühendunud sellele, et kui vähegi vähegi võimalik, kasutaks tüdrukule mõningaid inimeste lugusid. Credit24 krediit avalikustatakse üldiselt kiiresti ja see pole absoluutselt sobilik õigeaegsete arvete jaoks, pakkudes inimestele ainult uudishimu selle üle, kui palju raha nad kannavad. Iga klient vajab spetsiaalselt kavandatud ettemakset, mis on pühendatud nende vajaduste kooskõlastamisele ja lubade andmisele. Sel ajal muutsid Credit24 funktsioonid selle vähemalt cd 000 liikme jaoks lihtsamaks.\nKaheksateist, olete kõik Credit24 edusammud. Kõik, mida peaksite tegema, on minna laenu andva asutuse serp-i, klõpsata üleminekul « Ava tarkvarapakett » ja alustada olulise teabe lisamist. Need on üldiselt õigustatud kontaktdokumendid, kuna teie kontoga on lingitud e-post, kontaktnumber, tuvastusfaktid ja Interneti-tarbijapanga abi. Kui olete kõik vajalikud paberitööd sooritanud, klõpsake nuppu « Esita ». Täielik taotlemise protseduur võtab üldiselt vaid mõne minuti.\nCredit24-l on alternatiivsed lisavõimalused, sealhulgas konsolideerimiskrediit, kaardipausid ja perepuhkuse krediit. Ja eralaenud on Credit24-l pausid pulmade, hügieenitarvete ja laenud kiirelt rehvide taastamise osas. Nende täiustatud toodete ja teenuste eest makstakse kindlasti peaaegu mitte ühelgi päeval, kuid sularaha puhul kiputakse teie päeva pärima, olenemata sellest, kas kõik lehed esitatakse tavaliselt õigesti. Ettevõte pakub mängu 500 000 kohtunud osalejale ja alustab 12 riigis üle maailma. Arvutitarkvara toimimisel võite kaaluda crack’i parandamist. Tehinguaastad võivad ekspertide kuludel tulla nädalatest, kui soovite, kuni kuuskümmend mitu nädalat.\nKui vajate muud sissetulekut, on Credit24 parendus suurepärane nõustaja.Reguleeritava edenemiskeele korral võite valida enda valitud ringluse ja algatada tšekiajastu ning alustada krediidi24 suure tõenäosusega sissemakset, kui palju raha otse teie kontole laekub. Kokku trahvid, mis on seotud varajase maksmisega, ja saate katta lisatasu, kui ostate. Lisaks paindlikule tehingudialektile saate oma maksestrateegiat järjestada – iga nädal, õigeaegselt või võib-olla iga kahe nädala tagant. Võib teenida !, Credit24 edasiliikumiseks ei pea te olema Austraalia vanem.\nIdeaalne rahastamise otsimine, Credit24 – Financial Products & Compilation of Economics on suurepärane tüüp. Protsess on katkendlik, kiire tunnustuse peale. Idee tegevussuund juhtub olema võrgus. Kui olete oma terminoloogia pakkunud, maksab ettevõte teie raha tõenäoliselt ühe päeva jooksul sissemakse. See on lihtsalt Credit24 tõhusus, et te lihtsalt ei pea inimestega seoses halba krediiti tegema. Ja alusta, garantiid lihtsalt ei kasutata.Seda saate teha ükskõik millise jaoks ja alustada mõne minutiga.\nCredit24 on peaaegu alati on-line laenuandja, mille tegelik pärineb kvartaliaruandest, Quotes. Ettevõte on reguleeritav edasiliikumise tarkvarapaketi protseduur, mis seob meeldimisi ja alustab toetust. See tehnika on tegelikult kiire ja lihtne ning alustavad kaastöötajad võivad näha, et ta täiustab teie endise mobiilirakenduse õpinguid. 600 000 kasutajaga üle maailma aitab Credit24 tuhandeid inimesi lahendada naise globaalseid finantsnähte ja sümptomeid. Seega, kui otsite raha laenamist, ei pea te end pingutama, registreeruge oma Credit24 täiustamiseks.


Lindex - An Evening At The Theatre | Stellarium by Stella K. Wadowsky\nPostitaja: stellaarium kell Monday, November 25, 2013\nPi-Ret Jewelry November 25, 2013 at 8:34 PM\nLinnateater on minu suur lemmik ja olen ära vaadanud peaaegu kõik nende lavastused. Mõnda isegi mitu korda.\nPaar nädalat tagasi käisin vaatamas "Kassirabal".\nstellaarium November 25, 2013 at 9:25 PM\nMa lahistasin viimati Linnateatri suvelavastuses "Pal-tänava poisid" nutta :)\nMina armastan ka teatris käimist ja enne seda sättimist, teksapüksid ei lähe kohe kuidagi, ikka kleidi ja seelikud :) Õnneks on järgmisel nädalal üks mõnus teatrikülastus ka tulemas.\nstellaarium November 25, 2013 at 9:26 PM\nMulle täitsa meeldis, kui Merle Palmiste teatas, et teksades teatris ei käida. Nõustun temaga täielikult. Mul on sel nädalal teater ootamas. Alati on nii tore, kui on midagi oodata :)\nJaanika Malenšek November 28, 2013 at 3:19 PM\nMa olen sinuga täiesti ühel nõul - teatrikäik algab tegelikult juba kodus ja ma ei kujutaks ette, et läheksin teksadega sellisesse erilisse kohta. Viimati sai vaadatud "Evitat", kus laulis nii palju andekaid Eesti lauljaid ja näitlejaid. Nüüd pole pikka aega kuhugi jõudnud, kuid luban ennast parandada :)


3-4 küünt küüslaauku\n300 ml riisi\nmaitseained (sool, pipar, karri)\nKeskmine hinne: 3.5 Autor: jangorpiiga\n1. Eraldada koivast liha ja tükeldada, maitsestada soola, pipra ja karriga. Jätta nõusse maitsestuma. 2. Porgand riivida, sibul ja küüslaauk tükeldada, lisada või ja panna mikrouuni 750 W 2-3 minutit (kasutada tupperware microkann kinnise kaanega). 3. Lisada tükeldatud kana, pestud riis. 250 ml kuumas vees lahustatud puljongikuubik ja valada nõusse. Natukene segada ja asetada uuni 750 W 10 minutiks. 4. Lisada 100-150 ml kuuma vett ja panna uuni 350 W 10 minutit. 5. Toidu järelvalmimine 1/3 valmistamise ajast, seega 7 minuti pärast on toit valmis serveerimiseks. Tõstame plovi serveerimisanumasse ja segame korralikult läbi.


Ott Lumi: Reinsalu umbusaldamise õnnestumine sõltub sotsidest - Poliitika - Postimees.ee\nOtt Lumi: Reinsalu umbusaldamise õnnestumine sõltub sotsidest\n20. jaanuar 2018, 15:59\nPoliitikavaatleja ning politoloog Ott Lumi hinnangul sõltub Urmas Reinsalu (IRL) umbusaldamise õnnestumine eeskätt Sotsiaaldemokraatlikust (SDE) erakonnast.\n«Arvatavasti on nii, et Keskerakond suudab oma hääled päeva lõpuks ikkagi koos hoida, sest sellest sõltub Ratase valitsuse käekäik. Sotsiaaldemokraadid justkui ei peaks olema ka hetkel huvitatud valitsuse lõhkumisest, kuigi nende puhul on situatsioon teine,» arutles Lumi.\nTema sõnul on sotsid pidanud viimaste kuude jooksul silmitsi seisma mitme ebamugava olukorraga koalitsiooni siseselt ning see on neile tähendanud poliitilisi tagasilööke nagu avalikkuses legitiimsuse kaotanud alkoholipoliitika.\nPolitoloogi arvates pole sotsid lõplikku otsust veel langetanud ning eksisteerib võimalus, et uue valitsuskoalitsiooni moodustamiseks on alustatud juba paralleelläbirääkimisi. See võiks Lumi sõnul mõneti selgitada osade liidrite väga julgeid väljaütlemisi. Samas tõdeb Lumi, et see ei puuduta SDE esimeest, kes on skandaali vältel olnud väga vaoshoitud.\nReinsalu oleks Ratase valitsuse viies tagasiastuv minister\nKui umbusaldamine riigikogus õnnestub, saab Reinsalust viies Jüri Ratase valitsuse minister, kes on tagasi astunud. Lähiminevikus on sarnasele tulemusele lähedale jõudnud Tiit Vähi kolmas valitsus mis 1995. aastal tagasi astus. Toona oli põhjus Keskerakonna valitsusest lahkumiseks Edgar Savisaare lindiskandaal.\nLumi sõnul pole Ratase valitsuse ministrite tagasiastumise puhul aga tegemist seaduspärga, sest kaks tagasiastumist olid seotud Keskerakonna ministrite kogenematuse ja käpardlikkusega ning kolm seotud võimuvangerdustega IRLis.\nPolitoloogi hinnangul on umbusalduse põhjendatus sügavalt normatiivne küsimus ning ka ühiskondlik arvamus on siinkohal kahte-lehte. «Ühest küljest on see ülereageering, sest selliseid poliitikute prohmakaid on ennegi olnud ja enamjaolt ei kaasne nendega umbusalduse küsimust. Samas antud situatsioonis, kus valitsus on kõva surve all olnud juba pikalt ning osa ühiskonnast on arvamusel, et see valitsus peaks oma tegevuse lõpetama, võib seda vaadata ka teise nurga alt,» selgitas Lumi.\n«Kokkuvõttes on see klassikaline näide sellest, et kui kerkib üles terav väärtuskonflikt ja seda konflikti süsteemselt juhtida ning olemas on ka soodne poliitiline pinnas, siis sellised olukorrad lõppevadki poliitiliste kriisidega. Opositsioon on oma tööd kahtlemata hästi teinud.»


Apranga Group - Õpingud ja töö\nTööd saab õpingutega ja õpinguid tööga mugavalt ühildada!\nOled tudeng ja Sul on peale loenguid vaba aega, mida soovid efektiivselt ära kasutada? Sul on huvi moe vastu, tahad omandada kogemust klienditeeninduses, areneda ja ametialal suuremaid sihte saavutada? Siis on töö kaupluses suurepärane koht, kus teostada oma eesmärke, kinnitada kanda tööturul ja saavutada enamatki.\nMe oleme uhked noorte ja energiliste töötajate üle, kes suudavad suurepäraselt kombineerida töö ja õpingud. Meie meeskonnas on palju mitmesuguste erialade üliõpilasi, kes seovad oma karjääri pärast õpingute lõpetamist Apranga grupiga. Paljud teenindaja-konsultandina tööd alustanud noored leiavad uusi väljakutseid pürgides erinevatele ametikohtadele Apranga grupis.\nMeie kauplustes on võimalik töötada jooksva graafiku alusel täis- või osalise tööajaga. Me hindame haritust ja haridust, seetõttu otsime Sinu õpingute tunniplaani ja töögraafiku kooskõlastamisel alati kompromisse. Tasub silmas pidada, et kõige aktiivsem tööaeg on kaupluses tööpäeva õhtuti ja nädalavahetustel. Kas oled valmis selliseks tööajaks? Kui Sinu vastus on jaatav, siis ootame Sind! Tule ja anna oma panus kõrge teeninduskultuuri tagamisse meie kauplustes ning saa tõeliseks moe- ja stiiliguruks!\nTERE TULEMAST MOE- JA ÄRIMAAILMA!


ÄP 5 aastat tagasi: Eesti Energia sai 4,5 miljardit krooni kahjumit - Äripäev\nÄP 5 aastat tagasi: Eesti Energia sai 4,5 miljardit krooni kahjumit\nÄP 28. september 2006, 00:00\nEesti Energia nõukogu kinnitas eile eelmise majandusaasta auditeeritud aruande, mille kohaselt sai ettevõte 4,56 miljardit krooni kahjumit, kirjutas Äripäev viis aastat tagasi.\nKahjumi tingis põhivara väärtuse allahindlus vastavalt rahvusvahelise raamatupidamisstandardi uutele nõuetele. Aruande kohaselt oli eelmisel majandusaastal Eesti Energia kontserni äritulu 4,41 mld krooni, netorahavoog äritegevusest 1,06 mld krooni ja majandusaasta kahjum 4,56 mld krooni.\nPõhivara allahindluse põhjustas asjaolu, et energiaturu inspektsioon ei ole kolme aasta jooksul kooskõlastanud elektritariife, mis tagaksid Eesti Energia varadele mõistliku tootluse.\nPõhivarade allahindluse kiitis oma otsusega heaks Eesti Energia nõukogu juba augustis 2001. Nõukogu esimehe Jüri Käo sõnul on ettevõtte finantsmajanduslik olukord hea. Varade allahindlus, mis lähtub konservatiivse raamatupidamise põhimõtetest, on igal juhul õige samm. Tegelikku majanduslikku tugevust näitab äritegevuse rahavoo 75%-line kasv, ütles Käo.\nHetkeseis: Eesti Energia on stabiilsesse kasumisse jõudnud.


Kas noored soovivad Euroopa Liitu? — Noorteagentuur\nKas noored soovivad Euroopa Liitu?\nReedel, 14. novembril toimub LIVE interaktiivne paneel, millel osaleb Euroopa Parlamendi välisasjade komisjoni esimees Elmar Brok koos “Youth Council of the Future” noortega. Arutelu teemaks on “Euroopa Liidu regionaalsuse mõju kasv tänapäeval”.\nInglisekeelset paneeli juhivad Frankfurter Zukunftsrat mõttekoda ning “My Europe”, eesmärgiga toetada Euroopa regioonide püüdlust suurema iseseisvuse saavutamiseks.\nPaneel koosneb viiest “Youth Council of the Future” esindajast ning EP välisasjade komisjoni esimehest Elmar Brokist. Paneelist võtavad osa Hispaania, Rumeenia, Bulgaaria, Itaalia ja Austria noored vanuses 17 kuni 22 eluaastat.\nArutelu on võimalik jälgida otseülekandena My Europe kodulehel: www.my-europe.org/livestream/ 14. novembril algusega Eesti aja järgi kell 20:15.\nKõik, kes soovivad paneelist interaktiivselt osa võtta, võivad esitada küsimusi sotsiaalmeedias, lisades postitusele juurde #YouthOnEurope või saata need e-mailile info@my-europe.org.\nRohkem informatsiooni on võimalik leida www.my-europe.org/livestream/ veebilehelt.


Eesti Ekspress kirjeldab, mis juhtus traagilise lõpuga kodusünnitusel - Rasedus - Emmede Klubi\nEesti Ekspress kirjeldab, mis juhtus traagilise lõpuga kodusünnitusel\n16. Sep 2015, 20:55 Emmede Klubi\nEesti Ekspress kirjeldab läbi ämmaemanda silmade mullu augustis toimunud kodusünnitust, mis lõppes lapse surma, ema raske tervisekahjustuse ja ämmaemandale esitatud süüdistusega, mis võib ta kuni 15 aastaks vangi viia.\nEnne traagilist päeva ligi 25-aastase kogemusega ja kuni 700 kodusünnitust vastu võtnud ämmaemand Moonika Tammel kõnealust perekonda isegi ei tundnud. Ühel augustikuu õhtul helistas Tammelile tuttav terapeut, kes tegeleb vabastava hingamise ja muude vaimset laadi tegevustega. Terapeut rääkis, et tal on parasjagu käsil üks sünnitus, kus ta osaleb sünnitoetajana ja kus ema soovib haiglasse minekut võimalikult kaua edasi lükata. Terapeut palus, kas Tammel saaks perekonna kodust läbi tulla ja kontrollida, kui kaugel sünnitus on.\nTammel sõitis kohale, tegi vajalikud mõõtmised. Kõik oli normis, ka lapse südamelöögid, kuid emakakael oli juba kaheksa cm avatud, mis tähendas, et oli aeg sõita haiglasse. Kuid sünnitav naine ei tahtnud veel minna. Tammel tundis, et tema etteplaneerimata kohalolekut kasutatakse ära ettekäändena kogu asi kodus ära teha. Tagantjärele on teada, et sünnitav naine oligi kodusünnitust soovinud ja selle kohta raseduse ajal uurinud, kuid saanud teada, et see on varasemast keisrilõikest armiga emaka tõttu talle seadusega keelatud.\nKa siis, kui puhkesid rohekad looteveed ja valud muutusid ämmaemanda jaoks kahtlustäratavaks ning naise elukaaslane uuris, kas tuleks kutsuda kiirabi, ei soovinud sünnitav naine haiglasse sõita. Ühel hetkel ei liikunud aga laps sünnitusteedes enam edasi, südamelöögid kadusid. Ämmaemand lõikas sünnitusteed kahe sentimeetri ulatuses laiemaks, kuid laps ei liikunud edasi. Diagnoositi emakarebend, helistati kiirabisse. Naine viidi Ida-Tallinna keskhaiglasse otse operatsioonilauale. Ta kaotas 1,5 l verd, kuid jäi ellu. 3798-grammine elutunnusteta poisslaps väljutati operatsiooni käigus.\nMoonika Tammel märkis Eesti Ekspressile, et süüdistab siiski iseennast. Ta süüdistab end, et ei jäänud haiglasse mineku osas kindlaks, ja et ta ei kutsunud kiirabi varem, sest kuigi aimas halba, ei suutnud ta kuidagi uskuda, et see õhtu oli temaga juhtunud.\nLoe pikemat ja detailsemat lugu juhtunust Eesti Ekspressi veebist SIIN!\nämmaemand kodusünnitus lapse-surm Sünnitus Sünnituslood


„Otsustasime, et kitsamates rahalistes tingimustes on vajalik ka võimaliku tegevusteringi koomamale tõmbamine. Suurem konkurents vahenditele eeldab projektide paremat läbimõeldust. Kuna eelmisel aastal teist taotlusvooru ei olnud, on eeldatavasti olnud aega selleks aastaks korralikult valmistuda,“ ütles KIKi nõukogu esimees keskkonnaminister Marko Pomerants.\nKIKi kodulehelt leiab kokkuvõtte voorus toetatavatest tegevustest ja uuendustest. Taotlemine käib traditsiooniliselt läbi andmesüsteemi KIKAS.


Soome professor: vähene sündide arv pole probleem, kuna Soome on lähiajal oodata miljon pagulast - eestinen\nSoome professor: vähene sündide arv pole probleem, kuna Soome on lähiajal oodata miljon pagulast\nSoome Jyväskylä ülikooli professor Janne Kotiaho imestab, et Soomes nähakse probleemi väheses sündide arvus, kui peatselt on Soome oodata miljon uut kliimapagulast.\nKotiaho sõnul viib Lääneriikide jätkuv tarbimisbuum varsti elutingimuste sellise halvenemiseni kogu maailmas, et lähima 30 aasta jooksul lähevad liikuma sajad miljonid pagulased. Kotiaho on üks neist maailma teadlastest, kes koostasid tuleviku suhtes hoiatava keskkonnaraporti, vahendab Yle.\nKotiaho hoiatab, et Soomes ja mujal Läänemaades kulutatakse liiga palju, mistõttu teised kannatavad. Kui aga tarbimine ja sellega seotud kliimamuutus jätkuvad senises tempos, siis saab viljakandev maa peatselt otsa. 2050. aastaks prognoositakse 50-700 pagulase liikumist kuivaks jäänud aladelt.\nKui paar aastat tagasi pagulaskriisi ajal räägiti, et Soome võib tulla 32 000 inimest, siis uue pagulaste lainega võib Soome jõuda juba miljon inimest.\nKotiaho peab soomlasi maailmas ühtedeks suuremateks tarbijateks ja sellise tarbimise puhul oleks vaja ühe asemel keskmiselt 3,6 maakera.\n21. jaanuar 2022, 19:32


Hispaania kirjanik – Raamatuid siit ja sealt\nMaite Carranza “Emahundi klann”\nHispaania tuntud ja hinnatud kirjaniku fantaasiatriloogia noortele. Ammustest aegadest on Omari nõidade klannid end varjanud verejanuliste Odishi nõidade eest ning oodanud ettekuulutuse täitumist ja väljavalitu saabumist. Nüüd kinnitavad tähed, et see aeg on lähedal. Neljateistkümneaastane Anaíd, kes on kogu oma elu elanud eraldatud külakeses Püreneedes, ei tea saladusi, mida jagavad tema perekonna naised…\nTegu noortekaga. Algab see raamat nagu muinasjutt. Üks tüdruk, Anaid, armetu välimuse ja kehvade sotsiaalsete oskustega, kuid ääretult tark, avastab oma ema kadumise. Nüüd, peale selle, et tal pole ei välimust ega sõpru pole tal ka enam perekonda, sest ema kasvatas teda üksi. Peagi avastab ta, et tema lähikondsed naised on nõiad. Täpsemalt Omari nõiad emahundi klannist. Ka Selene, Anaidi ema on emahundi klanni nõid.\nParaku pole aga nõidade elu sugugi lihtne, neid kimbutavad Odishi nõiad kes on vampiirlike kalduvustega ja väga võimsad. Vastasseis on olnud juba pikaajaline ja nüüd kui ettekuulutus ennustab väljavalitu saabumist, on pinged mõlemal pool õhus.\nRaamatut on lihtne lugeda, edeneb kiiresti ja heidab pilgu ka noorte hingeellu.\n23. märts 2019 edaade\tfantaasia, Hispaania kirjanik, noortekas\nIrene Dekelper “Linnuke kellakapsid ja teisi jutte”\nImearmsad jutukesed toredate piltidega. Väga südamlikud ja heatahtlikud lood.\n17. nov. 2017 edaade\tHispaania kirjanik\nGemma Merino “Krokodill kellele ei meeldinud ujuda”\nHispaanlanna Gemma Merino lasteraamatud on tuntud nii tema praegusel kodumaal Inglismaal kui ka üle kogu maailma. Käesolev raamat on autori esikteos ning Macmillani kirjastuse illustratsioonivõistluse 2011. a võitja!\nTõeliselt armas ja tore raamat.Väga vahvad pildid ja tore jutt kõige pisematele.\n15. sept. 2017 edaade\tEesti Lastekirjanduskeskus soovitab 0-7 aastastele, Hispaania kirjanik\n32. Raamat, mille kaanepildil on kaunis kleidis naine. Carlos Ruiz Zafón “Marina”\nVahel on nii, et mõnda raamatut või autorit kiidetakse taevani. Minus tekib siis aga justkui tõrge. Hirm alustada selle raamatu või autori lugemist. Mis siis saab, kui mulle ei tundu see raamat nii vägev. Kui mind ei võta ahhetama… Enam-vähem sama olukord tekkis mul Carlos Ruiz Zafóniga. Kõik arvamused, mida olen lugenud on olnud ülivõrdes.\nPean tunnistama, et mulle väga ja väga meeldis kuidas raamat oli kirjutatud. Tõeliselt kaunis sõnakasutus. Ka lugu ise oli paeluv, kuid mitte niiväga, et öösel üleval olla. Mulle meeldis, et oli natuke maagiat ja pisut kõhedust mida omakorda kaunistas noor armastus. Aga ei, raamat pole sugugi lääge armastuslugu. Seal on palju traagikat ja inimlikkust, isegi kui see on võigas. See raamat tundub mulle järelmõjuga, kogu lugu jõuab kohale alles siis, kui oled lõpule jõudnud ja natuke seedinud seda.\nPean ikka ära mainima ka selle et mind ajab siiani segadusse, miks on kaanepildil sinised liblikad? Raamatus on juttu ju mustadest…..\n19. juuli 2017 edaade\tHispaania kirjanik\nAna Galán “Mondrago – iseäralik draakon: suur katsumus”\nSee on üks lustlik lugemine lastele. Sobib suurepäraselt poistele. Äsja 11-aastaseks saanud Cale saab päris oma draakonipoja, keda ta on väga tahtnud. Paraku aga on see draakon kõike muud kui Cale lootis. Hoolimata esialgsest pettumusest, saavad neist aga päeva lõpuks sõbrad ja koos ületavad nad nii mõnegi ebameeldivuse.\nAna Galán “Mondrago – iseäralik draakon: suur katsumus” (Mondragó #1)\n29. sept. 2016 edaade\tfantaasia, Hispaania kirjanik


Seawinds Apartments, Christ Church – 2022. aasta uuendatud hinnad\nPakkumised Barbadosel – Seawinds Apartments (Apartement), Christ Church\nJaga majutusasutust Seawinds Apartments\nChrist Church, BB17126 Christ Church, Barbados – Suurepärane asukoht – näita kaarti\nEna Trinidad ja Tobago\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Seawinds Apartments, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 8,2.\nKindlustage parim hind peatumiseks majutusasutuses Seawinds Apartments, mis on hiljuti külastanutelt saanud hindeks 8,2. Alustamiseks\n8,2 Väga hea 67 arvustust Külastajate 100% ehedad kogemused\nKõik arvustuse kirjutajad (67)\nKõik hinded (67)\nKõik keeled (67)\nAsukoht Rand Voodi Vaikne Rõdu\nPuhtus Wi-Fi-ühendus Tuba Köök Auto Hommikusöök Vannituba Vaade Õhtusöök Dušš Buss Pere Rätik Palav Ekskursioon Lennujaam Koer Turvaline\nHinnatuim arvustus · Arvustus esitatud: 12. november 2021\nArvustus esitatud: 1. märts 2022\nArvustus esitatud: 14. oktoober 2021\nPeatumiskuupäev: oktoober 2021\nArvustus esitatud: 10. september 2021\nArvustus esitatud: 31. juuli 2021\nArvustus esitatud: 7. juuni 2021\nArvustus esitatud: 17. august 2020\nArvustus esitatud: 19. märts 2020\n7 7. lehekülg\nMajutusasutuses Seawinds Apartments kehtib sulle Genius-soodustus. Säästmiseks pead vaid sisse logima.\nSee majutusasutus on rannast 1 minuti kaugusel. Seawinds Apartments asub Kristuse kirikus, mõne sammu kaugusel Silver Rockist ja 1,5 km kaugusel Long Bay'st. Kohapeal on tasuta WiFi-ühendus, konditsioneer, ühine puhkeruum ja aed.\nIgas majutusruumis on mikrolaineahju ja külmkapiga köök, satelliittelevisioon, lameekraaniga televiisor, triikimisvõimalus, riidekapp ning diivaniga istumisnurk. Privaatses vannitoas on dušš, tasuta tualetitarbed ja kõik muu vajalik.\nMajutusasutuses Seawinds Apartments on autorent.\nMiami Beach on majutusasutusest 2,8 km kaugusel.\nSeawinds Apartments on Booking.com-i külastajaid vastu võtnud alates 15. juuli 2015.\nMillal soovid peatuda majutusasutuses Seawinds Apartments?\nRand Silver Rock Beach\n7,4 Hea rand\nRand Long Bay\nRand Miami Beach\nVäga hea · 67 arvustust\nVastatud kuupäeval 18. jaanuar 2021\nVastatud kuupäeval 21. oktoober 2021\nVastatud kuupäeval 31. august 2021\nVastatud kuupäeval 28. jaanuar 2022\nVastatud kuupäeval 18. detsember 2021\nVastatud kuupäeval 23. september 2021\nVastatud kuupäeval 4. veebruar 2022\nKüsimus esitatud järgneva toa kohta: Apartement merevaatega • Vastatud kuupäeval 27. veebruar 2020\nVõõrustaja: Tony WilliamsLocal\nPersonal kõneleb keeltinglise\nKohvik/baar Silver Point Hotel\nMeri/ookean Silver Sands\nGrantley Adamsi rahvusvaheline lennujaam\nMajutusasutuses Seawinds Apartments pakutavad mugavused\nTähtis teada Seawinds Apartments võtab vastu erisoove – lisa need järgmisel sammul!\nSeawinds Apartments aktsepteerib neid kaarte ja jätab endale õiguse enne sinu saabumist sinu kaardilt ajutiselt teatud summa blokeerida.\nPalume majutusasutusele Seawinds Apartments oma eeldatav saabumisaeg ette teatada. Saad oma saabumise aja kirjutada broneeringu tegemisel erisoovide väljale või võtta majutusasutusega otse ühendust, kasutades selleks oma broneeringu kinnituses olevaid kontaktandmeid.\nKKK majutusasutuse Seawinds Apartments kohta\nMillised on sisse- ja väljaregistreerimise kellaajad majutusasutuses Seawinds Apartments?\nSisseregistreerimine majutusasutuses Seawinds Apartments algab kella 15.00 ning väljaregistreerimine kestab kuni 12.00.\nKuidas saada majutusasutusse Seawinds Apartments lähimast lennujaamast?\nLähimast lennujaamast majutusasutusse Seawinds Apartments saamise võimalused:\nKui mitu külastajat majutusasutus Seawinds Apartments majutab?\nMajutusasutuses Seawinds Apartments saad valida mitme majutusvaliku vahel (olenevalt saadavusest). Mahutavus on järgmine:\nMida on võimalik majutusasutuses Seawinds Apartments teha?\nMajutusasutuses Seawinds Apartments pakutakse järgnevaid tegevusi/teenuseid (kohalduda võivad lisatasud):\nKui kaugel on Seawinds Apartments koha Christ Church keskusest?\nSeawinds Apartments asub koha Christ Church keskusest 750 m kaugusel.\nKas Seawinds Apartments on populaarne perede seas?\nJah, Seawinds Apartments on populaarne külastajate seas, kes broneerivad peatumisi perele.\nKui palju maksab majutusasutuses Seawinds Apartments peatumine?\nHinnad majutusasutuses Seawinds Apartments võivad vastavalt sinu peatumisele (nt valitud kuupäevadele, hotelli reeglitele jne) varieeruda. Hindade vaatamiseks sisesta soovitud kuupäevad.\nKui kaugel asub Seawinds Apartments rannast?\nLähim rand asub majutusasutusest Seawinds Apartments vaid 50 m kaugusel.\nKui mitu magamistuba on majutusasutuses Seawinds Apartments?\nMajutusasutuses Seawinds Apartments on järgmine magamistubade arv:\nKas majutusasutuses Seawinds Apartments on rõdu?\nJah, selles majutusasutuses on rõduga majutusvalikuid. Leiad siit lehelt rohkem teavet rõdu ja teiste mugavuste kohta, mida Seawinds Apartments pakub.\nParim sihtkohas Christ Church\nKlikka siia, et sihtkohas Christ Church populaarsete vaatamisväärsuste lähedal rohkem majutusasutusi leida


Viiele alkoholi tarvitanud roolikeerajale määrati arest - Sakala - Uudised\nAvaldatud 11.09.2012 kell 14:47 Viiele alkoholi tarvitanud roolikeerajale määrati arest\n: Politsei tabas möödunud nädalavahetusel Viljandimaal seitse alkoholi tarvitanud sõidukijuhti, neist viiele määras kohus karistuseks aresti.\nSeitse Viljandimaa sõidukijuhti otsustasid nädalavahetusel ignoreerida politsei hoiatust, et kooliaasta alguse puhul taotleb politsei kõigile neil päevil tabatud alkoholijoobes sõidukijuhtidele karistuseks aresti.\nÜheksa päeva aresti määrati 41-aastasele mehele, kes 8. septembril kella 10.51 ajal oli juhtinud joobnuna Imavere—Viljandi—Karksi-Nuia maanteel sõidukit Opel Astra.\nKaheksa päeva aresti määrati 30-aastasele mehele, kes 8. septembril kella 20.37 ajal oli Kõpu alevikus Tipu tänaval joobnuna juhtinud registreerimata mopeedi.\nViis päeva aresti määrati 28-aastasele mehele, kes 9. septembril kella 17.21 ajal oli joobnuna juhtinud Vastemõisa—Kõpu teel sõidukit Audi 80.\nKahele joobes juhile määrati karistuseks neli arestipäeva. 54-aastane Volkswagen Passatit juhtiv mees peeti 8. septembril kell 18.45 kinni Viljandis Vaksali tänaval ning 62-aastane Audi 80-t juhtiv mees peeti 9. septembril kella 10.05 ajal kinni Imavere—Viljandi—Karksi-Nuia maanteel.\n9. septembril kella nelja ajal tabati ka üks kriminaalses joobes sõidukijuht. See BMW roolis istunud 21-aastane noormees peeti kinni Viljandis Lääne tänaval ja tema suhtes algatati kriminaalmenetlus.\n9. septembril kell 15.02 peeti Viljandis Põhja puiesteel kinni sõiduk Nissan Almera, mille roolis oli alkoholi piirmäära ületanud 79-aastane mees. Tema vanust ja tervislikku seisundit arvestades andis politsei ta esialgu omaste hoole alla.


Kompleksseire Saarejärvel ja Vilsandil 2011. a.\nAsute siin: Avaleht Kompleksseire 2011 Kompleksseire Saarejärvel ja Vilsandil 2011. a.\nSaarejärvel oli seireaasta 2011 suhteliselt kuiv. Sademete vähesuse tõttu jäi Saare järve veetase kogu 2011. aasta jooksul keskmisest madalamaks. Õhusaastega seostatavad SO4-S ja NO3-N aasta kaalutud keskmised sisaldused avamaa sademetes, samuti nii männiku kui ka kuusiku võravee ioonide kaalutud keskmised sisaldused olid kogu 17-aastase seireperioodi ühed madalaimad. Vaid Cl kontsentratsioon võravees on võrreldav pikaajalise keskmise näitajaga. SO4-S madalad kontsentratsioonid männiku ja kuusiku tüvevees iseloomustavad SO2 saaste olulist vähenemist seireperioodil. Alanesid ka nitraatse- ja ammooniumlämmastiku kogukoormused. Sulfaaste väävli väljakanne Saarejärve valgalalt ületas väävli sissekande, seega jätkus valgala maastiku puhastumine deponeerunud väävlikogusest. Nii männiku kui kuusiku mullavees on tõusnud üldalumiiniumi keskmine sisaldus.\nSeireaastal esines männil kolmeaastaseid okkaid. Toiteelementidest esines kaaliumi defitsiit nii kuuskede kui mändide okastes. Varise koguhulgad olid keskmisest suuremad. Varise kogumassi suurenemine on põhjustatud ühelt poolt väga lumisest talvest, mis murdis puid ja ka oksi, tuulistest ilmadest suvel, aga peamiselt vana metsa kahjustumisest nii juuremädanike kui ka kooreüraskite ründe tõttu.\nKeskmisest suurema sajuhulga tõttu oli võimalik koguda tavapärasest rohkem proove: 10 kuud mulla nõrgvee proove, 8 kuud tüvevee proove ning 12 kuud võravee proove. Lisandioonide üldhulk võrreldes eelnenud aastaga vähenes. Kuigi väävlisaaste 2011. aastal vähenes, ei ole sademete happesus usaldusväärselt vähenenud. Sulfaadi- ja nitraadisisaldus avamaa sademetes on vähenenud. Märgata on kloriidiooni kontsentratsiooni suurenemist. Katioonidest oli Vilsandi seirejaama avamaa sademetes suurim Na+ osakaal, mille depositsioon võrreldes 2010. aastaga suurenes. Eelnenud aastaga vähenes avamaa sademetes Ca osakaal.\nTüvevee kogused olid väiksemad kui 2010. aastal. Tüvevee aasta keskmine väävlisisaldus on seireperioodi jooksul statistiliselt usaldusväärselt vähenenud. Üldfosfori aasta keskmised kontsentratsioonid on seireperioodi jooksul statistiliselt usaldusväärselt suurenenud. Katioonide kontsentratsioonid tüvevees olid 2011. aastal keskmiselt kaks korda suuremad võravee sisaldustest ning 4 (Ca2+) kuni 62 (K+) korda suuremad avamaa sademete vastavatest sisaldustest.\nMullaveeproovide analüüs näitab, et anioonide (Cl, SO4-S, NO3-N) aasta keskmised kontsentratsioonid nii 17 cm sügavuselt kui 35 cm sügavuselt kogutud proovides võrreldes 2010. aasta tulemustega suurenenesid. Mullavee aasta keskmine happesus oli kõrgem mulla pindmises kihis.\nVilsandi mändide elusokaste keskmine kaal suurenes võrreldes eelmise seireaasta tulemusega. Põhiliste toiteelementide defitsiiti okastes ei täheldatud, kuid toiteelementide sisaldus oli siiski optimumi alumise piiri lähedal ega ole päris hästi tasakaalus. Varise hulk oli pikaajalisest keskmisest hulgast veidi väiksem. Statistiliselt usaldusväärselt on tõusnud varise okaste üldlämmastiku, magneesiumi, kaaliumi ja üldväävli kontsentratsioonid. Elusokastes on tõusnud kaaliumi, üldlämmastiku, magneesiumi ja üldväävli sisaldused.\nRaskmetallide sisaldused olid võravees kõrgemad kui avamaal. Enamike raskmetallide sisaldused jäid määramispiirist madalamaks.\nSaarejärve, koondandmed, KKR vorm\nVilsandi koondandmedl, KKR vorm