Mida arvata Baltikast? - Investeerimine - Foorum - LHV finantsportaal\nMida arvata Baltikast?\nHärrased, mida arvate (teate) Baltikast? Varasem suurostja Hansa on esiteks agressiivselt müügipoolel. Teiseks ei kuulukse ka majandustulemusi. Varasematel aastatel on selleks ajaks juba tulemused avaldatud. Mis toimub? Sellised arengud teevad pehmelt öeldes murelikuks...\nTuleb suur '-'\nArvad, või tead? Kas saab hakata tõmbama paraleele Viisnurgaga (omandisuhteid arvestades)?\nTean, aga paralleele ei tõmbaks.\nTulemus väljas! Kas on julgeid, kes panevad ostuorderi (võimalik anda 1.43 EURi minu arvutuste kohaselt)? Mina seekord ei osta, arvan et on veel ruumi kukkuda.\nKarumõmm, tulemused tulid nö. viimasel minutil, eks oli ka põhjust venitada, sest midagi kena sealt välja ei loe, :)\nNojah. Nüüd need tulemused siis tulid....! Ootaks ettevõtte juhtkonnalt pikki ja ilusaid selgitusi...\nIlusad seletused on tulemuste juures olemas, aga ega neid numbreid ikka kuidagi ilusaks ei räägi.\nJa olukorra parandamiseks on ka väga raske midagi ette võtta. Poola turul olevad takistused (Zara, Mango, H&M, FCUK) on ka varsti või juba olemas Eestis-Lätis-Leedus ja nende hulk aina kasvab. Kuidas sa ikka konkureerid mingi Bangladeshi tööjõuga, kes teenib 2 taala päevas?\nKahjumis oleva firma eest üle substantsväärtuse maksta ei tahaks. Hetkel on raamatupidamuslik väärtus €1.26. Kahjum vähendab seda jätkuvalt (jaanuaris saadi ka kahjumit). Riskiinvesteeringuna võiks Baltikat kaaluda 1 euro kandist.\nNo need tulemuste juures olevad selgitused mind väga ei rahulda. Ma mäletan, et eelmisel aastal vist mingil Äripäeva konverentsil rääkinud ettevõtte juht oli küll üpris bullish. Siin ei lähe nägemus ja reaalsus kokku!\nsee ongi ettevõtte juhi töö bullish olla ju, :)\nKogu asja juures on huvitav et juhtkonnale kuulub suur osa ettevõttest ja paar aastat tagasi ostsid nad aktsiad ca 35 krooni kandist\nNoh ettevõtte juht võiks siiski kasvõi oma reputatsiooni nimel olla guidance'i andmisel konservatiivne, realistlik vms...\nBaltika hind on kukkunud sinnamaani, et börsi reglemendis fikseeritud 15% erinevus võrdlushinnast ei võimalda enam bid hinda välja panna, ask on täpselt viimane selle limiidi sisse mahtuv hind.\nHetkel börs arutab limiidi ajutist suurendamist. Viisnurga puhul mõni aeg tagasi sai uueks ajutiseks limiidiks 30%, st. antud juhul tähendaks see võimalikku madalaimat bidi 1.18 EUR\nUus võrdlushinna limiit -50% tähendab madalaima bidi võimalust 0.84 EUR!\nÄP - Baltika sai kvartaliga 32 miljonit krooni kahjumit\nPostimees - Baltika mullune kahjum ligi 35 miljonit krooni\nEPL - Baltika sai 63 miljonit krooni kahjumit\nkui ettevõte ikka iga periood räägib erakorralistest kuludest (jooksvalt on asi "enamvähem hästi"), siis on tegemist lihtsalt hämamisega ja tegeliku seisu mitte tunnistamisega. bilanssi vaadates, hindaks võimalikuks tegevusajaks veel ainult ca. 1 aasta.\nKarumõmm, kas Sul jäi ka eilset ja üleeilset käivet vaadates mulje, et keegi teadis ...? :)\nHenno, see on ju FANTASTILISELT ilus, puust ja punane õpikunäide sellest, kuidas uudise avaldamisele eelnes anomaalia nii käibe kui hinna osas. Minu mäletamistmööda selliste anomaaliate järgi jahitakse mujal maailmas insaidereid...\nMa tõesti loodan, et hiljutistel müüjatel on olemas väga hea selgitus oma müügi ajastuse kohta, sest seda selgitust võib neil tõenäoliselt peagi Finantsinspektsiooni ja Börsiga suhtlemisel vaja minna... :-p\nMa siiski ei usu, et Baltika aasta pärast poe kinni paneb. Pikas perspektiivis võib olla hea võimalus ettevõte odavalt omandada. Hästi ei usu, et enam palju hullemaks saab minna. Lähtuvalt oma valusatest kogemustest USA-s, kus püüdsin shortida kehvas seisus ettevõtteid, võin öelda, et ka palju hullematest olukordadest on puhtalt välja tuldud. Baltika puhul on siiski võimalik, et tuleb lisakapitali kaasata. Ilmselt õnnestub sel juhul odavalt aktsiaid omandada, kuna keegi pole nõus märkima kõrgematelt tasemetelt (a la Ericsson). Ei tahaks jälle kihla vedama hakkata, aga teeme seekord "õiguse" peale.\nAga mis meetodeid kasutades Sa sellise järelduseni jõudsid?\nAlvar, meetodid on triviaalsed, kuid minu jaoks piisavad.\n1) minu ja minu tuttavate silmis pole Baltika vaatamata suurtele marketingikuludele suutnud luua kaubamärki ega "stiili", mida ma ostaks "nime" pärast. pigem jätan nime pärast just ostmata. "nimest" mitte hoolivate ostjate jaoks pole hinna/kvaliteedi suhe ka hea/konkurentsivõimeline. SEEGA, tulemused ei parane märgatavalt.\n2) jutt, et neil on rahavoog positiivne, on bullshit, kuna raha allikaks on laovarude vähenemine, mis ei ole jätkusuutlik\n3) pangad neile selliste tulemuste juures lisakrediite ei anna\n4) omanikud on ennast eelnevate "finantssüstidega" ära koormanud ja võimetud abistama\n5) hankijatele ollakse võlgu ca.3 kuu rahad ja see hüppeline suurenemine on just 2003 aastal.\nÜhesõnaga ma ei näe kohta mille arvelt üle 1 aasta oma kulusid ja kahjumeid katta nii, et keegi rahulolematuks ei muutu.\nbaltika ei pane aasta pärast kõiki poode kinni. 2 aasta pärast paneb. neil on veel üsna palju omakapitali. kui nad juhtkonna välja vahetaks, oleks lootust, aga seda nad ei tee sest omanikud ja juhtkond on samad (juhtkond ei ole võimeline oma vigu tunnistama ja ära minema). 2006 aastal ei refinantseeri keegi enam nende võlakirja, mille tootlus on juba praegu ostes 9% vist. prognoosin perioodi mille jooksul isikliku varaga riskinud juhtkond üritab hakata oma vara päästma ja raha välja kantima.\neksisin, hansa ostab baltika 2006 võlakirja 12,95% tootlusega ja müüb 9, 90%-ga. 11% peaks kätte saama.\nBaltika on elav näide sellest kuidas ei tohi eirata turu realiteete. Nende soov olla Ida-Euroopas kvaliteetse ülerõiva pakkuja on loll ja ebareaalne. Neil ei ole ei raha ega ka mingit konkurentsieelist teiste tootjate ees ja üritada mingi kummalise re-branding'uga (Evermen- Monton) saavutada olulist läbimurret turul kus sa peaksid edukaks tegutsemiseks olema odav, hea disainiga ja suure rahakotiga (et reklaamida ja tootearendust teha) ei ole reaalne. Baltikast saaks veel asja vaid juhul kui kogu tootmises viia läbi kõva down-sizeing ja kogu nende kontseptsiooni muuta ( ma ei tea, küll milline see toimiv asi peaks olema- väikeseeriad ja kiire turule reageerimine?). Sellisel juhul ei ole muidugi enam tegu selle 300 miljoni kroonise käibega ettevõttega mis ta praegu on, aga äkki suudaks ta siis ka kasumit teenida.\nPraegu pakuks Baltika hindamiseks välja mõnevõrra modifitseeritud netovara meetodi: Baltika väärtus= Baltika kinnistu hind- laenud. Mingit rahavoogu sealt praegustele aktsionäridele kohe kindlasti ei tule.Ja Milderist on kahju- Helenius on ta Baltika külge nii kinni neetinud, et ta läheb põhja vist koos selle ettevõttega.\nmarko1, õiget pointi paned ja täiega. Ainus, millega ma nõus ei ole, on see, et minul isiklikult Milderist kahju ei ole. Miks? Aga sellepärast, et olen majandustulemusi ja eelmise aasta guidance'it kõrvutades leidnud end tõsiselt kahtlemas tema aususes. Aga noh - see on minu seisukoht lihtsalt.\nKarumõmm, kas ma saan õigesti aru, et Sa oled Baltikas pikk?\nSee jama algas vist selle MONTONi teemaga. Kahju sest Baltikast. Ja huvitav mis sellest lõbusast Klementist? Väike ennustus?\nKas Sind lohutab kui ütlen, et Klementil läheb pisut paremini? :)\nNimelt tegid nad 2003. aasta kokkuvõttes Baltika 63M vastu ainult 22M kahjumit. Aga asjaolu, et IV kvartal tõi 5,7M krooni kahjumit eriti optimismi ei sisenda, väitsid vist ise mingis eelnevas foorumis, et IV kvartal on rõivakaubanduses olulisim kasumi teenimise aeg.\nVahepealne kasum III kvartalis ei ole siiski loodetud pööret ettevõtte arengusse toonud, omakapitali vähenemine ja kohustuste suurenemine käib samas tempos, aasta lõikes ca -7M ja +7M, sellisel moel vist kaua vastu ei pea?\nKlementi avaldas tulemused muide lausa viimasel minutil, reede õhtul 17.42, need leiab siit\nKuidagi kurvaks teevad need numbrid. Tegelikult ka.\nMul on siiralt kahju meie rõivatööstusest. Sellise tempoga nad küll pikalt vastu ei pea. Tundub, et see agresiivne moe arendamise pool tapab päris kiiresti. Oleks võinud vist ikka jääda Baltika siis ülikondi tootma ja Klementi naisterõivaid. Tundub, et kui oma toote juurutamisega 4-8 nädalasse vahemikku ei saa siis pole seal moepoolel suurt sittagist teha. Ei usu sellesse Klementi Cucciks projekti.\nKusjuures tõepoolest - vanasti ei tulnud mõttessegi eriti midagi muud peale Baltika ülikonna osta. Hinna ja kvaliteedi suhe oli paigas, ülikonnaga välismaal liikudes arvati, et tegemist on millegi hüperkalli ja superstiilsega jne... Nüüd aga kipuvad isegi Venemaa tootjad olema võimelised päris toredate riietega välja tulema, mille hind on igati hea. Selline tooteseeria on näiteks Onegin... Tundub, et konkurents aiva tiheneb.\nNoh, veri on tänaval. Kas keegi julgeb osta? Kas tuleb põrge?\n:-( Käibed "päris investori" jaoks liiga väikesed ja liiga lai spred.\nBaltika aktsiaga toimus enne tulemusi päris kõva madistamine. Prohvetlikud väikeinvestorid?\nInno, kordan Hennole kirjutatud arvamust selle madistamise kohta... See on ju FANTASTILISELT ilus, puust ja punane õpikunäide sellest, kuidas uudise avaldamisele eelnes anomaalia nii käibe kui hinna osas. Minu mäletamistmööda selliste anomaaliate järgi jahitaksegi mujal maailmas insaidereid... (kes muide lähevad kinni!).\nMa tõesti loodan, et nendel müüjatel-madistajatel on olemas väga hea selgitus oma müügi ajastuse kohta, sest seda selgitust võib neil LOODETAVASTI peagi Finantsinspektsiooni ja Börsiga suhtlemisel vaja minna... Euroopa Liiduga peagi liikuva riigi börsil sellist "shallalaad" näha on aga ikka tegelikult päris karm.\nno miks nii\nenne tulemusi ikka huvi tõuseb aktsia vastu\nja ju siis osad kartsid halbu tulemusi ja hakkasid müüma\nyanek, sa oled optimist kohaliku turu toimimise suhtes :-)\nMinu arvates võisid enne viimast Baltika uudist aktsias pikad olla ainult kas väga kõrge riskitaluvusega nn. "investorid" või siis mõtlemisvõimetud lambad. Juba vähemalt kolm aastat pole sealt tulnud aktsionäride jaoks ühtegi tõeliselt positiivset uudist... jutt on aga kogu aeg olnud hele-helesinine. Aruannetes pole olnud ühtegi kinnitust, et kohe võiks hakata paremini minema... ainult mõtetud kulutused ja laienemised. Et kui Poolas ei tule välja, siis läheme Venemaale... kui Venemaal ei tule välja, siis kuhu edasi?\nKui ikka inimene oma peaga ei suuda mõelda ja ainult silmad pärani usub seda, mida teised räägivad, siis võiks aktsiaturgudest eemale hoida... ja parem lotot mängida ja mitte halada teemal, kes mida lubas....\nTänases Äripäevas avaldab Helenius arvamust Baltika osas, alljärgnevalt refereerin ...\nHeleniuse sõnul ei saa Baltikale möödunud aastal 63 miljonit krooni kahjumit toonud praegune juhtkond ise hakkama. Samas ei näinud ta Baltika juhi ja ühe omaniku Meelis Milderi lahkumisel mõtet, kirjutab tänane Eesti Ekspress.\nBaltika kahjumi põhjuseks peab Helenius ettevõtte liiga ambitsioonikat strateegiat, mille realiseerimisega firma juhtkond väheste kogemuste tõttu toime ei tulnud.\nHelenius usub, et halvemad ajad on Baltikas möödas ja et 2004. aastal tuleb saavutada ettevõttes stabiilsus. "Ma tahan näha, et 2004. aasta jooksul ei kaota ettevõte enam raha ja jõuab vähemalt nulli. Muidugi tahaksin ma, et firma teeniks raha, aga see pole tänavu veel nii oluline kui see, et ta enam raha ei kaotaks." Edaspidi hakatakse Heleniuse sõnul Baltika majandustulemustest teatama igal kuul. "Kõik näevad, mis suunas asi liigub."\nKahjumi põhjustest rääkides on Helenius minu arust otse naelapead tabanud, iseasi kas sellest arusaamast on abi ka olukorra parandamisel.\nIkkagi tundub,et yhed investorid on vordsemad kui teised..\nEnne Baltika tulemuste avaldamist hakkab madistamine pihta..\nhr Seli ostab aktsiaid sundhinnaga enne suurep2raste tulemuste avaldamist...\nMinu jaoks ei ole vahet kas varastatakse poes,voi aktsiaturul r2ige siseinfo omamises.\nAinult v2iksed sulid l2hevad kinni.suuremad sulid peavad ennast edukateks 2rimeesteks.\nMinu meelest on kohalikul börsil juba aastaid välja kujunenud selged jõujooned corporate governance'i osas. Ühed ettevõtted saavad või on sunnitud enam-vähem aru saama, mida tähendab avalik ettevõte, ning milline vastutus sellega kaasneb. Teised aga sõidavad teerulliga üle kahjuks nii headest tavadest kui väikeaktsionäridest. Paraku mina isiklikult leian, et need jõujooned on viimastel aastatel olnud nii ilmsed, et mõningate ettevõtete aktsionärid saavad küll süüdistada vaid iseennast, et "mütsi said."\nKui aga Baltika juurde tagasi tulla, siis Baltikat pidasin mina seni eelkirjeldatud ettevõtetest, millede nimed foorumis osalejad ilmselt peast koheselt ette kannavad, siiski mõnevõrra kvaliteetsemaks.\nte saate asja mojutada- arge olge selliste firmade vaikeaktsionärid!\nses suhtes on koige parem olla indeksi "aktsionär" :p\njärsku oli nii, et umbes nädal enne tulemuste avaldamist tutvustati tulemusi laenuandjatele?\nSattusin Piiteris Baltmani poodi, Vosstania tänaval. Üle tänava suur reklaamsilt, poes hingegi. Vaba aja velvetpüks maksis 2290.-( jaga 2,15, saad krooni), analoogne püks Stockmannis( GANT muideks) hind 2490.- Vene turul sellise hinnaga küll oma "maaimamainega märke" ei müü. Samas Mango ja Zara rahvast täis.\nMöödunud nädala Baltika aktsiate ulatuslikul müügil enne majandustulemuste avalikustamist lasub siseinfo kasutamise kahtlus. Tehinguid on asunud uurima finantsinspektsioon.\nBaltika aktsiaga tehti möödunud nädala jooksul enne majandustulemuste avalikustamist üle 70 tehingu, mis on aktiivsuselt võrreldav 1997. a palavate börsipäevadega, kirjutab Äripäev.\nAktsiaraamatute väljavõttest selgub, et Baltika aktsiate ostjaks olid peamiselt Sampo fondid.\nSampo Panga fondijuht Alo Kullamaa sõnul kasutasid nad ära aktsiate hinnanõrkust ning lõpetasid siseinfo kahtluse kerkimisel ostmise.\nBaltika suuremateks müüjateks olid maaklerfirma Kawe Kapital kliendid ja Baltika töötaja Zina Kevvai. Kevvai sai hinnalanguse-eelse müügiga 47 000 krooni võitu.\nKawe Kapitali klientide investeeringutega tegelenud Ago Lauri sõnul polevat aga midagi imelikku selles, kui professionaalne haldur aasta jooksul paar head tehingut teeb. Lauri väitel andis Baltika puhul müügiks alust viivitus majandustulemuste avalikustamisel.\nFinantsinspektsiooni pressiesindaja Livia Kulm ütles, et ei saa seadusest tulenevalt üksikjuhtumeid kommenteerida.\nnäh, ma võiks aegajalt ÄPd kah lugeda :P\nTooted on kvaliteetsed, aga mitte need, mida kliendid ootavad. Montoni tootedisainerid võiksid liikuda rahva seas ja vaadata mida rahvas eelistab.\nTootjad on ajast maas. Kuna meil on hästi kättesaadav Fashion TV ja MTV, siis inimesed otsivad ka sealt endale ideid ja eelistusi. Samuti on meil ka häid eesti disainereid, keda võiks kasutada rõivaste disainimisel. Montoni kollektsioon on liigagi juhtkonna nägu. Ja see nägu on IGAV.\nLooge disaini mida rahvas ootab ja hinnad. Hinnad on liiga kõrged sellise disaini puhul.\nTänu sellele , et disain ja hind pole tasakaalus on see MONTONI kaubamärk läbikukkunud.\nMa arvan, et siseinfot kasutati, kuid need kes ostsid enne tulemusi on natuke ka ise oma kahjumites süüdi. Pikaajalise investori jaoks anti müügisignaal juba ammu ja aktsiaid ei tohiks enam omada. Kui ettevõtte avaldab tulemused viimasel päeval, siis võib juba arvata, et ega sealt midagi head ei tule. Börsil aktiivselt kaubeldes peaks olema ka turutunnetus, mida minu arvates pole isegi kõigil maakleritel. Turutunnetus puudus ka nendel, kes kohe langevat nuga püüdma tormasid, praegu saab juba Baltikat odavamalt soetada.\nKui ma Ekspressi artiklist õigesti aru sain, siis hakatakse tulemusi avaldama iga kuu. Kuigi kuude kaupa võivad tulemused kõikuda, annab see siiski täiendavat informatsiooni. Usun endiselt, et patt oleks maksta Baltika eest substantsväärtuse või natuke rohkem. Seni kuni olulist discounti pole või tulemused ei parane, ei näe põhjust ostmiseks.\nminu meelest on Baltikal see viga, et nimetagu ta ennast Baltikaks, Montoniks, Miss B-ks või mis need vahepealsed nimed kõik olid, jääb ta inimeste silmis ikka Baltikaks. Juba vene ajast tahetakse ikka välismaa asju. Baltika ülikonna kandjale vaatab ikka keegi halvustavalt.\nbtw Ise olen küll Baltika ülikondadega rahul. Uued püksid peavad nüüd viiki kah. Väga head püksid. Väga.


Arutelud - Kolmapäev, 23. aprill 2008 - Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimine (arutelu)\nMenetlus : 2007/2184(INI)\nDokumendi valik : A6-0104/2008\n13. Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimine (arutelu)\nJuhataja. – Järgmine punkt on Cristiana Muscardini rahvusvahelise kaubanduse komisjoni nimel koostatud raport (A6-0104/2008) Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta (2007/2184(INI)).\nCristiana Muscardini, raportöör. − (IT) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, alustuseks tänan siiralt sekretariaati, kes on olnud väga aktiivne ja abivalmis kõigi komisjoniliikmete suhtes teksti ettevalmistamise ajal. Täna esitame komisjonile mitmeid mõtteid, mis on kogu rahvusvahelise kaubanduse komisjoni konstruktiivses õhkkonnas toimunud põhjaliku arutluse tulemus.\nParlamendikomisjon soovib tõhusamat ja demokraatlikumat Maailma Kaubandusorganisatsiooni (WTO), mis saaks, institutsioonilist tööd silmas pidades täita olulist ülesannet ja reguleerida rahvusvahelist kaubandust. Selleks on aga reformimine möödapääsmatu.\nPaljude uute liikmete äsjane ühinemine – siinkohal tasub nimetada vaid Hiinat ja Venemaa tulevast ühinemist – rõhutab, kui edukas on organisatsioon, mis nüüd koosneb 152 liikmest. Just nimelt organisatsiooni suurust silmas pidades tuleb mõelda WTO ümberkorraldustele.\nRaportis rõhutame peamisi põhjusi, miks WTO ja kaubanduse mitmepoolsus eeldavad uut, tugevamat, dünaamilisemat ja demokraatlikumat struktuuri. Sageli esinev nähtus meie päevakorras on Doha läbirääkimistevoor: teame, et kokkulepe on lähedal, kuid see libiseb alati meie käeulatusest välja. Rahvusvahelise kaubanduse komisjon on teadlik probleemist ja kinnitab oma toetust nimetatud läbirääkimistele, mis peaksid tooma kaasa tasakaalustatuma, õiglasema kaubanduse. Seni aga arvame, et kätte on jõudnud aeg vaadata Doha perioodist kaugemale, tulevikku, ja seda julgelt ning ambitsioonikalt.\nEdastades oma mõtted täna komisjonile, kutsume ühenduse täitevvõimu üles olema sama julgelt ja ambitsioonikalt tegema Genfis poliitilise algatuse, mis võiks viia teatavate mehhanismide, mis praegu tõhusalt ei toimi, töökorralduse läbivaatamiseni.\nWTO institutsioonilist struktuuri saab tõhustada uute rahvusvaheliste eeskirjade ja kohustuste läbirääkimistega seotud tegevuse eristamisega tegevusest, mille eesmärk on kehtivate kokkulepete elluviimine. Konsensuse põhimõte on praegu ministrite tasandi konverentsi otsuse tegemise norm ja peab selleks ka jääma, kuid niisuguses laienenud organisatsioonis, mis eeldab teistsuguseid mehhanisme, oleks lõppotsuse tegemisele eelnevas menetluses võimalik kasutada muid meetodeid kui ühehäälsus. Sellised mehhanismid on Euroopa jaoks juba välja töötatud, nüüd on need vaja ka WTO jaoks välja töötada.\nDoha vooru peamine kriteerium on olnud kõigi liikmesriikide kaasamine läbirääkimiste kõigisse küsimustesse, kusjuures nii ulatuslikus organisatsioonis tuleb kasutada mitmekülgset lähenemisviisi, mille raames kohaldatakse teatud muutuvat geomeetriat. Oleme seda arutanud ka minevikus Euroopa tarbeks, nüüd on seda vaja WTO tasandil.\nAreng on väga oluline teema. Viimastel aastatel on muutunud arengumaade rühm üha arvukamaks ja mitmekesisemaks. See hõlmab nii tärkava majandusega riike kui ka juba tärganud majandusega riike, nagu Hiina, India, Brasiilia ja Lõuna-Aafrika Vabariik. Seega tuleks tõeliste arengumaade nimel moodustada uued, selgemad ja homogeensemad rühmad, mis peegeldavad antud riigi majandusolukorra arengut, ning nõuda kõigilt riikidelt nende majandusjõule vastava vastutuse võtmist.\nWTO sekretariaat, olles mainekas, professionaalne ja pädev – me konsulteerisime nendega mitmel korral selle kuudepikkuse töö jooksul – on oma võimaluste poolest üsna piiratud. Sekretariaadi rolli tuleks tugevdada ja anda talle võimalus algatada tegevusi ja pakkuda välja kompromisslahendusi. Sekretariaadi tugevdamine tähendaks suuremat geograafilist esindatust, et ta tunneks ennast tõepoolest organisatsiooni tegevust käivitava jõuna, mis tegutseb kõigi liikmete, eelkõige aga arengumaade huvides, millele ei pöörata praegu piisavat tähelepanu, et arengumaad saaksid saavutada tegeliku kasvu.\nKäsitledes WTO läbipaistvust ja parlamentaarset mõõdet, tuleb läbipaistvust edendada nii rahvusvaheliste kaubandusvaidluste lahendamise korras kui ka WTO välismaine osas. Parlamentaarse mõõtme edendamine peaks tuginema WTO parlamentaarsele konverentsile, võimaldades sellel saada täieõiguslikuks parlamentaarseks institutsiooniks, millel on nõuandev pädevus, mis annab tema tegevusele õiguspärasuse.\nSeega on oluline, et organisatsioonis valitseks järjepidevus ja et ta teeks koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. Seetõttu tuleb tugevdada suhteid Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni ja ÜRO teatavate ametitega, sest WTO tegevuses peavad kajastuma ka olulised rahvusvahelised sotsiaal- ja keskkonnaküsimused.\nMe ei tohiks aga unustada, et kaubandusvaidluste lahendamise süsteem on WTO eripära. Kui menetluste sujuvamaks ja kiiremaks muutmiseks võimalust ei leita, on oht, et vaidlused võivad venida aastatepikkuseks ja sellel on kahjulik mõju nii ühiskonnale, liikmesriikidele kui ka tarbijatele. Seda silmas pidades kutsumegi komisjoni üles olema sama julge kui parlamendikomisjon on olnud uute eeskirjade kaalumisel, mille abil täiustada Maailma Kaubandusorganisatsiooni tegevust tulevikuks.\nAndroula Vassiliou, komisjoni liige. − Proua juhataja, komisjon on parlamendile tänulik selle põhjaliku ja ajakohase raporti eest.\nEuroopa Liidu prioriteet peaks olema kindlustada, et WTO oleks võimeline kohanema ülemaailmsete majanduses toimuvate kiirete muutustega. Lisaks sellele, pidades silmas mõningate WTO liikmete praegusi majandusraskusi, on tugevat, mitmepoolset institutsiooni vaja rohkem kui kunagi varem, et seista vastu mõningate riikide protektsionistlikule poliitikale, mille tagajärjel naaberriigid vaesuvad.\nRaport tunnustab Doha arenguvooru keskset rolli. Komisjon kinnitab, et mis tahes algatused, mis tehakse Genfis WTO tuleviku suhtes, peavad tuginema millelegi, mille kohta me loodame, et see on Doha arenguvooru edukas tulemus ja selle osa.\nPraeguses etapis, mis võiks olla Doha arenguvooru viimane etapp, ei ole ühelgi WTO liikmel poliitilist tahet ega haldusvahendeid, et kaalutleda põhjalikult WTO reformimist. Loodame, et olukord muutub paremuse poole enne Doha arenguvooru lõppdokumendi allkirjastamist enne 2008. aasta lõppu. See avab ka võimaluse arutada WTO tuleviku üle. Nimetatud arutelu sõltub täielikult sellest, kas Doha arenguvooru lõpplahendus on tulemuslik või mitte.\nEnamikuga raportis esitatud ideedest on komisjon tegelikult nõus, ehkki on selge, et mõned resolutsiooni ettepanekus esitatud ideed leiaksid teatavate WTO liikmete poolt tugevat vastuseisu.\nKäsitledes institutsioonilisi küsimusi, toetab komisjon jätkuvalt WTO parlamentaarse mõõtme edendamist ja teisi ideid, nagu WTO sekretariaadile lisavahendite eraldamine ja tema ülesannete laiendamine, aga ka WTO aktiivsete läbipaistvate mehhanismide tugevdamine ning eeskirjade rakendamise järelevalve ja juhendamine nende tõhusal elluviimisel.\nVõtame teadmiseks üleskutse avatusele kaubandusvaidluste lahendamise menetlustes ja rõhutame, et meie algatusel on avalikult toimunud mõned WTO-teemalised kuulamised, mis hõlmavad ka Euroopa Liitu.\nKäsitledes raportis esitatud olulisi ettepanekuid, jääb WTO eeskirjade laiendamine kaubandusega mitteseotud küsimustele Euroopa Liidu poliitika peamiseks eesmärgiks nii mitmepoolses raamistikus kui ka hiljuti teatise „Globaalne Euroopa“ alusel käivitatud kahepoolsete läbirääkimiste raamistikus ja arengumaade edendamise nimel tehtud ühepoolsetes algatustes. Üks selline näide uue ühepoolse, arengumaid soodustava tariifsete soodustuste süsteemi kohta on täiendav üldine soodustussüsteem (General System of Preferences Plus).\nKaubanduspoliitika seos tööhõive ja keskkonnaga on kindlasti äärmiselt oluline teema, päevakorda võivad kerkida ka teised kaubandusteemad.\nUue mitmepoolse poliitika kujundamine pärast Doha arenguvooru lõppemist on Euroopa kaubanduspoliitika üks suuremaid ja keerulisemaid väljakutseid. Parlament võtab endale järjest suureneva vastutusega rolli niisugust poliitikat välja töötada ja juhtida, eelkõige pärast Lissaboni lepingu jõustumist.\nKomisjon ja eelkõige kolleeg härra Mandelson ootavad huviga võimalust pidada teiega avatud ja konstruktiivset dialoogi, et saavutada kindlad ja realistlikud alused, mille abil tugevdada WTOd ja kogu mitmepoolset kaubandussüsteemi.\nJohan Van Hecke, arengukomisjoni arvamuse koostaja. − (NL) Proua juhataja, volinik, arengukomisjon toetab täielikult raportööri proua Muscardini väiteid Maailma Kaubandusorganisatsiooni põhjaliku reformimise kohta. 2001. aastal sai Sutherlandi raportist alguse väga elav arutelu WTOs selle institutsioonilise reformi kohta, arutelu lõppes aga kahjuks liiga kiiresti. Mõned inimesed arvavad, et reformiteemaline arutelu ei ole praegu sobiv. Nad tahavad oodata ära Doha arenguvooru tulemused enne põhjaliku arutelu institutsiooni kui sellise kohta. Meie aga oleme seisukohal, et üks ei välista teist.\nArengu seisukohalt soovime näha WTO arengumaade diferentseerimist uutel alustel, võttes arvesse iga riigi arenguvajadusi, mitte riikide kategooriat. Proua Muscardini juba selgitas selle vajalikkust. WTOs ei ole vaja mitte suuremat läbipaistvust, vaid paremat koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega, nagu Rahvusvaheline Tööorganisatsioon ja ÜRO kaubandus- ja arengukonverents, on samuti oluline. Sutherlandi raportis tehtud ettepanekut pidada kõige vaesematele riikidele antava tehnilise abi rahastamise korda lepinguliseks õiguseks, nii et nad saaksid täies ulatuses osaleda mitmepoolses kaubandussüsteemis, on meie komisjoni seisukohalt samuti oluline. Lõpetuseks, nagu Sutherlandi raportis osutatud, tuleb läbi vaadata vaidluste lahendamine, milles teatavatel põhjustel läheb arengumaadel tavaliselt halvemini.\nLühidalt, WTO reform on oluline, mitte üksnes organisatsiooni õiguspärasuse tugevdamise eesmärgil seoses tema liikmetega, muu hulgas kõige vaesematega, vaid minu arvates ka mitmepoolsuse tagamiseks.\nGunnar Hökmark, majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuse koostaja. − Proua juhataja, tänan raportööri ja rahvusvahelise kaubanduse komisjoni raporti eest. Arvan, et arutades nimetatud WTO küsimust, tuleb rõhutada ka asjaolu, et ülemaailmastumine ja vabakaubandus on andnud miljonitele inimestele uusi võimalusi. Kahe viimase aastakümne jooksul oleme näinud võitluses vaesuse vastu rohkem edusamme kui kunagi varem.\nSee rõhutab vajadust kindlustada vabale kaubandusele õiglaste ja mitmepoolsete eeskirjade stabiilne raamistik. See on WTO peamine ülesanne ja see on ka põhjus, miks vajame tugevat ja tugevdatud WTOd. Peame tagama, et rahvusvaheline kaubandus ja konkurents saaks võimalikult suures ulatuses toimuda moonutamata. Seetõttu osutas majandus- ja rahanduskomisjon vajadusele vähendada riiklikku toetust, kõrvaldada mittetariifsed kaubandustõkked ning aidata arengumaadel olla paremas positsioonis mitmepoolset raamistikku ja vaba kaubanduse reegleid käsitlevates läbirääkimistes.\nSee selgitab veel kord, miks vajame tugevat WTOd ja sekretariaati, et teha otsuseid ja reeglitest kinni pidada, kuid ka sellepärast, et töötada välja mitmepoolne kaubandussüsteem.\nKui meil õnnestub saavutada tugev WTO ja sekretariaat, loome me aluse, mis tagab ülemaailmsele kaubandusele võimaluse areneda vabade ja õiglaste eeskirjade raames. See on meie ülesanne, ei rohkem ega vähem.\nSeda silmas pidades on samuti oluline rõhutada mõningaid asjaolusid, mis tuleb ellu viia: peame suurendama teenuste vabakaubandust, peame suurendama finantsteenuste avatust, peame tagama, et meil on rohkem vabakaubandust põllumajanduses. Kui arutame toiduainete hinnatõusu küsimust, näeme turgude avamise olulisust.\nMe ei saavuta seda aga kunagi tugeva WTOta ja tugeva raamistikuta, mis oleks hea arengumaadele, mis annaks vaestele uued ja paremad võimalused ja mis võimaldaks meil kõigil saada kasu vaba kaubanduse pakutavatest võimalustest.\nGeorgios Papastamkos, fraktsiooni PPE-DE nimel. – (EL) Proua juhataja, esmapilgul näib kummaline, et peaksime arutama WTO reformi enne Doha läbirääkimisvooru peatset ummikseisu jooksmist. Sellest hoolimata tasub WTO tegevuse ja tuleviku üle arutleda, sest ummikseisu põhjus seisneb just nimelt struktuurilistes ja institutsioonilistes probleemides ning maailmakaubanduse süsteemi puudujääkides. Seda näitab ka proua Muscardini raport.\nArvan, et taotletavas reformis on kolm väljakutset. Esiteks peab toimuma kaubanduse suurim võimalik ja vastastikku kasulik liberaliseerimine, sest see on majanduskasvu järeleproovitud tõukejõud. Eesmärgiks jääb kindlasti tulu võrdne jagamine WTO liikmete vahel ning arengumaade sujuv kaasamine maailmakaubanduse süsteemi.\nTeiseks tekib väljakutse organiseeritud maailmakaubanduse juhtimist käsitleva nõusoleku, ühtsete kohustuste, demokraatliku õiguspärasuse, läbipaistvuse ja tõhususe tagamiseks vajalikus institutsioonilises korralduses. Kolmandaks tuleb leida sobiv tasakaal kaubandusega seotud ja sellega mitteseotud küsimuste vahel.\nWTO liikmesriikidel on õigus kohaldada piiravaid kaubandusmeetmeid keskkonna, rahvatervise ja tarbijate kaitseks. Tüüpilised näited selle kohta on kaubanduspartnerite poolt WTO kohtusse esitatud kaebused ELi vastu, mis käsitlevad GMOsid ning Ameerika Ühendriikidest ja Kanadast pärit, hormoone sisaldava veiseliha impordi keeldu. Samas tuleb mõista, et lahendus ei seisne mitte WTO koormamises täiendavate kohustustega, vaid vastastikuse toe ja järjepidevuse sidumises eesmärkide ja meetmetega nii WTO kui ka rahvusvaheliste organisatsioonide poolt.\nDaamid ja härrad, WTO ülesanne ei ole täita tegevuse lünki, mille on tekitanud teised ÜRO spetsialiseeritud asutused. Rahvusvaheline üldsus on praegu murettekitavas finants- ja majanduskriisis ning kogeb seni nägematut toiduainete puudust. Neid asjaolusid silmas pidades ei piisa üksnes pealiskaudsetest muutustest, nagu tõkete kõrvaldamine. Ülemaailmsed väljakutsed eeldavad ühtset arusaama, süstemaatilist lähenemist ja sidusat reguleerivat korda. See kehtib sotsiaalse vastutuse, keskkonnakaitse ning majandusliku konkurentsivõime kohta.\nHarlem Désir, fraktsiooni PSE nimel. – (FR) Proua juhataja, volinik, Doha läbirääkimistevoor tuleb lõpule viia, kuid sama oluline on kaaluda taas WTO toimimise küsimust. Me näeme iga päev, et seda takistavad tõhususe, õiguspärasuse ja koostoime probleemid teiste mitmepoolse süsteemi asutustega.\nTeatud määral on möödapääsmatu, et kümme aastat pärast tegevuse alustamist tuleb organisatsiooni toimimismehhanismid läbi vaadata. GATTist WTOks üle minnes ei muutunud üksnes mitmepoolse kaubandussüsteemi mõõtmed, mõnes mõttes muutus ka selle laad. Kaubanduseeskirju laiendati märkimisväärselt, lisandusid uued valdkonnad, nagu teenused, intellektuaalomand, mittetariifsed kaubandustõkked. Organisatsiooniga liitusid uued liikmesriigid ning see laienemine tõi kaasa mitmekesisuse, erinevad olukorrad ja liikmesriigid eri ressursside ja probleemidega. See kõik tähendab mõistagi, et lisaks jõupingutustele viia lõpule Doha arenguvoor, on vaja käsitleda ka reforme.\nTervitan raportööri proua Muscardini tehtud tööd ja asjaolu, et saime temaga ja teiste fraktsioonidega koostööd teha. Toon esile selles äärmiselt olulises raportis mitmesuguseid punkte, mille, ma loodan, enamik täiskogust homme vastu võtab.\nEsimene punkt käsitleb tasakaalu rahvusvaheliste standardite ja WTO uute suhete loomise vahel teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega. Raportis näete, et mõistagi nimetame me koostoimet keskkonna- ja tervishoiuküsimustes – see on tõepoolest äärmiselt oluline, nagu kogetud geneeriliste ravimite ja intellektuaalomandi korral – aga ka sotsiaalküsimustes. Me ei saa nimetatud küsimuste arutamisest WTOs mööda minna.\nILO ja WTO vahelist koostööd, mida jätkasid organisatsioonide peadirektorid, tuleb veelgi laiendada ning Euroopa Liit peab toimima selles tõukejõuna. Teeme kaks konkreetset ettepanekut: esiteks tuleks ILO-le anda WTOs vaatleja staatus, nagu Rahvusvahelisel Valuutafondil on, ning teiseks tuleb WTO raames asutada – Euroopa Liidu ettepanekul – kaubandus- ja keskkonnakomisjoni eeskujul kaubandus- ja inimväärse töö komisjon, sest see on võimaldanud saavutada märkimisväärset edu keskkonna- ja kaubanduseeskirjade koostoime teemal.\nTeiseks rõhutan raportis punkte, mis julgustavad WTOd andma nõrgematele liikmetele ehk kõige vähem arenenud riikidele rohkem ressursse, tagamaks võrdne ja tõhus osalemine kõigis läbirääkimistes ja komisjonides, milles koostatakse tulevasi lepinguid ja kujundatakse kaubanduspoliitikat.\nKolmandaks rõhutame välise läbipaistvuse olulisust ja võimalusi, et kodanikuühiskond, parlamendiliikmed ja tõepoolest dünaamiline parlamentaarne mõõde saaks WTOs mängida suuremat osa. Soovime näha tõelist parlamentaarset kogu. Praegu kohtub parlamentaarne konverents koos WTOga. Hiljuti käsitlesid nimetatud küsimust peadirektor ja ka kaubandusministrid, kuid me soovime, et sellele suuremat tähelepanu pöörataks ja seetõttu teemegi konkreetsed ettepanekud näiteks apellatsiooniasutuse ja vaidluste lahendamise kohta. Kuna nimetatud menetlus on sarnane kohtu- ja tribunalimenetlusele, peaksid need toimuma avalikult ning asjaomased dokumendid peaksid samuti olema avalikkusele kättesaadavad. Arvan, et see aitaks kummutada teatavaid müüte ning muuta organisatsioon läbipaistvamaks.\nJa lõpetuseks, sekretariaadi ressursid on samuti oluline küsimus, millele tähelepanu juhtisime. WTO eelarve on praegu 135 miljonit USA dollarit, see on kuus korda väiksem kui Rahvusvahelisel Valuutafondil ja peaaegu kümme korda väiksem kui Maailmapangal. WTO personal koosneb 600 inimesest, mis on taas väiksem arv kui teistel mitmepoolsetel organisatsioonidel. Seda silmas pidades on tõhusamalt mitmepoolsete organisatsioonide süsteemi kaasatud WTO vahendite suurendamine minu arvates üks eeldusi arengut edendavate paremate kaubanduseeskirjade loomiseks.\nMariela Velichkova Baeva, fraktsiooni ALDE nimel. – (BG) Majandusliku ja finantsintegratsiooni sujumine ülemaailmsel tasandil on keerulise rahvusvahelise majanduskeskkonna määrav tegur. Maailma juhtivate organisatsioonide analüüs makromajandusliku poliitika ja ülemaailmsete suundumuste kohta näitavad, et järgmisel kümnel aastal kogetakse suurt poliitilist ja majanduslikku ebakindlust. Praegu mõjutavad sujuvat liikumist ja põllumajanduslike toodete hindu järjest tõusvad energiahinnad ning nimetatud tegurid koos tekitavad inflatsioonisurve, ebakindluse toiduainete valdkonnas, piiravad transpordi infrastruktuuri suutlikkust, mis on äärmiselt oluline rahvusvahelise kaubanduse eesmärgil, ja finantsrahutusi. Ma ei juhi teie tähelepanu riskidele ja ebakindlusele sellepärast, et soovin häirida teie rahulikku und öösiti, vaid sellepärast, et rõhutada mõningaid rahvusvahelise majanduskeskkonna parameetreid ja vajadust rakendada poliitikat, mis võimaldaks kohaneda tasakaalust väljaviidud olukorraga ja toetaks haavatavaid majandusi. Lubage meelde tuletada, et kaks peamist sektorit, mida kaubanduse liberaliseerimine enim mõjutab, on tootmine ja põllumajandus ning üha tõusvad toiduhinnad on põhjustanud vägivaldseid meeleavaldusi paljudes piirkondades üle maailma.\nMajanduslikule ja poliitilisele tegelikkusele reageerides peaks Maailma Kaubandusorganisatsioon kui rahvusvahelisele kaubandusele siduvate eeskirjadega kaubandussüsteem edendama oma toimimiseeskirju, organisatsiooni struktuuri ja otsustamisprotsessi ning näitama üles pragmaatilisemat institutsioonilist paindlikkust ja kohanemisvõimet. Seda tehes peaks ta mõistagi arvestama asjaolu, et läbirääkimiste pidamine 150 eri arengutasemel oleva riigiga, mille majandusstruktuurid on erinevad ja mis rakendavad majandussektorites mitmesuguseid eri reforme, on üsna suur väljakutse. Kui aga Sofias, Cotonous, Santiagos ja Brüsselis tehakse ettepanekuid võimaluste kohta, siis arutelud Genfis on mehhanismid, mille abil jõuda kokkulepeteni kõrvaldada täiendavalt kaubandustõkkeid.\nSeán Ó Neachtain, fraktsiooni UEN nimel. – (GA) Proua juhataja, põllumajandus ei tohiks jääda kaotajaks Maailma Kaubandusorganisatsiooni kokkuleppes. Volinik Mandelson peab praegu läbirääkimisi väga ebavõrdse leppe üle, millel on kahjulik mõju Euroopa põllumajandustootjatele ja kogu ELi põllumajandussektorile.\nMulle näib, et Ameerika Ühendriikide valimiskalender määrab WTO läbirääkimiste ajakava. Sellise absurdsusega ei tohiks nõustuda. Leppe sisu on märkimisväärselt olulisem kui mis tahes valimised.\nEhkki Iirimaa on veiseliha eksportijatest suuruselt neljandal kohal maailmas, mõjuks nimetatud lepe talle äärmiselt negatiivselt. Iirimaa kohalikku veise- ja lambaliha turgu, mille väärtuseks hinnatakse praegu 2,5 miljardit eurot, kahjustavad WTO lepingud märkimisväärselt. Volinik Mandelsoni esitatud veise- ja lambalihatoodete impordi tariifide vähendamine kuni 70% on ilmselgelt liiga palju.\nEelmisel nädalal marssis Dublini tänavatel 10 000 põllumajandustootjat, et avaldada meelt president Barroso visiidi vastu linna. Härra Barroso on teadlik Iiri põllumajandustootjate meelepahast ning on aeg, et ta ohjeldaks volinik Mandelsoni.\nLõpetuseks soovin öelda, et on oluline saavutada Maailma Kaubandusorganisatsioonis kokkulepe, kokkulepe, mis rahuldaks kõiki osapooli, mis rahuldaks Euroopat, põllumajandustootjaid ja põllumajandussektorit ning mis kindlustaks toiduvarud.\nCaroline Lucas, fraktsiooni Verts/ALE nimel. – Proua juhataja, fraktsioon Verts/ALE toetab kindlasti raportis võetud peamisi seisukohti, eelkõige nõuet suurema sidususe kohta WTO eeskirjades, ÜRO asutustes ja kehtivates sotsiaalsetes, keskkonna- ja inimõigustealastes lepetes. Arvame, et see peaks hõlmama ILO-le vaatleja staatuse andmist ning meetmeid sotsiaalse ja ökoloogilise dumpingu vastu.\nMe toetame ka parlamentaarse järelevalve rolli, et leevendada WTO puudujääke aruandluse ja õiguspärasuse küsimuses, ning vajadust töötada välja vaidluste lahendamise kord rahvusvahelise keskkonna- ja sotsiaalõiguse alusel, tagades tegeliku sanktsioonide kehtestamise võime.\nOlen siiski mures, et raportis ei tooda selgelt esile, et Doha arenguvooru ebaõnnestumise põhjus seisnebki WTO kui organisatsiooni puudustes. Need ei ole kaks eri küsimust. Doha vooru ummikusse jooksmine seondub täiel määral asjaolust, et mõningad mõjuvõimsad riigid kasutavad järjekindlalt ära selle otsustamisprotsessi ja sellest tulenevalt nõrgemate riikide võõrdumist.\nMa arvan, et raportis ei tooda samuti selgelt esile, et lõpetamaks vana, feodaalne süsteem, mida WTO juba liiga kaua järgis, ei olnud vaja muud kui arengumaade vastuhakku Cancúnis 2003. aastal ja mõningate tärkava majandusega riikide vastuhakku enne Hong Kongi kohtumist. Minu arvates on ilmselge, et me ei peaks ootama Doha vooru tulemusi, vaid alustama viivitamata WTO reformimist. Reformida tuleb nii WTO menetluskorda kui ka poliitikat, sest üksnes korra reformimisest ei piisa. Peame vaatama läbi hulga eeskirju, mis tänapäeval, 21. sajandi olukorras, kui seisame vastamisi näiteks kliimamuutuste väljakutsega, on täiesti aegunud.\nSeega peame vaatama läbi eeskirjad, näiteks keelu teha vahet toodete vahel sõltuvalt nende tootjariigist. Selline diskrimineerimine on oluline, kui suudame toetada ja edendada aspekte, nagu energiatõhusus ja vähem heidet.\nSamuti soovime, et taas keskendutaks täielikult vaidluste lahendamise menetlusele ning soovitan kolleegidele muudatusettepanekut, mille fraktsioon Verts/ALE on esitanud ja mis taotleb konkreetselt uut lähenemisviisi vaidluste lahendamise mehhanismile, tagades, et selle aluseks on ÜRO harta ning et see oleks erinev WTO praegusest korrast.\nJacky Hénin, fraktsiooni GUE/NGL nimel. – (FR) Proua juhataja, ainus küsimus, millega nõustume, on WTO põhjaliku ümberkujundamise äärmine vajadus.\nWTO on, nagu ka IMF, ebaseaduspärane, ebademokraatlik ja ohtlik organisatsioon, kui rääkida inimeste huvidest. See rajati juba algselt Ameerika Ühendriikide ja suurte riigiüleste organisatsioonide finants- ja tööstusliku ülemvõimu tagamiseks.\nEuroopa Liit on mõistagi andnud ennast alandlikult süsteemi käsutusse, lootes korjata mõned terad isand Ameerika laualt. Ohjeldamatu vabakaubandus on tänapäeval pöördunud selle rajajate vastu ning maailma majanduslik raskuskese on liikunud ida ja eelkõige Aasia suunas, mille tagajärg on kohutavaim finants- ja toiduainete kriis, mida maailm on kogenud.\nMõningad riigid, mida veel hiljuti liigitati tärkava majandusega riikide hulka, arenesid jõudsalt ning muutusid kiskjateks ja seejärel loobusid kiskja rollist mõne heatahtliku eesmärgi nimel, kuid kogu maailma kaubandussüsteem, mille kese on WTO, julgustas neid alustatud teed jätkama. Eeskirjade järgi peavad kõik osalejad saama rikkaks võimalikult kiiresti, valimata vahendeid, mis muu hulgas hõlmavad spekuleerimist ravimite või põhitoiduainetega.\nEuroopa Liidus kogub jõudu ebavõrdsus ning töölis- ja keskklass muutuvad järjest vaesemaks. Toiduainete kriis, mis mõjutab elanikkonna vaeseimat kihti, on WTO poliitika, mis on suunatud elatusvahendina toimiva põllukultuuri hävitamisele eksportkultuuri kasuks, otsene tagajärg. Biokütuseid on lihtsalt selles kiiret reformi vajavas omakasupüüdlikus süsteemis kõige lihtsam süüdistada.\nKasutan võimalust ja avaldan pahameelt härra Mandelsoni vastutustundetute sõnade üle, kui ta kutsus üles põllumajandusturge veelgi dereguleerima ajal, mil Maailma Toiduprogramm tõstab esile toiduhindade tõusu ja ütleb, et see on, ma tsiteerin „vaikne tsunami, mis ähvardab näljahädaga üle ujutada 100 miljonit inimest“. Kas härra Mandelson tahab seega minna ajalukku häbiväärse sündmuse tõttu ja kui inimene, kes vastutab näljahäda eest?\nWTOd tuleb seega põhjalikult reformida, et vähendada spekulatsioone ja toetada pigem tootjaid kui väikest rühma maailma finantsturgudelt kasu saajaid, et julgustada rahvaid saama sõltumatuks toiduainete ja tööstuse suhtes ning et julgustada neid konkureerimise asemel tegema omavahel koostööd.\nDerek Roland Clark, fraktsiooni IND/DEM nimel. – Proua juhataja, nähtub, et EL nõuab, et kõik liikmesriigid saavutaksid konsensuse WTO läbirääkimiste küsimuses või põhjendaksid oma seisukohta kirjalikult. Seega peab näiteks Ühendkuningriik minema kaasa kogu ülejäänud ELiga. Peame alluma nõuetele. Lühidalt öeldes tähendab see seda, et WTO reformimise järel on Suurbritannia sunnitud tegema rohkem kaubanduskoostööd selliste riikidega, kellega EL lubab. Kuid me oleme maailma tasandil kauplejad. Oleme olnud juba sajandeid. Meil on väga suured kogemused ülemaailmse tasandi kaubanduses. Näiteks meie kaubandus Ameerika Ühendriikidega moodustab suurema osa kui Prantsusmaa ja Saksamaa oma kokku. Näib aga, et ELi riigid ei taha kasutada meie suurepäraseid kogemusi ja see kahjustab Ühendkuningriigi mainet ülemaailmses kaubanduses. Meil ei lubata piisavalt kaubelda traditsiooniliste partnertitega Briti Rahvaste Ühenduses. See ei ole vabakaubandus. Me ei püüa takistada teisi Euroopa riike ühinemast meiega kaubavahetuses olevate Briti Rahvaste Ühenduse partneritega. See oleks kasulik kõigile osapooltele. ELi riigid saavutaksid majandusliku õitsengu ning paljude kolmanda maailma riikide elatustase tõuseks. WTO loodi kaubanduse ja sõpruse edendamise eesmärgil ning EL on jätkuvalt seisukohal, et soovib aidata halvemas olukorras olijaid. Üks võimalus oleks kaubandussidemete laiendamine, mitte nende vähendamine.\nIrena Belohorská (NI). – (SK) WTO olulisuses kahtlejaid ei ole palju, kuid peaaegu keegi ei kahtle vajaduses reformida seda organisatsiooni, mille põhieesmärk on võidelda vaesuse vastu ja anda abi arengumaadele.\nReformi aluseks on Peter Sutherlandi aruanne. Nagu teame, juhatab härra Sutherland praegu kahte rahvusvahelist kontserni, BPd ja Goldman Sachs Internationali. Teised tema rühma liikmed on endised diplomaadid, ärimehed ja teadurid, mitte ükski neist ei ole tuntud praeguse süsteemi kriitika tõttu.\nKogu austuse juures nimetatud härrade vastu küsin, kelle huvisid kaitseb nende esitatud WTO reform? Kas see kaitseb arengumaade huve või rahvusvaheliste kontsernide huve? Missuguse märguande saadab see arengumaadele ja vähemarenenud riikidele?\nNagu teame, on usaldus oluline nii majanduslikes kui ka poliitilistes küsimustes. WTO ei ole üksnes majanduslik, vaid ka poliitiline institutsioon, mille tõttu on usaldus liikmete vahel oluline. Kas aga arengumaade inimesed usuvad, et rahvusvahelistes kontsernides tegevad inimesed seavad nende huvid esikohale? Milleks mängida trumbid kätte WTO vastastele ning seada ohtu nimetatud institutsiooni maine?\nTokia Saïfi (PPE-DE). – (FR) Proua juhataja, ajal, mil Doha vooru läbirääkimised kaotavad eesmärki ja hakkavad ummikusse jooksma, on WTO toimimise küsimus olulisem kui kunagi varem.\nKas ei oleks aga sellest ummikust võimalik mööda minna WTOd reformides? Kui kokkulepe sisu osas ebaõnnestub, siis kas ei saaks edendada sellise kokkuleppe saavutamise protsessi? WTO taaselustamine näib olevat saavutatav ja see võimaldab organisatsioonil tõhusamalt toimides otsuseid vastu võtta.\nReformid on ette nähtud kahel tasandil: ühed on suunatud läbirääkimiste korra edendamisele ja teised WTO õiguspärasuse edendamisele, mis on selle ülesehituse võtmetegur. Seetõttu on oluline rõhutada parlamentaarse mõõtme olulisust WTOs ning kodanike valitud esindajatena anda endast sealjuures kõik, et muuta ülemaailmastumisega seotud küsimused läbipaistvamaks ja demokraatlikumaks.\nRahvusvahelise poliitika järjepidevuse tagamiseks on vaja palju tööd teha. Piiride tõkete kõrvaldamisel ei ole mõtet, kui nende taga on takistused investeerimisel, sotsiaalsete õiguste halvakspanu ja keskkonnastandardite rikkumised. Tõhus WTO on seega hädavajalik eeldus turgude reguleeritud suurema kaubanduse ja liberaliseerimise eesmärgi kindlustamiseks. Reeglid aga ei tähenda protektsionismi. Liberaliseerimine ilma mis tahes tagatisteta ei ole tegelikult lahendus probleemidele, eelkõige sellistele, mida tänapäeval kogeme põllumajandusliku toormaterjali hinnatõusu ja sellest tuleneva ulatusliku nälja tagajärjel.\nFalconeri ettepanek vähendada tollimakse on seega Euroopa põllumajandusele vastuvõetamatu ning sellel oleks vaeseimate riikide põlumajanduslikule toomisele ettenägematud tagajärjed.\nLisaks sellele on Doha vooru lõpetamiseks oluline säilitada läbirääkimistes tasakaal ning saavutada tõesti vastastikune kokkulepe juurdepääsu kohta turule. Me ei ole veel valmis ohverdama oma põllumajandust ja rolli toiduainetega kindlustamisse panustajana, et saavutada häbiväärsete meetmetega tööstuslike tariifide mõningane vähenemine.\nKader Arif (PSE). – (FR) Proua juhataja, volinik, daamid ja härrad, tervitan tänaõhtust arutelu proua Muscardini raporti üle Maailma Kaubandusorganisatsiooni reformimise kohta.\nToiduainete kriis, mis praegu mõjutab kõige rohkem arengumaid, näitab suurepäraselt vajadust maailmakaubanduse parema reguleerimise järele. Seda peaks tegema reformitud WTO, mis suudab kontrollida hindu ülemaailmsel tasandil ja edendada õiglasemaid kaubanduseeskirju. Nimetatud kriis on struktuuriline, mitte tsükliline. See näitab, et tõsised probleemid juhivad maailma kaubandust kaugemale millestki, mis peaks olema selle peamine eesmärk – tagada areng kõigile, eelkõige aga maa vaeseimatele riikidele.\nKriisi selgitamiseks on esitatud mitmesuguseid teooriaid ja ma ei kahtle nende paikapidavuses. Arvan aga, et peaksime kõik endalt küsima mitmesuguseid küsimusi. Kas nimetatud kriis oleks olnud nii ulatuslik, kui arengumaade prioriteetidele oleks WTOs rohkem tähelepanu pööratud? Mis siis, kui koordineeritus WTO ja teiste rahvusvaheliste organisatsioonide, nagu ÜRO Arenguprogramm ning Toidu- ja Põllumajandusorganisatsioon (FAO), vahel oleks olnud parem? Mis siis, kui meie vabakaubanduslepingud ei oleks julgustanud arengumaid keskenduma ühele ekspordiartiklile, mille tagajärjel kahjustati nende traditsioonilisi elatusvahendiks olevaid põllukultuure ja toiduainetega varustatust? Kui me oleksime kuulanud Aafrika riike ja toetanud neid WTOs, kui nad soovisid kaasata põhitoiduainete hinnameetmed praegusesse läbirääkimiste vooru? Seda silmas pidades toon esile üldise tolli- ja kaubanduskokkuleppe (GATT) artikli 38, milles nõutakse, et kõik WTO liikmed peavad stabiliseerima ja edendama esmatarbekaupade, iseäranis arengumaade jaoks oluliste kaupade turgude olukorda.\nPraeguste probleemide käsitlemiseks ning WTO tõhususe ja õiguspärasuse edendamiseks tehakse raportis ettepanekuid mitmesuguste meetmete kohta. Tagamaks, et arengumaade häält, arvamust ja huve oleks paremini kuulda ja et neid ka tõepoolest arvesse võetaks, rõhutatakse raportis vajadust kehtestada otsuste tegemisel demokraatlikum süsteem ja tagada WTO sekretariaadile parem esindatus, täiendavad rahalised vahendid ja inimressursid.\nOrganisatsiooni arutelude ja töö suurema läbipaistvuse tagamiseks tuleb korraldada parem teavitamine, dialoog organisatsiooni ja kodanikuühiskonna esindajate vahel ning üldsuse juurdepääs kohtumistele, eelkõige vaidluste lahendamise menetlustele.\nLõpetuseks, tugevdada tuleb WTO parlamentaarset mõõdet, mis tagab läbirääkimiste demokraatliku õiguspärasuse ja läbipaistvuse. See hõlmab eelkõige WTO konsulteerimise pädevusega parlamentaarse assamblee loomist.\nLisaks eespool nimetatud meetmetele tuleb läbi vaadata mitmepoolse kaubandussüsteemi eesmärgid, et tagada järjepidevus rahvusvaheliste organisatsioonidega. Üksnes põhjalik reform asjaomases küsimuses võimaldab meil lõpetada Doha vooru, mille eesmärk on tõepoolest arengu ja aastatuhande arengueesmärkide saavutamine. Seetõttu toon esile, et esimene nimetatud eesmärkidest on vaesuse ja nälja kaotamine, kuid praegune olukord tuletab meelde, et meie kohustused jäävad kahjuks täitmata.\nDaniel Dăianu (ALDE). – Proua juhataja, rõhutan, et WTO reform peab moodustama osa kogu institutsioonilise korra ümberkujundamisest, mis käsitleb ülemaailmsete väljakutsete juhtimist.\nVaadakem ülemaailmse soojenemise mõju ja suure majandusliku tasakaalutuse tagajärjel tekkinud finantskriisi. Vabakaubandus peab olema õiglane. Lisaks sellele peab ta seonduma poliitikaga, mis aitab vaesematel riikidel areneda ja seda eelkõige põllumajanduse abil. Toiduainete hindade suur tõus toetab protektsionismi ja piiranguid, kui me ei keskendu toiduainete tootmise arendamisele kogu maailmas.\nEsmatarbekaupade hinnatõus on toonud kaasa keerulise üldise olukorra. Toitu peetakse üha enam riikliku julgeoleku probleemiks nii rikastes kui ka vaestes riikides. Seega tuleb käsitleda ühise põllumajanduspoliitika reformi, ELi arenguabipoliitikat ja energiapoliitikat, pidades silmas rahvusvahelisel tasandil toimunud suuri muutusi.\nZbigniew Krzysztof Kuźmiuk (UEN). – (PL) Proua juhataja, volinik, juhin käimasolevas arutelus tähelepanu kolmele küsimusele.\nEsiteks, hoolimata WTO liikmeks olemisest, ei pea paljud riigid kinni sotsiaalsetest, keskkonna- ega loomade heaolu standarditest. Seega on nende tootmiskulud madalamad. Kahjuks on aga siis võimatu konkureerida nimetatud riikides toodetud toodetega. Kõnealust aspekti tuleb võtta arvesse Euroopa turule juurdepääsu edendamisel kolmandate riikide kaupadele, vastasel korral paljud Euroopa tootmissektorid lihtsalt kaovad.\nTeiseks jätkub Euroopa turu avamine põllumajanduslikele kaupadele kolmandatest riikidest, vastutasuks teevad nimetatud riigid järeleandmisi eksporditavatele tööstuslikele toodetele ja teenustele Euroopast. Euroopa põllumajanduslik potentsiaal seega nõrgeneb.\nKolmandaks toetan täielikult proua Muscardini soovitusi WTO parlamentaarse assamblee asutamise kohta, muutuste kohta riikide jagamises arenenud riikideks ja arengumaadeks, vajaduse kohta tihedama koostöö järele WTO ja ÜRO vahel ning konsensuse põhimõtte kõrvalejätmise kohta, eelkõige töörühmade ja komiteede töös WTO raames.\nKartika Tamara Liotard (GUE/NGL). – (NL) Proua juhataja, sooviksin palju öelda WTO reformi kohta, kuid selle asemel küsin komisjonilt mõningad konkreetsed küsimused, millele ootan vastuseid. Küsimused illustreerivad punkte, mida oleme arvesse võtnud arutelus WTO reformimise kohta lisaks menetluslikele reformidele, nagu läbipaistvus, mida on ka juba nimetatud.\nKliimamuutuste taustal kasvab surve biokütuste kasutamisele üha enam. Ma ei soovi siinkohal arutada, kas see on hea või halb, kuid tõstatan järgmised küsimused seoses Euroopa Liidu kohustustega WTO raames. ELi kliimamuutuste pakett sisaldab mitmesuguseid keskkonnakriteeriume, millele biokütused peavad vastama. Mina ja paljud minu kolleegid aga sooviksid näha sotsiaalsete kriteeriumide, nagu miinimumpalk ja laste töö kasutamise vältimine, kohaldamist. Kas see on kooskõlas WTO nõuetega? Kui ei, kas me oleme siis sunnitud tunnistama laste tööd ja alatasustamist? Küsin ka GMOsid sisaldava toidu kaubanduse kohta. Arvan, et Cartagena protokolli järgi võivad liikmesriigid otsustada GMOde heakskiitmise üle. Kas see on kooskõlas WTO eeskirjadega, ja kui ei, siis kuidas kavatsete seda probleemi lahendada? Parlament on näidanud, et enamik liikmetest on hülgenahaga kauplemise vastu. Kanada on ähvardanud tõstatada nimetatud küsimuse WTO kaudu. Mis te arvate, kuidas saab siiski kinni pidada enamiku ELi kodanike soovist nimetatud küsimuses? Arvan, et kõnealused küsimused on väga olulised ning neid tuleb reformimisel arvesse võtta.\nPatrick Louis (IND/DEM). – (FR) Proua juhataja, daamid ja härrad, riikidevaheline kaubandus on hea aspekt. Vabakaubandus on soovitav, kuid tänapäeva maailm on muutunud ning WTO reeglid on aegunud ja vajavad paljudel juhtudel muudatusi.\nRahvusvahelise kaubanduse olemus on muutunud. Minevikus tugines kaubandus komplementaarsusel: meie ostsime seda, mida meil ei olnud, ning eksportisime mis tahes ülejääke. Niisugune kord muutis riigid õitsvaks. Tänapäeval valitseb aga sotsiaalne dumping. Me jätame kõrvale teadmised millegi valmistamise kohta, et importida midagi, mille teised on valmistanud odavamalt, mitte sellepärast, et see oleks kasulik, vaid sellepärast, et see hõlmab vähem kulusid, makse ja sotsiaalseid piiranguid.\nWTO nimetatud kord võimaldab vaesematel riikidel ja vaestel inimestel rikastes riikides muuta rikkaid vaestes riikides veel rikkamaks. See tugineb üha vähem solidaarsusele või vastastikustele lepingutele riikide vahel. See on pigem kord, mis lõhestab rahvaid ja tekitab konflikti võitjate ja kaotajate vahel.\nWTO eeskirju tuleb seega muuta. Need peavad säilitama ühenduse eelistused ja taaselustama ühised välistariifid kehtestanud Rooma lepingu vaimsuse. See ei olnud üliettevaatlik kaitse, vaid õiglane hüvitis sotsiaalse dumpingu vastu. Asutajatel on mõnikord ka õigus. WTO peab kaasama kaubanduspiirangute hindamisse ettearvamatud vahetuskursi kõikumised. See on vastuvõetamatu, et jüaan jääb nii madalaks, kui riigil on väliskaubanduses suur ülejääk. See on ennekuulmatu, et kontsern EADS kaotab miljardeid eurosid iga kord, kui dollari väärtus langeb 10 senti euro suhtes.\nKokkuvõtteks, tõelise vabakaubanduse tulevik tuletab meile meelde, et meil on palju teha, enne kui saame toolileenile puhkama jääda. Ühest küljest peame taastama piiri kui poliitika tingimuse ja seega vabaduse inimestele. Teisest küljest peame võimaldama rahandus- ja finantspoliitikal tegelikus majanduselus ehk tootmises tagaplaanile jääda, sest üksnes majandus võimaldab inimestel siin vabalt elada.\nJim Allister (NI). – Proua juhataja, WTO-l on palju puudusi, kuid kõige kummalisem neist on kindlasti Hiinale, Indiale ja Brasiiliale antud ebaõiglane eelis, võimaldades neil nautida arengumaa soodsat staatust. Nad olid kunagi tärkava majandusega riigid, kuid praeguseks on nad kindlasti juba majanduslikult arenenud ja võimelised konkureerima parimatega. Nad on tõepoolest nii edukad, et on mitmes valdkonnas maailmas juhtival kohal. Samas anname neile seletamatul põhjusel arengumaa soodsa positsiooni, tunnustame madalatele standarditele vastamist ning väiksemate kohustuste täitmist.\nSeega pole ime, miks minu valijad tunnevad sageli, et WTO ei teeni nende huve, see tunne tuleb iseäranis esile siis, kui nad näevad, kuidas volinik Mandelson teeb pidevalt põhjendamatuid järeleandmisi põllumajanduse valdkonnas.\nVolinik, õigete tehingute sõlmimine on olulisem kui lihtsalt tehingute sõlmimine. See ei ole õige tehing, kui selle tagajärjel uhuvad odavad importkaubad riikidest, mida me soodustame rohkem kui nende jõuline majanduslik suutlikkus vajab, minema meie põllumajanduses toodetud toiduained.\nZbigniew Zaleski (PPE-DE). – (PL) Proua juhataja, institutsiooni, mis ei toimi nõuetekohaselt, tuleb reformida, tagamaks, et see teeniks kõiki sidusrühmi ja tarbijaid korrektselt. Me toetame vabakaubandust, kuid sellega kaasneb sageli kiusatus alistuda ahnusele. Kui kaubandus liberaliseeritakse, on vaja luua järelevalvemehhanism ning see on nõuetekohaselt toimiva, tugeva Maailma Kaubandusorganisatsiooni eesmärk. Rahvusvaheline kaubandus on arenenud nüüd sellisele tasemele ja muutnud nii kiireks ja ulatuslikus, et vaja on tõhusat koordineerimist. Euroopa Parlament ei saa vaadata tegevusetult pealt. Seega usun siiralt, et proua Muscardini töö organisatsiooni reformimise kohta vastab nendele ootustele ning selle tulemusel on rahvusvaheline organisatsioon võimeline juhtima kaubandust mööda selgelt määratletud teed.\nDavid Martin (PSE). – Proua juhataja, kõigepealt soovin õnnitleda proua Muscardinit suurepärase raporti eest.\nWTO mängib ikka olulist rolli maailmas ja teeb seda hästi, kuid institutsiooni tuleb ajakohastada ja reformida. Üks võtmeküsimusi on kehtestada WTOs parlamentaarne demokraatia. Tuleb luua parlamentaarne assamblee, mis kohtub korrapäraselt ning jälgib WTO läbirääkimiste laua taga tehtavat tööd.\nSamuti peame täiendama WTO eeskirju, et tagada WTO läbirääkimistes keskkonnasäästlikkuse ja kliimamuutustega arvestamine suuremal määral ning et WTO läbirääkimistesse kaasatakse sotsiaalsed ja töötajaid käsitlevad sätted. Eelkõige soovin näha ILO senisest suuremat seotust WTO tööga.\nToetan aga raportit tervikuna ning tervitan proua Muscardini tööd, mis ta tegi rahvusvahelise kaubanduse komisjonis.\nCzesław Adam Siekierski (PPE-DE). – (PL) Proua juhataja, ühisturg ja piiramatu kaubandus on majandusarengu eeldused. Mõiste „piiramatu” aga ei tähenda reguleerimatust ja mis tahes põhimõtete puudumist, mis määravad kindlaks kaubanduslikud tingimused, kuid tagavad samal ajal konkurentsi osalejate vahel. Vajadus kaubanduse nõuetekohase reguleerimise järele maailma tasandil on iseäranis päevakajaline ülemaailmastumise kontekstis. Seetõttu on Maailma Kaubandusorganisatsiooni roll nii oluline. See on ulatuslik institutsioon, mis ühendab rohkem kui 150 riiki. WTO saab tegutseda tõhusamalt, kui tema pädevused on selgelt määratletud ning piirduvad kaubanduspoliitikaga.\nEelkõige hõlmavad selgus ja konkurentsivõime kindlustunnet, et tootmisprotsess vastab kehtivatele standarditele ja kvaliteedinõuetele, muu hulgas näiteks keskkonnakaitse, töö- ja tasustamistingimuste ning loomade heaoluga seoses. Konkurentsivõimet ei saa mõõta üksnes tootmiskulu ja hinna alusel. Lõpetuseks ütlen, et WTO reform on tahte väljendus teha koostööd arengu huvides ja vaesuse vastu võitlemise eesmärgil.\nAvril Doyle (PPE-DE). – Proua juhataja, õnnitlen kõiki raporti ettevalmistamises osalenuid, kuid eelkõige raportööri.\nMa näen – ma tsiteerin siinkohal seletuskirja –, et kogu Maailma Kaubandusorganisatsiooni analüüs, mida rahvusvahelise kaubanduse komisjon käsitleb, tugineb suurel määral Sutherlandi mitu aastat riiulil tolmu kogunud raporti järeldustele. Kui komisjon koostab oma raporti, on komisjon ilmselgelt kohustatud võtma Genfis vajalikud meetmed, et viia ellu soovitatud parandused.\nMissugused on tagatised, et uue raporti põhjal võetakse rohkem meetmeid kui Sutherlandi suurepärase raporti puhul? Kas keskkonna- ja kliimamuutuste küsimused kaasatakse WTO mis tahes uude paketti? Käsitledes juba arutlusel olnud küsimust arengumaade homogeensuse puudumise kohta ning Hiina, Brasiilia ja India praegust positsiooni, kas hakatakse määratlema selgemalt erinevaid arengutasemeid?\nMinu viimane küsimus on: kas piirkondlik toiduainetega kindlustatus kõigi piirkondade jaoks oleks seadusjärgne kaalutlus?\nAndroula Vassiliou, komisjoni liige. − Proua juhataja, tänan austatud parlamendiliikmeid tähelepanekute ja soovituste eest, mida võetakse komisjonis arvesse WTO reformimist käsitledes.\nKomisjon jagab paljusid arutelus esitatud seisukohti ja toetab tegelikult mitmeid proua Muscardini raportis esitatud ettepanekuid. Siiski tuleb tunnistada, et mõningad neist leiavad tugevat vastuseisu, kuid komisjon edendab neid kindlasti.\nKomisjon toetab täielikult eelkõige nõuet sidususe kohta WTO ja rahvusvaheliste organisatsioonide vahel ning nõuet läbipaistvuse, aga ka parlamentide tõhusama rolli kohta eelkõige järelevalves ja kaubanduspoliitika läbivaatamises. Komisjon jagab ka seisukohta, et tugev WTO on arengumaade huvides.\nVastan preili Liotardi küsimustele, mis ulatuvad WTO reformist kaugemale. Ma ei saa praegu rääkida üksikasjadest, kuid kinnitan teile, et käsitleme juba partneritega laste tööd ja teisi sarnaseid küsimusi ning toetame koostööd ILO ja WTO vahel.\nLõpetuseks ütlen, et annan teie tähelepanekud kolleegile härra Mandelsonile edasi, et neid võetaks täies ulatuses arvesse aruteludes teiste WTO liikmetega.\nCristiana Muscardini, raportöör. − (IT) Proua juhataja, daamid ja härrad, tänan komisjoni tööle avaldatud tunnustuse eest. Samuti olen tänulik arengukomisjoni ning majandus- ja rahanduskomisjoni arvamuste koostajatele ja täna sõna võtnud kolleegidele abi eest. Kasutan nende täna avaldatud poliitilist ja tehnilist toetust, rõhutamaks komisjonile, et enam ei tohi aega raisata. Häda neile, kellel on aega ja kes seda raiskavad! Teisisõnu, tõsi on, et Doha voor võib leida lõpuks lahenduse, kuid seda lahendust on viimastel aastatel liiga sageli edasi lükatud. Nüüd, kui meil on tegemist väga tõsise toiduainete kriisiga, peame meeles pidama, et osa põhjustest seisneb teatavas meetmetes – sealhulgas Euroopa Liidu meetmetes –, mis kaua aega tagasi nägid ette erinevad stsenaariumid põllumajanduse ja toiduainesektori edenemiseks.\nKui me soovime vältida vastandumist tõesti vaeste arengumaade ja riikide vahel, mis on juba jõudnud teatavale arengutasemele, kui soovime turu olukorda õiglasemaks muuta – ning turg saab olla õiglane ja vaba üksnes eeskirjadele tuginedes – peame olema julged, sest me ei saa nõustuda järjekordse edasilükkamisega, kui soovime kaitsta inimväärse töö kontseptsiooni ja kiirendada vaidluste lahendamist.\nRahvusvahelise kaubanduse komisjon on teadlik WTO reformi ümbritsevatest raskustest, kuna teatavad töömeetodi on juba aja jooksul juurdunud. Samas on ta ka teadlik, et mitmesuguste osapoolte ootustele vastamiseks ja kolmanda aastatuhande tingimustele vastavaks tänapäevaseks organisatsiooniks saamiseks peab WTO leidma kuidagi jõudu ja julgust, et viia läbi asjaomased reformid. Nüüd peab komisjon edasi käsitlema meie tähelepanekuid, mille parlament avaldab homme ametliku poliitilise taotlusena enamiku toel.\nKathy Sinnott (IND/DEM), kirjalikult. – 2001. aastal seati Doha vooru eesmärgiks vähendada kaubandustõkkeid kogu maailmas, võimaldades vaba kaubandust eri arengutasemel riikide vahel.\n2005. aastal vähendas EL Maailma Kaubandusorganisatsiooni ettekirjutuse tõttu oma suhkrukasvatajate pakutud hinda peaaegu 40%, sest selle tulemusel saavad ülemaailmsest turust kasu vaesemad riigid, nagu Austraalia, Brasiilia ja Tai. Kahjuks oli aga sellel äärmiselt negatiivne mõju Euroopa Liidu riikidele, nagu Iirimaa, mille suhkrutööstus laostati, ning vaeseimatele suhkrutootmisriikidele Aafrika, Kariibi mere ja Vaikse ookeani piirkonnas, nagu Mauritius, Belize ja Fidži.\nNüüd, 2008. aastal kogevad paljud neist riikidest, mis kannatasid ELi suhkrumajanduse ümberkorralduse tõttu, rahutusi kodanike seas selliste põhitoiduainete nagu riisi ja maisi hinnatõusu pärast, sest nad ei saa enam endale nimetatud toiduaineid lubada, kuna neil puudub sissetulek suhkrukasvatusest.\nEnne kui võtame vastu uusi laastavaid meetmeid kaubanduse kaitse kohta, peaksime läbi viima sõltumatu hinnangu ELi mõju kohta tema vaeseimatele naaberriikidele, et mitte enam teha niisuguseid kahjulikke muudatusi.


MINU KOHV: ÕPPIGE MÄNGIMA MOBIILIMÄNGU, MIS MEENUTAB KOHVIMAANIA - 2021\nMinu kohvik: õpi mängima mobiilimängu, mis meenutab Café Mania\nMinu kohvikus saate kontrollida ainult baari kohvikut. Aeglaselt peaksite saiti laiendama, menüüd laiendama ja teenindama rohkem kliente. Tasuta mäng võimaldab teil käivitada kohviku ja osaleda korraga mitmel tellimusel. Nüüd näitame teile, kuidas saate oma kohvikut oma Android või iOS nutitelefoni alla laadida ja mängida.\nNimekiri toob Android ja iOS parimad restoranimängud\nHalda MyCafé kohvikut\nMinu kohviku allalaadimiseks oma iOS-i toimige järgmiselt.\n1. samm. Juurdepääs Apple App Store'ile oma iPadis või iPhone'is ja otsige Minu kohvikut (leiate ka minu kohvikust). Sõltuvalt teie arvutisse installitud versioonist saab seda otsingut teha ka iTunes;\nMinu kohvik App Store'i lehel\n2. etapp. Mängu lehel saate mängu ostmiseks ja selle allalaadimise alustamiseks nupu "Get" (või "Get", kui teie konto on Ameerika). Oluline on meeles pidada, et mäng nõuab, et seadmel oleks iOS 8.0 või kõrgem ja 203 MB vaba ruumi mängimiseks.\nPealkirja allalaadimiseks Androidis toimige järgmiselt.\n1. etapp. Juurdepääs Google Play poe menüüsse Minu kohvik oma Androidi kaudu või, kui soovite, oma brauserile Play Store'i lehel;\nMinu kohvik Google Play poe lehel\n2. samm. Seejärel vali poes "Install" nupp. Kui teete seda telefoni teel, käivitub allalaadimine automaatselt, kuid kui te seda arvutist tegite, valige seade, kuhu mäng paigaldatakse, ja signaal saadetakse teie nutitelefoni või tahvelarvutisse. Allalaadimine algab järgmisel.\nKuidas minu kohvikut mängida\nMinu kohviku mängimine on üsna lihtne. Teil pole õnnestumiseks õiget järjekorda ning oluline on hallata oma raha ja väikseid teemandeid, mida saab mängu ajal osta reaalse rahaga või väikeste ülesannetega.\nKohvi ostmiseks vajalike esemete ostmine\nEsialgu peate tööle minema mööblit ja varustust ostma. Saadaval on vähe punkte, kuid peate ostma oma baristale töölaua, et töötada ja seadmeid lisaks klientidele oma pankadele ka panna.\nMinu kohviku oluline element on vestlus inimestega, kes osalevad teie ettevõttes. Oma klientidega rääkides saate õppida retsepte uute jookide ja kohvikute kohta ning õppida neid rohkem. Mida rohkem rahul on teie abi, seda suurem on teie kohvi maine.\nKlientidega rääkimine võib muuta need õnnelikumaks ja avada esemed ja hüved\nMaine, mida mõõdetakse ekraani ülemises vasakus nurgas olevate tasemetega, vabastab uued esemed, raha ja püüab oma kohvile uute klientide tähelepanu pöörata. Mida kõrgem on maine, seda suurem on võimalus tõsta hindu, vajutades ekraani alumises paremas nurgas olevat väikest tassi ikooni.\nSõltuvalt teie kohvi populaarsusest saate oma jookide eest rohkem tasu võtta\nMinu kohvik on väga intuitiivne, pidevalt näpunäiteid mängust, nii et sa ei kao ja tea, kuidas teie kohvik areneb. Pea meeles, et hoida oma kliente õnnelikena, rääkida nendega oma probleemide lahendamiseks ja proovige võimaluse korral alati oma töötajaid arendada, et nad saaksid kõigiga võimalikult hästi ja võimalikult kiiresti kohtuda.\nMillised on Androidi parimad mängud? Anna oma arvamus foorumis.


Kena fotograafia töölaua taustad - 1125*2436. Tasuta allalaadimiseks taustapildid mobiil. 1125 * 2436 Tasuta taustteavet telefoni jaoks. 1125 - 2436 Tasuta pildid oma telefonide jaoks, 1125/2436 Ilusad lilled taustapildid tasuta lae alla. HD wallpaper laadi.\nSajandeid, aedades ja parkides on sümbol luksust ja võimu. Inimesed juba ammusest ajast külge erilise tähtsusega lugemine keele värvid. Vaadates imeline jooned ilus lill ja selle värvi, siis on võimatu ükskõikseks jääda võlusid loodus. Hämmastav olemus. Kevadel on aeg armastus. Foto ekskursioonid. Romantiline seiklus puhkus. Reisida üle maailma. Tapeet 760274: Lühidalt nädalavahetusel Getaways. Mikrofloorale jumalanna lilled. Värvi mängib inimese elus tähtsat rolli. Tähelepanuväärne. On hämmastav, kui suuremeelne ja leidlik on looduse värvi lilli. Looduses, on midagi valesti - iga vorm, ilus või kole, põhjendatud ja kõik, mis on olemas, tundub täpselt nagu see peaks olema. 3000 aastat tagasi, tulbi kaunistatud üks hämmastav Pärsia aiad - Paradise. Kevadhooajaks. Puhkust ekskursioonid ja reisimine. Tipptasemel puhkusereisid, mida saate endale lubada. Põnev reisida on hämmastav antidepressant jaoks väsinud inimesele. Kõige ilusad lilled taustapildid. Iseloomu tapeet taustaga. Iseloomu tapeet Full HD.\nKust saada day seda terve elu? Kaunid aiad ja pargid luua soodne mikrokliima. Värv on elu, see annab meile jõudu, taastab, kohtleb ja võlusid. Ilusad lilled luua illusiooni kontakt loodusega. On kohti maailmas, kus loodus on nii lõpmata ilus, et tekitab tunde ebareaalsuse. Ilus tulbi pärineb iidse Iraan. Kevadel kõik looduse elustab taas. Puhkuse psühholoogiline kasu. See on väga oluline valida mugav ja odav hotell enne reisi. Teekonna, kuidas me mõtleme, juurdunud harjumusi, tunnused, saab läbi olulisi muudatusi. Parimad puhkusepäevad eelarve kohta.


17.08 | alpinism.ee AJAVEEB\n17 august, 2008 • kristjanerik\nSõbrad, palun teilt andestust, et olen olnud teiega eba-aus ning kirjutanud asju, mis ei ole vale, ent samas ka mitte tõde. Täna, kui oleme Bishkekis on süda kerge, kuid silmis on siiski kerge pisara läige. Mul on rõõm, et Hannes ja Joosu on meiega, mäest all, nii tervetena kui olukord lubas. Aga ehkHannes räägib sest ise. Igal juhul oli meil 14. augusti hommikuks kokkulepitud pääste kopteri lend üle Vaza Pshaveli, et visata sinna provianti, edasiseks vastupidamiseks, nii ukrainlastele, kui ka meie meestele. Ehk siis kindlustuse kuludega. Olukord oli muutunud ülikriitiliseks, aga edasi ma ei räägi, sest ei ole selleks täpseid sõnu, ega oskust. Lasen sõrmedel Hannese eest käia - minu käed, tema jutt...\nJõudsime 5ndasse laagrisse 10. augustil. Ilm keeras ära üsna varsti pärast meie sinna jõudmist. Esimesel ööl pidas meie telk veel kenasti vastu, ehkki selleks pidin ukrainlastelt laenatud labidaga teostama mitmeid\nkaevetöid. Terve 11. augusti vältas lumesadu. Sama päva õhtul avastasime ühel hetkel, et hapnik on telgist otsas. Kiire kontroll välja näitas, et oleme mattunud täiesti lume alla. Järgnesid kiired kaevetööd. Öö möödus nii, et iga pooleteist tunni tagant hakkas telgis tekkima hapnikupuudus. Kätt telgi tuulutusava vahelt välja sirutades tegi Joosu õhukanali lumepinnani. Ärkasime pool kaheksa näod punased peas. Õhk oli otsas. Joosu püüdis kokakoola pudelit pikenduseks kasutades püsti sirutades, õhukanalit tekitada, kuid tulutult. Ta ei ulatunud lume alt välja. Telgi sisemus oli selleks ajaks vähenenud pooleni esialgsest. Riietusin välkkiirelt ja sukeldusin telki lund sisse lastes külma massi. Üritus kandis edu - tekitasin kanali läbi mille saime mõlemad välja ronida. Väljas oli jätkuv lumesadu ja tuisk, meie telki maapinnal näha ei olnud. Tekkinud olukorras ei jäänud muud üle kui kaevata koobas. Saime sellega enam-vähem hakkama, ehkki kiiruga kaevates oleks koobas võinud olla mahukam. Ruttasime tagasi lume alla mattunud telki oma asju kokku panema. Tegime seda ükshaaval. Selle käigus selgus, et osasid telgi äärtes olnud asju ei olnud enam võimalik leida ja kätte saada - sealhulgas minu paksud kindad. Kolisimegi elama koopasse, ukrainlaste kõrvale. 12. augusti ülejäänud päev möödus koopas olles ja ilma paranemist oodates. Suurt tuge andsid sideseansid baaslaagris olevate sõpradega. Ülejäänud päeva ja enamuse 13st ootasime koopas ilma paranemist. Oli üsna tobe olukord - kaks meest nagu silgud karbis. Süüa tegime priimusega hoides seda enda jalgade peal. Koopa sissepääs oli enamuses barrikadeeritud kottide ja saabastega. Magamiskoti otsad olid lumised. 13. augustiks oli selge, et oluline on alla saada. Ilm paraku seda veel ei lubanud. Sama päeva pealelõunal üritasid 100 m üleval pool laagris olnud venelased alla minna. Nad olid seda maad meieni läbinud 7 tundi. Panime kiirelt riidesse, ent nähtavuse puudumisel nad edasisest loobusid. Sama päeva ohtul märkasin, et mu sõrmed hakkavad villi minema. Oli selge, et olin saanud külmakahjustusi. Allaminek muutus veelgi olulisemaks. Meeleolu muutus järjest nirumaks. Süüa teha väga ei viitsinud. Piirdusime teega ja shokolaadiga. 14. augusti hommikuks oli taevas selge. Baaslaagrist oli Kristjan ja Urmas ka juba hommikul vara levis ja ärgitasid tegutsema. Olime varakult Joosuga valmis. Näpud olid sellises seisus, et oli kahtlusi kas olen vajadusel suuteline köiel laskuma. Liikuma saime ca 10:15. Laskusime tohutu kiirusega, iga samm tõi pääsemise lähemale. Lumi oli kohati vöökohast kõrgem. Sadanud-tuisanud oli seda kokku palju (1-2 meetrit) ja rada täiesti muutunud. Kella 17.30 olime jõudnud III laagri asupaika 5900 m peale. Olime sinna jätnud väikese kotikese varustusega, mille otsimisest lume alt loobusime. Laskusime edasi. 19.30 olime II laagris 5300 m peal. Väsimus oli kõva, ent Joosu järjekindlal pealekäimisel jätkasime laskumist. Pimedas jõudsime kell 23:30 I laagrisse 4500 m peal. Vastas olid meil hea ja paremaga Kristjan ja Urmas. (Visa hing) Joosu jätkas koos Urmasega liikumist baaslaagri poole (sinna nad jõudsid hommikul kell 6 - laskumist kokku 20 tundi!). Meie jäime Krisrtjaniga telkima, kuna hommikul pidime minema naabebaaslaagri arsti juurde mu sõrmi näitama. Natuke lobisesime, siis jäi K. magama ja mina huilgasin omaette, kuna sõrmed valutasid. Hommikul laskusime naaberbaaslaagrisse, poole tee peal tulid meile vastu sloveenid Andrje ja Tine. Tõelised õilishinged, kuulnud meie hädast oli nad pidevalt valmis meile appi tulema (ehkki midagi väga nad teha poleks saanud) - ka neil oli kaasas midagi head ja paremat. Arst Avaz vaatas mu sõrmed üle - pilt eriti ilus ei olnud. Esialgne diagnoos - 2. astme külmetus. Valdavalt tuleb lähemate kuude jooksul tähelepanu pöörata kreemidele ja salvidele, mida koostöös Eesti arstidega kindlasti teen. 15. augusril tellis Kristjan erakorraliselt kopteri - lahkusime baaslaagrist, kuna see oli arsti tungiv soovitus. 16. augusti õhtul jõudsime Bishkekki. Täna vahetasime ringi minu ja Urmase tagasisõidupiletid - saabume Tallinnasse homme, 18. augustil kell 11:20 Moskva lennuga (mina sidemetes sõrmedega, Urmas oma loomulikus ürgmehelikus ilus). Joosu ja Kristjan laekuvad nagu planeeritud. Kokkuvõttes - ebatavaline reis minu jaoks, ebatavalise lõpuga. Ehkki lõpplahendus veel venib. Loodetavasti peatselt on mu sõrmed tegutsemas jälle minu tahtmise kohaselt (hetkel toksin kahe sõrmega). Juhtus see, mida näed filmidest ja loed raamatutest. Tänan ronimiskaaslasi Joosut tohutu tahteväljenduse eest laskumisel ja Kristjanit/Urmast uskumatu moraalse toe eest. Ja loomulikult lähedasi, kellele mõtlemine andis alati tuge.\nPosted in pobeda on 17 august, 2008 by kristjanerik.\n« 15.08 2/3 grupist Eestis »\n1 kommentaar “17.08”\n3 oktoober, 2008 at 9:16 e.l.\nMa ei tea, kas see on ikka õige rubriik oma mõtte avaldamiseks aga ma siis proovin, võibolla on sellele mingi lihtne kogemustel/teadmistel põhinev selgitus …\nEsiteks pean ma kindlasti ütlema, et seekordsel Pobeda nõlval olnutele kuulub kahtlemata minu austus ja kummardus.\nKuid tõenäoliselt minu sinisilmsusest ja kogemuste rohelisusest lähtuvalt olen ma veidi [loe: üpris palju] segaduses. Loomulikult olen ma lugenud ja kuulnud “Tegijatest” ja tegelikult ka mägironija/alpinisti vajadusest omada isiklikku selget sihti ning püüdlust tulemusele – muul viisil oleks tipu võtmine praktiliselt võimatu.\nSamas mind kuidagi eksitab, et lugedes teoreetilist kirjandust sellest, kuidas peab, leian ma rangelt soovitusi ja viiteid mägironimisele kui meeskondlikule spordialale, kus määravaks võib osutuda sujuv grupitöö – praktika ning eriti lugedes veebilehe alpinism.ee mõtteavaldusi – kumab egoism, üksikisikulised heitlused jne\nEt mina olin – tema tuli – tema läks – tema aitas – nemad läksid – … jne\nAga MEIE tunne? … ja õlgõla tunnetus? … meeskonnavaim? … Ühine pingutus? … Koostöös saavutatu? …


L 26.04.2014 21:52\nTäna peeti Tallinnas Kristiine Spordimajas järjekordne lukumaadluse võistlus sarjast 3D Rull. Osalejaid oli viiest klubist ning matile astus kokku nelikümmend sportlast. Võistlustel peetud supermatšis võitis Riku Hapulahti Mairon Lepikut jalalukuga.\nR 4.04.2014 21:27\nMardo Männimägi (94,3kg) võitis möödunud reedel lillade vööde arvestuses Rooma Openil brasiilia jiu-jitsus hõbemedali. Esimese matši võitis Männimägi seljast vibukägistusega, teise avatud kaitsest kolmnurkkägistusega, poolfinaali punktidega ja finaalis tuli omakorda vastasele punktidega alla vanduda.\nE 10.03.2014 12:01\nNädalavahetusel peetud Nordic Openil brasiilia jiu-jitsus olid võistlemas ka kaks eestlast - Mardo Männimägi ja Jaak Rudov.\nP 16.02.2014 20:28\nHollandis toimunud Holland Grappling Openil olid võistlustules ka kaks eestlast. Mairon Lepik (-79,5kg) tuli oma kaalus kolmandaks kui alistas esimeses matšis vastase seljast kägistusega, kaotas järgmise kohtumise jalalukuga (inverted heelhook), võitis kolmanda matši jalalukuga (toehold) ja kolmanda koha matši käelukuga.\nP 9.02.2014 10:34\nKaspar Kraav ja Helin PaaraSeekordne 3D Rull Gi tõi matile rekordarvu osavõtjaid. Kohal oli 51 sportlast Eestist, Lätist, Venemaalt ja Valgevenest. Kokku peeti 52 matši, millest kaks olid supermatšid.


Parima toidu rasva kadu,\nB-grupi vitamiinidel on suurem mõju, kui neid tarvitada koos, ühe vitamiini liigtarbimine võib põhjustada häireid teiste imendumisel. Teiseks põhjuseks on suurenenud suhkru tarbimine, mille tulemusena tekib organismi soolestikus B-grupi vitamiinidele mittesobiv mikrokliima.\nVitamiinid on vajalikud: sest need osalevad ainevahetusprotsessis, reguleerivad närvide tööd, omavad rolli luu- ning lihaskoe moodustumisel, nakkus- ja viirushaiguste eest kaitsmisel, sest nad kaitsevad organismi vabade radikaalide kahjuliku toime eest, seetõttu nimetatakse mitmeid vitamiine antioksüdantideks. Vitamiine on vaja küll parima toidu rasva kadu väikestes kogustes, mikrogrammidest kuni milligrammideni, kuid see eest tuleb neid tarbida pidevalt, sest neist ei teki organismi pikaajalist varu.\nEnamikke vitamiine leidub nii taimset kui ka loomset päritolu toiduainetes, kuid D- ja Bvitamiine leidub omastuval kujul vaid loomset päritolu toidus. Vitamiinid jaotatakse kaheks: vesilahustuvad Vt tabel 1 B1—B2- B6 - B, C-vitamiinid, niatsiinfolaadid Rasvlahustuvate vitamiinide puhul tähistab üks täht tervet ühendite gruppi, millel on väga sarnane ehitus ja sama toime. Rasvlahustuvate vitamiinide ületarbimise oht võib tekkida rikastatud toidu või toidulisandite tarbimisel ja on nende akumuleerumise tõttu organismis kergemini kujunev kui vesilahustuvate puhul.\nTähtsad naha, juuste, silmade, suu ja maksa kaalulangus weekly maar tagamisel.\nEsmased vitamiinide puudujäägitunnused on väsimus ja meeleolumuutused, samuti nahakahjustused.


Täna on » Edasijõudnud » ABIKAASADE SUHTED » - Naise õigused oma mehe üle\nSee värss on väga oluline, kuna määrab ära suhte mehe ja naise vahel. Nende vahekord ei ole mitte vaid seksuaalne, vaid sinna kuuluvad ka armastus, üksteise hoidmine, hoolimine ja austus.\nIslami seadus keelab naiste vägisi mehele panemise. Abieluks on vaja nii mehe kui ka naise nõusolekut. Kuigi traditsionaalselt mängib perekond tütrele või pojale kaasa valimises suurt rolli, jääb lõplik otsus siiski tütrele või pojale endale.\nSeda värssi on väga erinevalt interpreteeritud. Mõned näevad erinevust intelligentsustasemes, teised üldist üleolekut. Väga paljud islami õpetlased on aga märkinud, et antud astme puhul on tegemist qiwamaga ehk perekonna ülalpidamisega, mille kohustus kuulub islami seaduse järgi mehele. Seetõttu on mees ka majanduslikus mõttes naisest „astme võrra kõrgemal“ ja sellel ei ole midagi intelligentsuse või kõrgema staatusega pistmist.\nKuigi Koraan lubab mehel võtta kuni neli naist, seab ta samal ajal sellele ka tingimuseks, et mees peab kõiki oma naisi igas võimalikus küsimuses võrdselt kohtlema. Kuna 129. värsis nendib Jumal, et mees ei ole kunagi võimeline oma naiste vahel kõiges võrdne olema ja need, kes ei ole võrdsuseks võimelised, peaksid abielluma vaid ühega, siis tegelikult näitab Jumal väga täpselt, et polügüünia ei ole mitte meeste lõbu vaid pigem kohustus ühiskonna ees.\nNii Koraan kui ka hadithid rõhutavad naiste head kohtlemist, nende austamist, õiglust ja lahkust nende suhtes. Ühes hadithis näiteks on Prohvet (saws) öelnud: „Ole jumalakartlik ja austa naisi,“ teises jälle „Parim teie hulgast on see, kellel on parim suhtumine naistesse.“\nKoraan andis naistele ka esimest korda õiguse omaenda mahri omamiseks. Mahr võimaldab naisel olla mingil määral oma abikaasast majanduslikult sõltumatu, kuna see raha (või näiteks kinnisvara) kuulub talle ja ainult talle.\nIslam andis naisele ka esimest korda õiguse lahutust nõuda. Peale abielulahutusprotsessi algust peavad mees ja naine reeglina jääma koos samasse elukohta (välja arvatud juhul, kui lahutus on algatatud, kuna naine hakkas moslemiks ja mees ei ole moslem või kui mees on vägivaldne). Seda 3-kuulist perioodi nimetatakse iddaks ja selle aja jooksul on mees kohustatud naist ülal pidama. Iddal on kaks peamist funktsiooni: 1) et kindlaks teha, ega naine rase ei ole – juhul kui naine on rase, peab mees tema eest majanduslikult hoolitsema kuni lapse sünnini ja kui naine peale lapse sündi teda rinnaga imetab, peab mees teda kuni imetamise lõpuni (kuni 2 aastat) majanduslikult ülal pidama; 2) et lasta abikaasadel maha rahuneda ja enne lõpliku lahutuse väljakuulutamist kindlaks teha, ega nad äkki ringi ei mõtle ja ära ei lepi.\n Kingitus, mis peigmees teeb abiellumisel pruudile ja millel on oluline koht abielulepingus.


POMMUUDIS! Tikkimismasin JANOME MC-550E + koolitus + seadistamine - kohe olemas\nPOMMUUDIS! Tikkimismasin JANOME MC-550E + koolitus + seadistamine – kohe olemas\nJanome tikkimismasin teenib ennast kõige kiiremini tagasi!\nKasutuskoolitused reaalajas, aeg kokkuleppel\nPOMMUUDIS! Tikkimismasin JANOME MC-550E + koolitus + seadistamine - kohe olemas kogus\nTootekood: 550E-koolitusega Kategooriad: Õmblus-tikkimismasinad, Tikkimismasinad\nTikkimismasin Janome MC 550e on sobilik Sinu elu esimeseks tikkimismasinaks, hobiks või ettevõtlusega alustamiseks.\nJanome MC550E näol on tegemist kaasaegse tikkimismasinaga, millel on:\nKaasas 4 tikkimisraami! Suurim tikkimisraam võimaldab tikkida korraga tikandit mõõduga 36 x 20 cm. Kaasas on lisaks raamid mõõduga 14×14 cm, 14×20 cm ja 20×20 cm. Iga tikkimisraamiga on kaasas spikker täpseks positsioneerimiseks.\nTikkimismasinasse on sisse ehitatud 180 tikandimotiivi. Nende hulgas kaisuloomad: kollide perekond, st masin tikib valmis kaisulooma, teie ainult täidate vatiiniga ja õmblete täiteaugu kinni.\nKomplektis on: tolmukate, nõelad – 3 tk, käärid, 5 pooli, puhastuspintsel, kruvikeeraja, puutetundlik pliiats, lisa poolipesa, niidirullide stopperid – 4tk, lisaniidirulli tapp, tikkimisprogramm Embroidery Editor CD, DVD kasutusjuhend, magnetiga kinnitusklambrid – 8tk, suur töölaud, USB ja toitejuhe, 4 tikkimisaami.


Päris pipar │ Santa Maria\n... Päris pipar\n"Päris pipra" all peetakse silmas valget, musta ja rohelist pipart, mida korjatakse musta pipra taime (Piper Nigrum) viljadena.\nMusta pipra taim (Piper Nigrum) kasvab troopilises kliimas. Metsikuna võib see võrsuda kuni 20 meetri kõrguseks ja viljad, mis ongi maitseaine pipar, kasvavad tihedate kobaratena. Piper Nigrumi taim on pärit Indiast ja on sealt inimtegevuse läbi edasi levinud eelkõige Kagu-Aasiasse.\nIndia väljarändajad tutvustasid pipart Java saarel juba 11. sajandil enne Kristust. Sellest, nagu ka muskaadist ja nelgist, sai liikumapanev jõud 16.-18. sajandi võimuvõitluses Indoneesia üle.\nPipar oli üks esimesi Euroopasse jõudnud vürtse. Seda toodi Indiast nii mööda maad kui ka merd. Pipart vedavatel Araabia kaupmeestel oli vürtside kauplemise monopol ja nad hoidsid vürtside päritolu saladuses.\nKeskajal kasvas pipra tähtsus Euroopas. Seda kasutati eelkõige liha konserveerimiseks ja kehva maitse peitmiseks. Pipraterad olid väga kallid ning neid kasutati valuutana – pipraga oli võimalik maksta näiteks makse, tollitasusid, kaasavara ja üüri. Töölise aastapalk võis olla peotäis pipart.\nKuivõrd pipar oli nii kallihinnaline, nägid paljud selles võimalust ja asusid avastama uusi piprakasvatuse piirkondi eesmärgiga leida turvalisem ja soodsam tee Indiasse.\nÜks maadeavastaja, kes püüdis 15. sajandil leida kõige lühemat teed Indiasse, oli Christoph Kolumbus. Selle asemel sattus ta Ameerikasse ja leidis sealt muuhulgas tšilli, pidades seda pipraks. Lõpuks õnnestus Vasco da Gamal mõned aastad hiljem seilata ümber Aafrika ja avastada India.


Kaubanduse jalgpalli strateegiad,\nOlen kindel, et need toovad teile palju kasumit! Esmakordselt ületas Grayscale toodete sissevool kuue kuu jooksul miljardi dollari piiri. Puuduvad klientide ülevaateid praegu. Kõigi oluliste sündmuste kohta saate teada uudisteallikatest, televisioonist.\nSee tundub olevat mitte-brainer, kuid mõned mängijad tunnevad, et on oluline säilitada kvaliteedi sügavus. Iga kord, kui teil on võimalus parandada oma algasendite kvaliteeti, tasub loobuda sügavusest, mis aitavad teil ainult nädala jooksul ja vigastustega.\nKüsi nõu Hankige juhised ja kaubanduse nõu teistelt fantaasia jalgpalli omanikelt, kes pole teie liigas. See aitab alati teise või kolmanda arvamuse saamiseks enne, kui võtate kauplemise käivitusläbilõike või otsustab, kes oma rivist lisada. Ärge kartke otsida fännkostud jalgpalli foorumeid või spordi uudiskirju pakkuvaid ettepanekuid ja prognoose.\nTavalised lõksud Üks halvimaid asju, mida saate teha, on unustada oma eelseisva nädala rida. Võiksite olla oma mängukonkursil vigastatud mängija või võistleja startija võib olla nädala pärast. Kui teil on lühem kui üks mängija, võib mäng teile maksta ja üks kahjum võib olla erinevus mängureeglite tegemisel või puudumisel.\nÄrge kaubagege tähtmängujaid, kui nad on aeglase käivitumisega või aeglustunud. Kui sa paanitseksid ja alustad ebaefektiivseid mängijaid, ei pruugi see tõenäoliselt tulu saada.\nHoidke vaikselt sünnipäeviti Mõelge, et sul on kaks magamiskohta või paar mängijat, kellel on teie arvates hooaeg? Seejärel ärge jagage oma eelnõud enne liiprite loendit.\nPlay skaudiks kaubanduse esindaja, vaadake statistikat, transfeer turul ja mõned haarav oksjon logige uus sponsor ja star lepingute ja valida parim töögraafikust treener ja võida iga live mängu. Mida kõrgem on väärtus oma viimist, seda rohkem võimalusi sul on võita oma vastased.\nNeed hinded erinevad nende tegeliku täitmise ja konkurentsi, mis oma mängijad täita. Ametlik liigad ootavad ees! PRO Jalgpalli Manager Cup toob teile parima kogemuse tegelik jõudlus parima jalgpallur nimekirjad kaasates tippjuht ja väljakutsed tulevad kõik jalgpalli armastavad maailmas.


Börsihiiglase sünd - Äripäev\nKatri Soe-Surén 18. veebruar 2011, 00:00\nDeutsche Börse ja NYSE Euronext üritasid ühineda juba aastal 2008, kuid teated tehingust lekkisid liiga vara ajakirjandusse ja see peatati. Nüüd minnakse uuele katsele. DB ja NYSE ühinemisest tekiks maailma suurim börs kapitaliväärtusega 25,5 miljardit dollarit, rohkem kui 6400 töötajaga, kauplemispaikadega 16 riigis. Uue börsihiiglase juriidiline asukoht hakkaks olema neutraalses Hollandis, reaalsed keskused aga New Yorgis ja Frankfurdis. Ühte suurde börsiriiki hakkaksid kuuluma ka juba varem ülevõetud kauplemiskohad Amsterdamis, Pariisis, Lissabonis, Brüsselis ja Londonis. Aastas haldaks uus börsihiid kolmandikku maailmas aktsiatega tehtavaist tehinguist mahuga rohkem kui 20 triljonit dollarit aastas. Derivaatide turust võtaks uus kontsern Euroopas aga tervelt 90 protsenti. Uue börsihiiu nimekirjades olevate firmade koguväärtus saab olema 15 triljonit dollarit.\nDeutsche Börse saab uue firma juhatuses 10 kohta 17st, aktsionärid 60 protsenti osalusest. USA press on kirjeldanud NYSE ülevõtmist Deutsche Börse poolt kui "NYSE surma" ja kui "Ameerika kapitalismi sümboli müüki", tulnud on irooniline ettepanek panna Wall Streetile uueks nimeks saksapärasem Wall Strasse. Saksa press jällegi viitab faktile, et jäme ots börsi juhtimisel saab olema ameeriklaste käes ning et eurooplased jäävad ilma töökohtadest.\nTegevjuhiks energiline visionäär. Uue börsi tegevjuhiks saab senine NYSE Euronexti CEO Duncan Niederauer (51), kes töötas eelnevalt kaks aastakümmet Goldman Sachsis ja liitus NYSEga aastal 2007. Juhatuse esimeheks saavast Francionist sai Deutsche Börse tegevjuht aastal 2005. Niederaueri kohta on kirjutatud, et tegemist on globaalse visionääriga, Francioni on aga väidetavalt pigem mugav šveitslane, kes armastab kalal käia. Kui Niederauer on paistnud silma investeeringutega uutesse börsitehnoloogiatesse, siis Francioni (55) on tegelenud töökohtade üleviimisega Frankfurdist Prahasse ja teistesse odavamatesse paikadesse.\nÜhinemisele alternatiivi polnud. "Mu aju ütleb, et see on mõistlik, kuid mu süda on pisut pettunud," ütles börside ühinemist kommenteerides aktsiastrateeg John Lynch firmast Wells Fargo Funds Management. "Sentimentaalsust kõrvale jättes on see õige asi, kui ühinemine aitab aktsionäridel paremat ligipääsu optsioonide ja derivaatide turule üle maailma." Kontsernide ühendamine aitab börsijuhtide kinnitusel kokku hoida kulusid esimese kolme aasta jooksul 300 miljonit eurot.\nKahe börsi ühendamisele ei olnud alternatiivi, sest konkurendid hingavad kuklasse, on analüütikud nii siin- kui ka sealpool ookeani ühisel seisukohal. NYSE Euronexti laastanud finantskriis on kontserni aktsiaväärtust kolme aastaga langetanud pea poole võrra. NYSE magas maha kauplemise elektroniseerimise, samuti vajab New Yorgi börs hädasti suuremat turuosa derivaatidega kauplemisel. Kuna derivaadid ja elektrooniline kauplemine on Deutsche Börse tugevad küljed, on USAs vastuseis ühinemisele väike.\nNii Deutsche Börse kui ka NYSE suured konkurendid on uued börsivälised kauplemissüsteemid nagu näiteks Bats ja Chi-X, mis võtavad klassikalistelt börsidelt üha enam turuosa. Börsivälised platvormid on allutatud palju vähem rangematele reeglitele kui traditsioonilised aktsiaturud. Tehingud üle nende on tihtipeale soodsamad. Karmi konkurentsi pakuvad suured börsid Singapuris, Hongkongis, Hiinas, Indias ja Lõuna-Koreas, ehk siis riikides, mis on nii tänu oma soodsamatele maksudele kui ka liberaalsematele reeglitele paljudele välisinvestoritele huvitavamad kauplemiskohad.\nLiitumine annab uue hingamise. Nii ennustataksegi, et Saksa ja USA börside liitumine annab uut hoogu uutele liitumistele, mille lõpptulemusena peaks maailmaturule järgi jääma kolm kuni viis globaalselt tegutsevat kontserni.. Konkreetsemalt on juttu olnud Londoni (LSE) ja Toronto (TMX) börsidest kes üritavad suurendada kasvuvõimalusi arenevatel turgudel ja toorainebörsidel.\nEksperdid ootavad põnevusega, kuidas reageerivad Lääne allianssidele börsid Aasias. Läinud nädalal teatas Hongkongi börs, et otsib intensiivsemalt uusi partnereid. Liikumist on märgata ka Austraalia ASXi ja Singapuri Börsi vahel. Jaapan kaotab finantsturgudel üha enam oma mõjujõudu, eriti derivaatidega kauplemisel. Jaapani valitsus on nüüd teatanud, et aastaks 2013 on plaanis liita vähemalt kodused turud.


Puding või kaneelirull? Hertsoginna Catherine kübara kallal käib halastamatu aasimine! - Staarid - Elu24\n15. juuni 2016, 15:58\nBritain's Kate, Duchess of Cambridge attends the Secretary of State for Northern Ireland Theresa Villiers' garden party at the royal residence at Hillsborough Castle, Northern Ireland, Tuesday June 14, 2016. (Brian Lawless/PA via AP) UNITED KINGDOM OUT NO SALES NO ARCHIVE\nEonline kirjutab, et kuigi moeikoonist kahe lapse ema Kate Middleton on aastaid kandnud stiilseid kübaraid, viib tema viimane peakate tahes tahtmata mõtted kas pudingu, kaneelirulli või hoopis vahukoore manu.\nKoos abikaasa Williamiga Põhja Iirimaal Hillsboroughi lossi aiapidu külastanud Kate astus rahva ette brokaadist mantlis, mille looja on Taani disainer Day Birger et Mikkelsen ja Lock & Co kübaras. Paraku pole kübar saanud nii palju kiita, kui asjaolu, et Kate kandis jakki, mida nähti tema seljas viimati kümme aastat tagasi.\nMida hertsoginna kübar reporteritele meenutab? Vaata humoorikaid fotosid siit.


celebi stiilis inspiratsioon: ashlee simpson - uus režiim\nKuulsuste stiili inspiratsioon: Ashlee Simpson\nKui peaksin valima ühe kuulsuse, kelle stiil meenutab kõige rohkem minu maitset ja moetundlikkust, peaksin sellega kaasa minema Ashlee Simpson, käed alla.\nJust nagu Nicole richie, Ashlee on muutnud end moeohvrist moevärviks ja tal on nüüd allkirjastiil, mis on täielikult tema enda oma ja alati täpne.\nAshlee stiili saab kõige paremini kirjeldada kui boho-rocki. Ta sisaldab mõlema elementi peaaegu igas spordiriietuses - olgu selleks siis asjaajamine või punasele vaibale löömine - jäädes harva ühele motiivile. Ashlee jaoks nõuab boho-maxi mõningaid punk-rocki aksessuaare, lainetav talupoegade tops kompenseeritakse kitsaste teksade ja vastandlike peksmistega ning kõik flirtiv või naiselik karastatakse raskete kettide ja närviliste kingadega. Pole tähtis, tema stiilil on alati see ühine pingutus, mida pole kerge tõmmata.\nAshlee süstib alati igasse pilku natuke ennast, isegi kui ta katsetab suundumusi ja stiile, mis jäävad pisut väljapoole tema moemugavuse tsooni, ja see moekäsitlus on kindlasti see, millest inspiratsiooni ammutada.\nLoe edasi, et saada lisateavet selle kohta, mis muudab Ashlee stiili nii imeliseks ja ülaltoodud välimuse saamiseks!\nÖösel LA-s näitas Ashlee, kuidas põhilisi tükke värskendada, lisades oma põhilisele valgele teele ja mustale tundlikkuse Ksubi kõhnad, raske mitme ahelaga teksad Lanvin kaelakee ja lohakas Balenciaga kott. Mulle meeldis see välimus väga, sest see illustreerib, kui suurt mõju võib silmapaistev tükk või kaks anda ja kui radikaalselt võib see muuta kunagist põhiriietust.\nTeksased: Ksubi Zip Super Skinny Jeans, 259 dollarit\nKardigan: Marc by Marc Jacobs Tabitha Cashmere Cardigan, 298 dollarit\nT-särk: Kain Labeli kogutud varrukas valge tee, 84 dollarit\nKaelakee: Lanvin Cameo kaelakee, 1 218 dollarit\nKott: Balenciaga Arena Giant kaetud pomponikott, 1895 dollarit\nShoppamise päevaks hoidis Ashlee seda vaieldamatult rokk-šikk tundlikkusega. Siin lisas Ashlee oma ainulaadse lihvi põhipaarile Ksubi kitsad teksad ja hall paak aastast Ameerika rõivad, lisavarustuses paari ahastuses libedate saabastega, usaldas ta Balenciaga kott, päikeseprillid, ülisuur Harlow maja sõrmus ja peen kaelakee. Põhjus, miks see pilk mulle silma jäi, oli see, et see lihtsalt räägib lahedalt nagu ükski teine ja tal on see ülimalt tabamatu koos visatud vibe, mis annab alati edasi mingisugust moetarkust.\nkuidas panna ta sind tahtma\nTank: American Apparel Tri-Blend Racerback Tank, 19 dollarit\nTeksad: Ksubi Zip Super Skinny Jeans, 259 dollarit pood\nSaapad: Frye Veronica Slouch Boots, 328 dollarit\nSõrmus: House of Harlow 1960 Gold Starburst Cocktail Ring, 50 dollarit\nKott: Balenciaga Arena Giant kaetud Pomponi kott, 1 895 dollarit\nDJ Hero videomängu käivitamise üritusel oli Ashlee kindlasti rohkem glamuur-gooti kui boho-rock ja nägi välja sama hämmastav kui kunagi varem. Ta kompenseeris oma litritega kuumade pükste seksikust lihtsa musta paagi ja terava bleiseriga ning parandas oma hämmastavaid jalgu paari Yves Saint Laurent platvormi pumbad. Ta piirdus aksessuaaridega lihtsa roosikrantsi helmestega kaelakeega, mis täitis selle gooti motiivi täiuslikult.\nLühikesed püksid: Fiumicelli Ursula lühikesed püksid, 264 dollarit\nPaak: Velvet Erin Tank, 53 dollarit tibu\nBleiser: Teooria Gratian Blazer, 355 dollarit\nKingad: Yves Saint Laurent Tribute topeltplatvormi pump, 795 dollarit\nKaelakee: Alkemie Jewelry Black Owl Rosary kaelakee, 209 dollarit\nTCA CW suvise pressiturnee jaoks pääses Ashlee üldlevinud romperite trendile, kandes uhket erksinist stiili Cynthia Vincent. Ta süstis oma rokkarivaimu välimusse koos fantastiliste särtsakate aksessuaaridega, sealhulgas domineerivat laadi Balenciaga sandaalid, segatud ahelaga kaelakee ja must kokteilirõngas, mis loovad täiusliku ulaka ja kena tasakaalu.\nLõhkuma: Cynthia Vincent Deep V Romperi kaheteistkümnes püha, 216 dollarit\nKingad: Balenciaga hüppeliigesega sandaalid, 712,49 dollarit\nKaelakee: Ben Amunsi mitme keti kaelakee, 175 dollarit\nHelin: House of Harlow Dome Ring, 65 dollarit\nmeeste käitumise dekodeerimine\nzolzaya ma armastan # 4 välimust !!!! nii armas armastan ka värvi 1. september 2009, kell 12:42