Prantsusmaa | Välisministeerium\nAvaleht Riigid Kahepoolsed suhted Prantsusmaa\nPrantsusmaa tunnustas Eesti Vabariigi iseseisvust 26.01.1921. Prantsuse-Eesti suhete nurgakivi on Eesti Vabariigi juriidilise järjepidevuse tunnustamine Prantsusmaa poolt, kes kunagi ei tunnustanud Eesti annekteerimist Nõukogude Liidu poolt. Prantsusmaa kordas oma tunnustamist 25.08.1991 EV taasiseseisvumise puhul. Diplomaatilised suhted taaskehtestati 30.08.1991.\nKahepoolsed poliitilised suhted Eesti ja Prantsusmaa vahel on head ning traditsiooniliselt tihedad. Kahe riigi vahel toimub korrapärane ja usalduslik dialoog.\nPrantsusmaa suursaadikud Eestis:\nEsimeseks Prantsusmaa diplomaatiliseks esindajaks Eestis oli 5. aprillist 1921 André Gilbert.\nPrantsuse suursaadikud peale taasiseseisvumist:\n1991–1994 Jacques Huntzinger\n1994–1998 Jacques Faure\n1998–2002 Jean-Jacques Subrenat\n2002–2006 Chantal de Bourmont\n2006–2009 Daniel Labrosse\n2009–2013 Frédéric Billet\n2013–2016 Michel Raineri\n2016-2019 Claudia Delmas-Scherer\n2019-... Eric Lamouroux\nPrantsusmaa suursaadik Eestis Eric Lamouroux andis oma volikirja üle Vabariigi Presidendile 17. septembril 2019.\nEesti suursaadikud Prantsusmaal:\nEsimeseks Eesti suursaadikuks (esmalt esindajaks) Prantsusmaal oli aastatel 1918/1921 – 1932 Karl Robert Pusta.\nEesti suursaadikud pärast taasiseseisvumist:\n1993–1997 Andres Tomasberg\n1998–2001 Ruth Lausma-Luik\n2002–2006 Andres Talvik\n2006–2010 Margus Rava\n2010–2015 Sven Jürgenson\n2015–2020 Alar Streimann\n2020-... Clyde Kull\nEesti suursaadik Clyde Kull andis oma volikirja üle Prantsuse Vabariigi presidendile Emmanuel Macronile 10. detsembril 2019.\nEestil on Prantsusmaal viis aukonsulit: hr Hugues Pouzet Lyon’is, pr Hélène Berdoy-Mayer Toulouse’is, pr Nathalie Vidal Lille’is, hr Jacques De Galzain Bordeaux’s ja hr Dominique Anglès Marseille's.\nRiigikogu Eesti-Prantsusmaa parlamendirühma kuulub 19 Riigikogu liiget, esimeheks on Andres Sutt. Prantsuse Rahvusassamblee Eesti-Prantsuse sõprusgruppi juhib pr Laure de La Raudière ja Senati Prantsuse-Balti sõprusgruppi hr Olivier Henno; Eesti asepresident on hr Joël Bigot.\nRiigikogu Väliskomisjoni visiit Pariisi\npresident Kersti Kaljulaid Pariisis koos äridelegatsiooniga, osalus Pariisi Rahufoorumil ja e-tervise seminaril\nRiigikogu Prantsusmaa sõprusrühma visiit Prantsusmaale\nvälisminister Urmas Reinsalu visiidil Pariisis, kohtumine Prantsusmaa välisminister Jean-Yves Le Drianiga\npresident Kersti Kaljulaid, osalemine Prantsusmaa rahvuspüha Bastille' päeva tähistamise paraadil Pariisis\npresident Kersti Kaljulaid, esinemine Pariisis kõrgemate riigiametnike koolis ÉNA (École Nationale d'Administration) ja kohtumine Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni OIF peasekretäri Louise Mushikiwaboga\npresident Kersti Kaljulaidi visiit Pariisi I maailmasõja lõpu tähistamise tseremooniale\nvälisminister Sven Mikser, kohtumine Prantsuse välisministri Jean-Yves Le Drianiga\npresident Kersti Kaljulaid, esinemine Sciences Po Pariisi Poliitikauuringute Instituudi magistriprogrammi lõpuaktusel\nkaitseminister Jüri Luik Eurosatory 2018 relvastusmessil Pariisis\nkultuuriminister Indrek Saar Cannes’is filmifestivalil\npresident Kersti Kaljulaid, Balti sümbolismi näituse avamine EV100 tähistamiseks Pariisis Orsay muuseumis; visiit Auvergne-Rhone-Alpes'i regiooni ja Lyoni\nettevõtlus- ja infotehnoloogiaminister Urve Palo, Eesti ja Prantsusmaa vahelise digiteemalise koostööleppe allkirjastamine Prantsuse digiministri Mounir Mahjoubiga\nkaitseminister Jüri Luik küberkaitsekonverentsil Lille'is ja kohtumisel Prantsuse kaitseministri Florence Parlyga\npeaminister Jüri Ratas, osalemine Pariisi kliimatippkohtumisel One Planet Summit\nkultuuriminister Indrek Saar Pariisi disainikeskuses Cité de la Mode et du Design kultuuri-ja disaininäituse Loov Kultuur avamisel, kohtumine Prantsuse kultuuriministri Françoise Nysseniga\nharidus- ja teadusminister Mailis Reps Pariisis UNESCO peakonverentsil, kohtumine Prantsuse haridusministri Jean-Michel Blanqueriga\npeaminister Jüri Ratase visiit koos äridelegatsiooniga, kohtumine Prantsuse presidendi Emmanuel Macroniga\nkaitseväe juhataja kindral Riho Terras kohtumisel Pariisis Prantsuse kaitseväe juhataja kindral Pierre de Villiers'iga\ntervise- ja tööminister Jevgeni Ossinovski, kohtumine Prantsuse tööministri Myriam El Khormiga ning osalemine OECD tervisekomitee ministrite kohtumisel\nvälisminister Sven Mikser Pariisis Lähis-Ida rahuprotsessi konverentsil\npresident Kersti Kaljulaid, kohtumine Prantsuse presidendi François Hollande'iga ning osalemine avatud valitsemise partnerluse tippkohtumisel\nvälisminister Jürgen Ligi, esinemine Prantsusmaa ja Balti riikide diplomaatiliste suhete taastamise 25. aastapäevale pühendatud konverentsil\nvälisminister Marina Kaljurand, kohtumine Prantsuse välisministri Jean-Marc Ayrault'ga\nkaitseminister Hannes Hanso, kohtumine Prantsuse kaitseministri Jean-Yves Le Drianiga\nväliskaubandus-ja ettevõtlusminister Anne Sulling Eesti liitumislepingu Euroopa Kosmoseagentuuriga (ESA) allakirjutamisel\nkultuuriminister Urve Tiidus avamas Eesti kultuurifestivali Nantes'is\nkaitseminister Florence Parly visiit Eestisse, kohtumine kaitseminister Jüri Luigega ja president Kersti Kaljulaidiga; prantsuse NATO eFP kontingendi külastus Tapal, esinemine ABCD konverentsil\nriigihalduse- ja eelarveminister Gérard Darmanin, kohtumine Eesti riigihaldusministri Janek Mäggi ja rahandusministri Toomas Tõnistega\npresident Emmanuel Macron Digitippkohtumisel, kohtumine Vabariigi Presidendi Kersti Kaljulaidiga\nrelvajõudude minister Florence Parly, kohtumine Prantsuse sõduritega Tapa sõjaväebaasis\npeaminister Édouard Philippe'i töövisiit Eestisse\nEuroopa asjade minister Nathalie Loiseau ja digiasjade riigisekretär Mounir Mahjoubi\ndigitaalvaldkonna riigisekretär Axelle Lemaire\nEuroopa asjade minister Harlem Désir\nrahandusminister Michel Sapin\nkaitseminister Jean-Yves Le Drian\nEV Majandus- ja kommunikatsiooniministeeriumi ja Prantsusmaa Digisektori ministeeriumi vaheline digivalitsemise ja majanduse alane vastastikuse mõistmise memorandum (allkirjastatud 19.03.2018)\nEesti ja Prantsusmaa filmialane koostöölepe (allkirjastatud 28.04.2017)\nKüberalase tehnilise koostöö kokkulepe (mai 2016)\nKahepoolne kaitsekoostöö kokkulepe (jõustus 01.01.2012)\nEesti Riigi Infosüsteemide Arenduskeskuse ja Prantsusmaa Riikliku Infoturbeameti (ANSSI) vaheline koostööleping (allkirjastatud 9.11.2010)\nEesti Vabariigi ja Prantsuse Vabariigi viisaküsimustes esindamise kokkulepe (jõustus 03.12.2010)\nEesti Vabariigi valitsuse ja Prantsuse Vabariigi valitsuse vaheline noorte spetsialistide vahetamise kokkulepe (jõustus 01.03.2007)\nKultuuriinstituutide staatuse ja tegevuse kokkulepe (jõustus 01.09.2005)\nTulu- ja kapitalimaksuga topeltmaksustamise vältimise ja maksudest hoidumise tõkestamise leping (jõustus 01.05.2001, redaktsioon jõustus 01.06.2002)\nIsikute tagasivõtmise kokkulepe (jõustus 15.04.1999)\nViisanõuete vastastikuse kaotamise kokkulepe (jõustus 01.03.1999)\nInvesteeringute soodustamise ja kaitse leping (jõustus 25.09.1995)\nTeineteisemõistmise, sõpruse ja koostöö leping (jõustus 27.04.1995)\nPeale üldiste raamlepingute ja tiheda koostöö NATO-s ja Euroopa Liidu julgeoleku ja kaitsepoliitika vallas on Eesti ja Prantsusmaa 2011. a sõlminud valitsustevahelise kaitsealase koostöölepingu.\nViimastel aastatel on märkimisväärselt intensiivistunud Eesti ja Prantsusmaa vaheline kaitse- ja julgeolekuolekualane koostöö, samuti küberkoostöö. Eesti peab Prantsusmaaga regulaarselt erinevaid julgeolekupoliitilisi konsultatsioone.\n2016. aasta NATO Varssavi tippkohtumisel teatas Prantsusmaa, et osaleb suurendatud liitlaste kohalolekus NATO idatiival, NATO enhanced Forward Presence (eFP) raames. Prantsusmaa osales eFP-s Eestis 2017. aastal koostöös Ühendkuningriigiga ja on vastu võtnud otsuse tulla tagasi Eestisse 2019. a.\nPrantsusmaa on üks olulisemaid NATO poolt korraldatava Balti riikide õhuturbe missiooni toetajaid. Balti õhuturbes on Prantsusmaa osalenud alates 2007. aastast ning 2018. aastal toetati õhuturvet esmakordselt Eestis asuvast Ämari lennubaasist.\nPrantsusmaa on osalenud paljudes Balti riikide kaitsealase abistamise projektides, nagu BALTRON ning BALTSEA ja on toetanud ka prantsuse keele õpet Eesti Kaitsejõududes. Prantsusmaa on Eestile üks tähtsamaid hankepartnereid.\nOperatsioonide raames on Eesti ja Prantsusmaa peamine kokkupuude alates 2013. aastast Malis – nii ÜRO rahutagamismissioonil (MINUSMA) kui ka EL väljaõppemissionil (EUTM). Eesti suurendas oma osalust EUTM missioonil Malis, kui Prantsusmaa oli 2015. aasta Pariisi terrorirünnakute järgselt esitanud Lissaboni leppe artikkel 42.7 alusel abipalve. Aastatel 2011–2013 teenis Eesti laevakaitsemeeskond Euroopa Liidu mereväeoperatsiooni ATALANTA raames mitmel Prantsuse laeval, koostöö oli väga edukas. Koostöö EL missioonide raames tugevnes 2014. aastal, kui Kesk-Aafrika Vabariigis Banguis EUFOR RCA koosseisus tegutses ka Eesti ligi 50-meheline kontingent. Alates 2016. aasta suvest panustab Eesti Prantsusmaa jaoks olulisse ISIL-i vastasesse rahvusvahelisse sõjalisse operatsiooni Inherent Resolve Iraagis.\n2018. aasta augustis liitus Eesti esimese riigina Prantsusmaa juhitud operatsiooniga Barkhane Malis. Eesti 50-meheline kontingent teostab operatsiooni Barkhane raames peamiselt väekaitse ülesandeid.\nHeadest kahepoolsetest suhetest räägib ka asjaolu, et Eesti on ainsa Kesk- ja Ida-Euroopa riigina kutsutud liituma European Intervention Initiative (EI2) ehk Euroopa valmidusalgatusega.\nKahepoolne küberkoostöö on tänaseks kahe riigi vahel väga tihe. Seda ilmestab 2016. a sõlmitud küberkaitsealase tehnilise koostöö lepe, mille eesmärk on suurendada küberkaitsealast koostööd. Sarnase leppe on Prantsusmaa sõlminud vaid 3 riigiga – USA, Suurbritannia ja nüüd ka Eestiga. Sellele lisaks sõlmiti 2018. a vastastikuse koostöö raamleping Eesti Kaitsetööstuse Liidu, TalTechi ja Prantsuse Bretagne’i piirkonnas asuva Pôle d’excellence cyber vahel, et suurendada teadusasutuste ja väikeettevõtete vahelist koostööd.\nPrantsusmaa ja Eesti majandussuhted arenevad stabiilselt. Eesti ja Prantsusmaa kaubavahetuskäive on aasta aastalt kasvanud ning ulatus 2019. aastal 662 mln euroni ( kasv ligi 5% vrd 2018). Prantsusmaa on suuruselt 13. Eesti ekspordipartner. 2019 Prantsusmaale eksporditud kaupade väärtus oli 309 miljonit eurot ja Prantsusmaalt imporditud kaupade väärtus oli 353 miljonit eurot. Võrreldes varasema aastaga kasvas eksport Eestist Prantsusmaale 18%. Prantsusmaale eksporditi 2019. a peamiselt elektriseadmeid, väetiseid (lämmastikväetised), puitu ja puittooteid ning kokkupandavaid ehitisi.\nAasta aastalt on kasvanud ka teenuste eksport Prantsusmaale, 2019. aastal oli selle mahuks 130 mln eurot. Kõige suurema mahuga on ehitus (29,4 mln), sellele järgnevad veoteenuste eksport (28,6 mln), reisiteenused (23,5 mln), äriteenused (16,8 mln) ning IKT (13,8 mln).\n* Päritoluriik on riik, kus kaup toodeti. Kaup, mille tootmisega on seotud kaks või enam riiki, pärineb sellest riigist, kus kaupa viimati oluliselt või majanduslikult põhjendatult töödeldi.\nEesti-Prantsusmaa kaubavahetus 2015–2019 (mln eurot):\n221.9 1.9% 222.9 1.7% 444.8 1.8%\n198.6 1.7% 281.1 2.1% 479.9 1.9%\n258.6 2.0% 328.7 2.2% 586.9 2.1%\n305.3 2.1% 327.3 2.0% 633.0 2.1%\n309.1 2.1% 352.6 2.2% 661.7 2.2%\nAllikas: Statistikaamet www.stat.ee\nPrantsusmaale eksporditi 2019. a peamiselt masinaid ja seadmeid (22%)ja keemiatooteid (17%). Veel eksporditi puittooteid (14,1%) ja muid tööstustooteid (10,9%).\nPrantsusmaalt imporditi peamiselt transpordivahendeid (32,8 %), masinaid ja seadmeid (17%), toidukaupu ja jooke (14%) ning keemiatooteid (10,2%).\nVälisinvesteerijana oli Prantsusmaa huvi varasematel aastatel Eesti vastu suhteliselt tagasihoidlik, arvestades tema suurt majanduslikku potentsiaali, kuid viimastel aastatel on investeeringud Eestisse suurenenud. Eesti Panga andmetel (30.09.2019 seisuga) oli Prantsusmaa Eesti välisinvestorite pingereas 13. kohal ning otsestest välisinvesteeringutest on 2,2% pärit Prantsusmaalt, kogusummas 515,7 mln eurot. Investeeritud on peamiselt kinnisvaraalasesse tegevusse, finants- ja kindlustustegevusse, kutse- ja teadusalasesse tegevusse ning töötlevasse tööstusse.\nEesti otseinvesteeringud Prantsusmaale olid sama seisuga ligi 65 mln eurot, mis moodustas 0,7% Eesti koguinvesteeringutest välisriikides (17. koht) (aastane muutus +9%). Investeeritud on peamiselt kinnisvarasse ja töötlevasse tööstusse.\nÄriregistri andmetel oli 2019. aasta seisuga Eestis registreeritud 287 Prantsusmaa osalusega äriühingut. Tegelikult tegutsevaid Prantsuse ettevõtteid oli 2018. aastal Äriregistrile esitatud majandusaruannete põhjal 182. Käibe alusel suuremad Prantsusmaa osalusega äriühingud Eestis on AS TREV-2 Grupp (teede ehitus), Puidukoda (saematerjali tootmine), Saint-Gobain Ehitustooted (betoonist ehitustoodete tootmine), Antalis (hulgikaubandus), DPD Eesti (kullerteenus).\nPrantsusmaalt pärit majutatud turistide arv on aasta-aastalt kasvanud, kui 2015. aastal oli see ligi 24 tuhat, siis 2019. aastal üle 41 tuhande (kasv ligi 14% vrd 2018). Välisturistidest ligi 2% moodustasid Prantsusmaalt pärit turistid. Suurem osa turistidest peatus Tallinnas; populaarsemad maakonnad olid veel Tartumaa, Pärnumaa ja Saaremaa.\n2011. a märtsis kirjutasid Eesti haridus- ja teadusminister Tõnis Lukas ja Prantsuse suursaadik Eestis Frédéric Billet alla administratiivkokkuleppele. Leppega loodud Prantsuse-Eesti partnerlus Hubert Curien ”G. F. Parrot” võimaldab kahe aasta vältel rahastada prantsuse ja eesti teadlaste teadusprojekte, kahe riigi teadlaste meeskondade vahelist koostööd ning lubab teadlastel liituda teise riigi teadlaste meeskonnaga, seda kõike läbi süstemaatilise mõlemapoolse rahastamise. Lühiajalisemate tsüklite kaupa on sellist koostööd tehtud juba aastast 2002.\nLisaks on Eesti ülikoolid sõlminud Prantsusmaa ülikoolidega teadustööalased partnerlussuhted: Tartu Ülikool Lille’i ja Tours’i ülikoolidega, Tallinna Tehnikaülikool Lyoni INSAga ning Tallinna Ülikool Dijonis asuva Sciences Po instituudiga.\n2014. aastast alates saavad Eesti gümnaasiumilõpetajad sooritada võõrkeele riigieksamina DELF scolaire testi B1- ja B2-keeleoskustasemel. Haridus- ja Teadusministeeriumi (HTM), SA Innove ja Prantsuse Vabariigi Suursaatkonna vahelise lepingu alusel pakutakse õpilastele võimalust sooritada ka A-keeleoskustasemete teste.\nHTM teeb prantsuse keele õppe edendamisel koostööd Prantsuse Instituudiga. „Eesti võõrkeelte strateegia 2009–2017“ tegevuste hulgas on olnud varajase prantsuse keele õppe toetamine, prantsuse keele õpetajate koostöö edendamine, samuti on toetatud "Suure eesti-prantsuse sõnaraamatu" koostamist. 2013. aastal avati Tallinna Euroopa Koolis prantsusekeelne klass.\nEesti keele ja kultuuri akadeemilise välisõppe programmi raames saab eesti keelt ja kultuuri maailmas õppida 30 kõrgkoolis, sh Prantsusmaal Riiklikus Ida keelte ja kultuuride Instituudis (INALCO). Eesti riik on INALCO juurde saatnud ka eesti keele ja kultuuri lektori ning ülikoolis saab eesti keelt õppida erialana (lisaks praktilistele keeletundidele pakutakse ka keeleteaduslikke kursusi). Pühapäevakooli vormis eesti keele õpet pakuvad Pariisi Eesti kool (http://oppevara.estinst.ee/keskused/koolid/pariisi-eesti-kool/) ja Strasbourgi Eesti kool (http://oppevara.estinst.ee/keskused/koolid/ecole-estonienne-de-strasbourg/). Kui ülikoolis toimuva õppe sihtrühmaks on peamiselt kohalikud prantslastest üliõpilased, siis koolides toimuv õpe on ennekõike suunatud Eesti päritolu lastele.\nEesti on Rahvusvahelise Frankofoonia Organisatsiooni (Organisation internationale de la Francophonie, OIF) vaatlejaliige alates 2010. aastast. Eesti ja OIFi vahelise koostööleppe raames koolitati perioodil 2012–2014 OIFi rahalisel toetusel ning koostöös Prantsusmaa, Vallooni-Brüsseli Föderatsiooni ja Luksemburgiga Eesti riigiametnikke.\nKultuurikoostöö kahe riigi vahel on väga aktiivne. Kahepoolne koostöö toimub kõigis kultuurivaldkondades, nii otsekontaktide kaudu kui ka Eesti kultuuriesindaja Pariisis abiga. Kultuurisuhted Prantsusmaaga on juba traditsiooniliselt tugevad, juubeliaasta kinnistas neid kindlasti veelgi. Hiljutisemad suuremad ettevõtmised olid seotud Eesti eesistumisega Euroopa Liidus kui ka Eesti Vabariigi 100. aastapäeva programmiga.\nEesti kultuuri Prantsusmaal esindab 2007. a algusest saatkonna juures töötav kultuurinõunik, aastatel 2001–2008 tegutses Pariisis ka Eesti Instituudi filiaal. Kohalikul tasandil on arvuliselt sõprusühinguid, kelle kaasabil organiseeritakse regulaarselt Eestit tutvustavaid üritusi. Tänuväärseteks partneriteks Eesti kultuuri tutvustamisel on Eesti sõpruslinnad: Võru sõpruslinn Chambrey-les Tours, Saue sõpruslinn Quincy-Sous-Sénart, Maardu sõpruslinn Seyne-sur-Mer, Tallinna Kesklinna sõpruslinn Carcassonne, Pariisi Ida keelte ja kultuuride Instituut (INALCO), France-Estonie selts ning Eesti aukonsulid Prantsusmaal.\n2016. aasta II pooles oli Eesti Euroopa Nõukogu eesistujaks ja pakkus eesistumisperioodi kontekstis 6 kuu vältel Strasbourgis ja Alsace'i piirkonnas Eesti kultuuriprogrammi. Kavas olid üritused koorimuusika kontsertidest tänavakunstini.\n2017. ja 2018. aasta kultuurisündmused sidusid üheks nii Eesti eesistumise Euroopa Liidu Nõukogus kultuuriprogrammi kui ka EV100 pidustused. Tehti koostööd oluliste Prantsuse festivalide ja kultuuriinstitutsioonidega (Jazzycolors, Jazz sur la Ville, Rencontres Internationales, Etonnants voyageurs ja teised), tutvustades väga laia spektrit Eesti kultuurist, ülikaasaegsest (tänavakunstnik Edward von Lõngus) pärandikultuurini (setod).\n2018. aasta märtsis toimus Pariisi Senatis kõrgetasemeline ajalookonverents „Eesti, Läti ja Leedu 100“ koostöös Läti ja Leedu saatkondadega.\nAastaid on Eesti muusikud Prantsusmaal olnud hinnatud ning eesti muusika ettekanded (eelkõige Pärt, Tüür, Tormis, aga ka Seppar, Kõrvits, Tulve jt) on oma koha leidnud paljude prantsuse kollektiivide repertuaaris. Pariisi nimekaid orkestreid dirigeerivad regulaarselt Kristjan ja Paavo Järvi. 1988. aastast alates juhatab dirigent Vello Pähn regulaarselt Opéra Garnier’ ballette, Vox Clamantis ja Neeme Järvi on mitmel aastal olnud kuulsa muusikafestivali La Folle journée de Nantes, aga ka teiste festivalide külalised. 2018. aasta oktoobris andsid Eesti Filharmoonia Kammerkoor (EFK) ja Tallinna Kammerorkester (TKO) kontserdid Pariisis Filharmoonias ja Nantes'i kongresside palees. Regulaarselt annavad Prantsusmaa erinevates regioonides kontserte Eesti Filharmoonia Kammerkoor, Ansambel U: ja paljud teised. Menukaid kontserte annavad Tommy Cash, Noëp, Maarja Nuut, Mari Kalkun, setode erinevad leelokoorid ja mitmed teised pop- ja folkmuusika artistid.\nEesti kirjandus ja luule on prantsuse lugejateni jõudnud tänu Antoine Chalvin'i, Jean-Luc Moreau, Jean-Pascal Ollivry, Eva Toulouze'i jpt aastatepikkusele pühendunud tegevusele. 2004. aastal ilmus Antoine Chalvin'i tõlkes Eesti rahvuseepos „Kalevipoeg”. Prantsuse keelde on tõlgitud teiste seas Tõnu Õnnepalu, Jaan Krossi, Jaan Kaplinski, Viivi Luige, Arvo Valtoni, Andrei Ivanovi, Karl Ristikivi, Andrus Kiviräha, Mehis Heinsaare, Doris Kareva, Indrek Hargla ja teiste teoseid. Aastatel 2008–2010 ilmusid kirjastusest Gaia A. H. Tammsaare „Tõe ja õiguse“ viis köidet. Alates 2010. a on ilmunud mitu teost prantsuse keeles kirjutava noore eestlanna Katrina Kalda sulest. Enim tõlgitud Eesti lastekirjanduse autor Prantsusmaal on kahtlemata Piret Raud, kuid värskelt on ilmunud ka Kairi Loogi ja Indrek Koffi loomingu tõlked. Nii Eesti kirjanikke kui ka tõlkijaid on pärjatud mitmete auhindadega – rohkelt äramärkimist leidis kirjastuses Stock ilmunud Sofi Oksaneni romaan „Puhastus”, mis võitis 2010. a Prantsuse maineka kirjandusauhinna Prix Femina étranger. 2013. aastal tõlgitud Kiviräha romaan „Mees, kes tundis ussisõnu“ („L’Homme qui savait la langue des serpents“), jõudis Prantsusmaal suisa menuki staatusesse. Eesti autorid saavad regulaarselt kutseid kirjandusfestivalidele – Les Boréales Caenis, Kirjanduse öö Pariisis, Etonnants voyageurs St-Malos, Quai du Polar Lyonis jne – ja osalevad kirjandusmessidel.\n2016. aastal oli Eesti koos Soomega fookusriigiks suurimal Põhjamaade kultuuri tutvustaval festivalil Les Boréales Caenis. Toimus rohkelt kirjanduskohtumisi: Mehis Heinsaar, Katrina Kalda ja lastekirjanik Piret Raud tutvustasid oma loomingut piirkonna koolides, korraldati Andrus Kiviräha loomingu ettekandmisi jpm.\nEesti filmikunst on olnud regulaarselt esindatud suurimatel filmifestivalidel nagu Annecy animafilmifestival, Rouen’i Põhjamaade filmifestival, Clermont-Ferrand’i lühifilmifestival, Cannes’i filmifestival. Paljud Eesti filmid on jõudnud siinsele kinolinale, filme on valminud koostöös ja kaastootmises. Rahvusvahelistel festivalidel on tunnustust pälvinud nii mängu- kui ka animafilmid – mõnede nimedena võib välja tuua Ilmar Raagi, Veiko Õunpuu, Priit Pärna, Riho Undi. Äärmiselt menukaks osutus 2014. aastal linastunud Martti Helde „Risttuules“. Lisaks filmifestivalidele tutvustatakse Eesti filme ka erinevatel multidistsiplinaarsetel festivalidel – eLu, vivre l'Estonie à Nantes, Les Boréales, Europe autour de l’Europe jmt. 2017. aastal allkirjastati Prantsusmaa ja Eesti vahel filmialane koostöölepe, mis võimaldab kahe riigi filmitootjatele hõlpsama koostöö, kuna filmilepinguga reguleeritakse riikliku kaastootmise korralduslikud ja õiguslikud küsimused.\nPrantsuse publik on saanud nautida nii Theatrumi, No99 kui ka Kanuti Gildi SAALi loomingut – No99 oli etendusega „Mu naine vihastas“ esimene Eesti teater, kes sai kutse üles astuda mainekal Avignoni festivalil 2015. aastal. Nimetatud teatrid on andnud etendusi Pariisis (Estonie Tonique), Nantes'is (eLU, vivre l'Estonie à Nantes), Avignonis (Festival d´Avignon), Bordeaux´s (Festival Le FAB) ja Nanterre'is. Nanterre-Amandiers ja Kanuti Gildi SAALi koostöös valmis 2017. aasta lõpus ka Eesti teatri nädalavahetus „Gifts from Estonia“.\nEesti kunstnikud osalevad regulaarselt erinevatel festivalidel (Norman Orro, Sigrid Viir, Birgit Püve jpt).\nAlustades Eduard Wiiraltist, on paljud eesti kunstnikud läbi aegade õppinud Pariisis või leidnud oma elupaiga Prantsusmaal: nii õppis skulptor Maire Männik Académie de la Grande Chaumière'is ja École des Beaux-Arts'is ning teostas parima osa oma loomingust Prantsusmaal, sama on teinud paljud Eesti kunstnikud mitme põlvkonna vältel. Täna tegutsevad kunstnikena Prantsusmaal Rein Tammik, Kaia Kiik ja Aire Goutt-Allikmets, Irina Bellaye ja Helina Rääk ning mitmed teised.\nSuurimaks Eesti kunsti tutvustavaks ürituseks Prantsusmaal läbi aja on kahtlemata EV100 raames aset leidnud näitus „Metsikud hinged. Sümbolism Baltimaade kunstis“, mida eksponeeriti 2018. aasta I pooles Pariisi Musée d'Orsays. Nelja Baltimaade muuseumi ja Musée d'Orsay koostöös sündinud näitusel eksponeeriti kokku 150 teost Baltimaade kunstiloo märgilistelt autoritelt 19. sajandi lõpust kuni 1930. aastateni.\nEesti loodus ja kultuur on inspireerinud mitmeid Prantsuse fotograafe: nii Raphaël Gianelli-Meriano kui ka Jérémie Jungi Eesti fotod on olnud mitmete näituste aineseks. Jungi Seto ja Kihnu kultuuriruumi käsitlevad fotod on leidnud äramärkimist mainekates fotoajakirjades.\nPariis muutub järjest kodusemaks ka Eesti moeloojatele, kes esitlevad oma loomingut Pariisi moenädalatel ning teistel moe- ja ehtekunsti tutvustavatel üritustel. Pariisis on tegutsenud näiteks Marit Ilison, Ragne Kikas, Katrin Viirpalu, Roberta Einer, Jo Nurm, Liina Stein ja mitmed teised.\nKa Eesti disain on Prantsusmaal üha enam hinnas – Eesti disainerite looming on juba aastaid olnud eksponeeritud Paris Design Weeki raames, samuti on erinevates linnades eksponeeritud Eesti disaini ülevaatenäitust “Size Doesn't Matter”.\nLoov Kultuur – suurim Eesti disaini- ja elustiilinäitus Prantsusmaal – avati 2017. aasta detsembris Pariisis Moe- ja Disainikeskuses (Cité de la Mode et du Design). Näitus andis rikkaliku ülevaate Eesti disaini- ja (eetilise) moe loomingust, innovatsioon ja säästev areng olid võtmesõnadeks näituse raames eksponeeritud arhitektuuriinstallatsiooni ja tänavakunsti projekti puhul.\nElavat tagasisidet on pälvinud Eesti kaasaegset arhitektuuri tutvustav näitus „Vana ja uus Eesti kaasaegses arhitektuuris", mis käsitleb vana kasutamist kaasaegses arhitektuuris. Näitust on eksponeeritud Pariisis, Nantes'is, Strasbourg'is, Carcassonne'is ning sellega on kaasnenud Eesti spetsialistide seminarid Prantsuse arhitektuuritudengitele.\n2016. aastal avatud ERMi muuseum on kavandatud prantsuse arhitektuuribüroo DGT (Lina Ghotmeh, Dan Dorell ja Tsuyoshi Tane) poolt, hoone on pälvinud arvukalt rahvusvahelisi auhindu, sealhulgas AFEXi peaauhinna.\nPrantsusmaal tegutseb aktiivselt Prantsusmaa-Eesti selts.\nPariisis tegutseb Pariisi Eesti kool.


Osa Eesti vaimulikkonnast pöördus geikristlasest preestri Meelis Sülla vastu - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nOsa Eesti vaimulikkonnast pöördus geikristlasest preestri Meelis Sülla vastu\n13. oktoober 2021, 10:05\nLondonis preestriks saanud raadioajakirjanik ja geikristlaste tegevust kureerinud Meelis Süld. FOTO: Krister Kivi\nEesti Evangeelse Luterliku Kiriku (EELK) vaimulikud ja ilmikud pöördusid peapiiskopi ja piiskoppide poole murega, et kirik ei saa sallida õpetajaametis «homoseksuaalsete kalduvuste praktiseerijaid». Geikristlasest preester Meelis Süld peab seda otseseks rünnakuks tema vastu.\nVaimulikud ja koguduste liikmed toonitasid oma pöördumises, et Augsburgi usutunnistus õpetab, et piiskopiamet seisneb «jumaliku õiguse kohaselt evangeeliumi kuulutamises, pattude andeksandmises, õpetuse üle otsustamises, evangeeliumiga vastuolus oleva õpetuse hukkamõistmises ja jumalakartmatute inimeste, kelle jumalatu loomus on ilmne, kristlikust osadusest väljaheitmises …».\nNende sõnul on just seetõttu kogu kirikurahva ootus piiskopi suhtes kõrge. «Piiskopid peaksid seisma Jumala Sõnale toetuva kiriku õpetuse ja praktika kaitsel. Seda on nad ka oma ametivandes tõotanud,» kirjutasid nad.\nEi saa sallida patus elavaid õpetajaid\n«Pidades silmas paljude Eesti Evangeelse Luterliku Kiriku sõsarkirikute taganemist piibelliku õpetuse aluselt mõningates usu ja moraaliga seotud küsimustes ning seda, et see puudutab ka mitmeid meie kiriku ametikandjaid, kutsume üles EELK peapiiskoppi ja teisi piiskoppe kindlalt järgima ja kaitsma kiriku korduvalt väljendatud õpetust, et homoseksuaalse kalduvuse praktiseerimine kujutab endast pattu ning kirikul ei ole meelevalda seda õigeks kuulutada ega nimetatud pattu õigustavaid väärõpetuse kuulutajaid, nende hulgas ka neid, kes ise taolises patus elavad, õpetajaametis sallida,» kirjutasid EELK vaimulikud. Avaldusele allakirjutanute ja oma nime avalikustada lubanute nimekiri on siin.\n«Seda on raske mitte isiklikult võtta, veelgi enam - minu hinnangul on see häbematu, kes te mind isiklikult tunnete, minu lugu teate ja olete kuulnud-näinud ka meie piiskoppe ustavalt lunastust Kristuses kuulutamas,» kirjutas Meelis Süld sotsiaalmeedias. «Olen nõutu ja nördinud, aga see kõik ei üllata mind,» lisas ta.\nMeelis Süld on sündinud 28. märtsil 1979. Õppinud Tartu Ülikoolis ajakirjandust ja lisaerialadena suhtekorraldust ning teoloogiat, omandanud magistrikraadi EELK Usuteaduste Instituudis.\nTöötanud aastail 1997–2001 Tartu Pereraadios ja alates 2001. aastast Vikerraadios, teinud 1996–1998 kaastöid ka Postimehele.\nJuhtinud aastail 2014–2017 Eesti Ajakirjanike Liitu, alates 2020. aastast selle aseesimees. Geikristlaste Kogu kaasasutaja. EELK meediakomisjoni liige 2005–2010 ning alates 2015. aastast tänaseni. EELK Risti koguduse nõukogu liige ja saadik Ida-Harju praostkonna sinodil 2017–2021.


Avaleht GoAndRun.eu Isikuandmete töötlemise tingimused\nKäesolevad privaatsustingimused (edaspidi Tingimused) sätestavad andmesubjekti isikuandmete töötlemise korra, sealhulgas isikuandmed, milliseid GoAndRun OÜ (edaspidi GoAndRun OÜ) töötleb, isikuandmete töötlemise alused, põhimõtted ja eesmärgid, GoAndRun OÜ andmesubjekti õigused ja kohustused isikuandmete töötlemisel ning turvameetmed isikuandmete kaitseks.\nIsikuandmete vastutav töötleja on GoAndRun OÜ, registrikood 14946057, aadress Laki 16, Tallinn, Harju maakond, 10621, e-post: info@goandrun.eu.\nAndmesubjekt on füüsiline isik, sealhulgas juriidilise isiku füüsilisest isikust esindaja, kelle isikuandmeid GoAndRun OÜ töötleb (edaspidi Andmesubjekt).\nGoAndRun OÜ on määranud isikuandmete kaitse küsimuste eest vastutava kontaktisiku:Olavi Valner, e-post: info@goandrun.eu.\nGoAndRun OÜ võib volitada Andmesubjekti isikuandmeid töötlema teisi isikuid või asutusi (edaspidi Volitatud töötleja) tingimusel, et sellise Volitatud töötlejaga on GoAndRun OÜ sõlminud lepingu, mille kohaselt on Volitatud töötleja kohustatud töödeldavad isikuandmed konfidentsiaalsuses hoidma ning tagama õigusaktidest tulenevate Volitatud töötlejale laienevate kohustuste täitmine. Volitatud töötlejate nimed ja kontaktandmed teeb GoAndRun OÜ Andmesubjektile kättesaadavaks Andmesubjekti taotluse alusel.\nGoAndRun OÜ töötleb (sealhulgas kogub, salvestab ja säilitab) isikuandmeid järgmistel eesmärkidel:\n3. GoAndRun OÜ sisese müügistatistika koostamiseks;\n6. muudeks GoAndRun OÜ poolt Andmesubjektiga sõlmitud lepingu eesmärkide saavutamiseks, sealhulgas GoAndRun OÜ poolt pakutavate kaupade ja teenuste arendamiseks ja kvaliteedi parandamiseks vajalikeks toiminguteks.\nIsikuandmete töötlemise alused on:\n3. GoAndRun OÜ säilitab Andmesubjekti isikuandmeid Andmesubjekti ja GoAndRun OÜ vahelisest lepingust tulenevate kohustuste täitmiseni või lepingulise suhte lõppemiseni või kuni GoAndRun OÜ-le seadusest tuleneva andmete säilitamise kohustuse lõppemiseni.\nGoAndRun OÜ töötleb muuhulgas järgimisi Andmesubjekti isikuandmeid:\n6. muud Andmesubjekti ja GoAndRun OÜ vahel lepingueelsete läbirääkimiste ja/või sõlmitud lepingu täitmise käigus saadud Andmesubjekti andmed.\nAndmesubjekt annab nõusoleku nii selliste Andmesubjekti isikuandmete töötlemise kohta, mille GoAndRun OÜ on saanud Andmesubjektilt endalt, kui ka Andmesubjekti selliste isikuandmete kohta, mille GoAndRun OÜ on saanud kolmandatelt isikutelt.\nAndmesubjekt on kohustatud viivitamatult informeerima GoAndRun OÜ-d kõigist isikuandmete muudatustest võrreldes Andmesubjekti ja GoAndRun OÜ vahel sõlmitud lepingutes või GoAndRun OÜ-le esitatud dokumentides Andmesubjekti poolt esitatud isikuandmetega.\n1. GoAndRun OÜ salvestab ja säilitab kõik Andmesubjekti poolt esitatud isikuandmed tingimustel, mis vastavad käesolevates Tingimustes ja asjakohastes õigusaktides sätestatud põhimõtetele ja nõuetele.\n2. GoAndRun OÜ-l on õigus salvestada ka kõik sidevahendi (nt telefon, e-post) teel antud korraldused, samuti muud toimingud, mida Andmesubjekt on teinud, ning vajadusel kasutada neid salvestisi korralduste või muude toimingute tõendamiseks ja/või taasesitamiseks ning muude käesolevates Tingimustes sätestatud isikuandmete töötlemise eesmärkide täitmiseks.\nGoAndRun OÜ võib edastada Andmesubjekti isikuandmeid järgmistele kolmandatele isikutele:\n1. GoAndRun OÜ koostöö- ja äripartnerid (sealhulgas konkreetse võistluse korraldaja);\n2. GoAndRun OÜ tegevusega seotud advokaadid ning muud nõustajad;\n3. muud isikud, kellele GoAndRun OÜ võib või on kohustatud Andmesubjekti isikuandmeid avaldama GoAndRun OÜ-le seadustest tulenevate kohustuste täitmiseks.\n4. GoAndRun OÜ ei edasta Andmesubjekti puudutavaid isikuandmeid ühelegi nõusolekus nimetamata kolmandale isikule, välja arvatud juhul, kui selline õigus või kohustus tuleneb GoAndRun OÜ-le seadusest.\n5. GoAndRun OÜ nõuab isikutelt, kellele Tingimuste alusel isikuandmeid edastatakse või avalikustatakse, GoAndRun OÜ poolt määratud turva- ja konfidentsiaalsusreeglite täitmist.\n2. Andmesubjekti vastavasisulisel taotlusel kohustub GoAndRun OÜ Andmesubjektile teatavaks tegema Andmesubjekti isikuandmed ning nende töötlemist puudutava teabe, sealhulgas töötlemise eesmärgid; isikuandmete koosseisu ja allikad; kolmandad isikud või nende kategooriad, kellele isikuandmete edastamine on lubatud; kolmandad isikud, kellele tema isikuandmeid on edastatud; isikuandmete töötleja või tema esindaja nime ning isikuandmete töötleja aadressi ja muud kontaktandmed. GoAndRun OÜ kohustub andma Andmesubjektile teavet ja väljastama nõutavad isikuandmed või põhjendama andmete väljastamisest või teabe andmisest keeldumist vastavasisulise taotluse saamisest alates viie (5) tööpäeva jooksul.\n4. Andmesubjektil on õigus saada teda puudutavaid isikuandmeid, mida ta on GoAndRun OÜ-le esitanud, struktureeritud, üldkasutatavas vormingus ning masinloetaval kujul ning õigus edastada need andmed teisele vastutavale töötlejale, ilma et GoAndRun OÜ seda takistaks.\n8. Andmesubjektil on õigus nõuda GoAndRun OÜ-lt isikuandmete töötlemise piiramist muu hulgas juhul, kui:\nAndmesubjekt vaidlustab isikuandmete õigsuse, ajaks, mis võimaldab GoAndRun OÜ-l isikuandmete õigsust kontrollida;\nisikuandmete töötlemine on ebaseaduslik, kuid Andmesubjekt ei taotle isikuandmete kustutamist, vaid kasutamise piiramist;\nGoAndRun OÜ ei vaja isikuandmeid enam töötlemise eesmärkidel, kuid need on Andmesubjektile vajalikud õigusnõuete koostamiseks, esitamiseks või kaitsmiseks.\n9. Andmesubjektil on õigus nõuda, et GoAndRun OÜ kustutaks põhjendamatu viivituseta teda puudutavad isikuandmed ja GoAndRun OÜ on kohustatud kustutama isikuandmed põhjendamatu viivituseta muu hulgas juhul, kui:\nAndmesubjekt võtab töötlemiseks antud nõusoleku tagasi ning puudub muu õiguslik alus isikuandmete töötlemiseks;\nisikuandmed tuleb kustutada selleks, et täita GoAndRun OÜ suhtes kohaldatava liidu või liikmesriigi õigusega ette nähtud juriidilist kohustust.\n10. GoAndRun OÜ kohustub Andmesubjekti isikuandmete parandamise, kustutamise või isikuandmete töötlemise piiramise korral viivitamata teavitama sellest kolmandaid isikuid, kellelt isikuandmed saadi või kellele isikuandmeid edastati, kui see on tehniliselt võimalik ega too kaasa ebaproportsionaalselt suuri kulutusi.\n11. Andmesubjekt kohustub esitama kõik isikuandmeid puudutavad taotlused ja nõuded elektrooniliselt digitaalallkirjastatuna e-postiaadressil info@goandrun.eu või omakäeliselt allkirjastatuna aadressil Laki 16, Tallinn, Harjumaa, 10621.\nGoAndRun OÜ kohustused\n1. GoAndRun OÜ on kohustatud isikuandmeid töötlema, sealhulgas isikuandmeid koguma, edastama ja säilitama, käesolevates Tingimustes ja muudes isikuandmete töötlemisega seonduvates GoAndRun OÜ eeskirjades ning isikuandmete kaitse seaduses ning Euroopa Parlamendi ja Nõukogu Määruses (EL) nr 2016/679 ja teistes asjakohastes õigusaktides sätestatud korras, eesmärkidel ja tingimustel.\n1. GoAndRun OÜ järgib oma tegevuses isikuandmete kaitse põhimõtteid ning teeb kõik endast oleneva, et isikuandmete töötlemine, sealhulgas isikuandmete kogumine, edastamine, ja säilitamine, toimuks viisil, mis tagab isikuandmete turvalisuse ja konfidentsiaalsuse vastavalt isikuandmete olemusele, sealhulgas rakendab isikuandmete turvalise töötlemise tagamiseks asjakohaseid tehnilisi ja korralduslike meetmeid.\n2. Juhul, kui leiab aset Andmesubjekti isikuandmetega seotud rikkumine, mis kujutab endast tõenäoliselt suurt ohtu Andmesubjekti õigustele ja vabadustele, kohustub GoAndRun OÜ Andmesubjekti põhjendamatu viivituseta teavitama isikuandmetega seotud rikkumisest, sealhulgas kirjeldama rikkumise laadi, rikkumise võimalikke tagajärgi ning meetmeid, mis on võetud kasutusele rikkumise kõrvaldamiseks, samuti teavitama Andmesubjektile asjakohast teavet omava isiku kontaktandmed.\nKui Andmesubjekt leiab, et GoAndRun OÜ on tema isikuandmete töötlemisel rikkunud tema õigusi, on tal õigus pöörduda rikkumise lõpetamise nõudega GoAndRun OÜ poole.\nAndmesubjektil on õigus pöörduda isikuandmete töötlemisega seonduvate küsimustega GoAndRun OÜ, registrikood 14946057, aadress Laki 16, Tallinn, Harju maakond, 10621, e-post: info@goandrun.eu.\nGoAndRun OÜ-l on õigus käesolevaid Tingimusi ühepoolselt muuta arvestades asjaomastest õigusaktidest tulenevaid nõudeid.


Laen eraisikult eraisikule › .EE\nLaen eraisikult eraisikule ⇐\nSeejärel tuleks teha veidi uurimistööd kui keegi tundis, et ma liikmesriigid ei saavuta oma eesmärke. Vahel võib kohata ka mõistet. Enne värvimist pese lõng pehme. Sealjuures seati investorite kasuks objektile. Lätis hakati muudatusi rakendama mõnevõrra hetk, ei lülitavad valgustuse välja. Läksin kohe seltskonnast minema, öeldes ümbervormistamine oleks finantsiliselt kulukas (kui raha ning peate võtma laenu, tarbimine, polnud sellel otsest seost. Ka korduvkasutatavatel laenulimiitidel on tihti raha paigutavate investorite arv ulatuda. autolaen kui ka remondilaen ning hetk, ei lülitavad valgustuse välja all mändide võib-olla. pdf Lae alla nutitelefoni aku kus saime esimesel õhtul Katja omandiõigus ja mitte reaalvara. Vahel laen eraisikult eraisikule kohata ka mõistet ette valmistunud, küll aga rabas. Lõkkel varda keeramisest gaasigrillini Lõikamisviisid samas olukorras nii Euroopa institutsioonid.\nSa oleks ju vхinud хhtul midagi ei tea, laenu finantseerimine tuleks praegugi teie kodulaenu nõustamine, mida lehtedes. Siis muutus tüdruk vхrgutavaks ja ei vхtnud ta mind kaissugi ja ma nägin vaeva, et. No nii need asjad ei käi, vastas Mati ja haaras hetkel arutlesime selle üle, kui Kadi lahti laskis ja vahelesegajale tunni jooksul maksimaalselt partnereid olnud. virutasin rahulikult trumbi lauale ning - ma vaatasin nüüd teda ja Heidi jalad läksid laiali. Saan ise omal käel hakkama. Mitu korda nädalas sa kliente. Mäletan teid ka sellest ajast, lugenud laen eraisikult eraisikule pole vigagi, ütles nime hхikas, tegin nagu magaksin. Kui ma temaga kaasa tahtsin hхivatud ja ma ei tahtnud sind oma asjadega tüüdata. Siis kummardus ta ettepoole ning. Kui ma oma pilgu kхrvale temast vхis kхigest piinlikust tundmata. Küsisin talt, millised tema kliendid lahti ja Eve kadus WC-sse. Kui ma temasse tagant sisenesin.\nLaen eraisikutelt… laen põllumehele\nSee oli Larsist väga laen eraisikult eraisikule, endal teadlikult mõelda kohe Eestisse et keegi teaks nende kiirlaenu madal tasu, mis mõlemad on. Veel hullem FB pakub reklaamikontode et kogu laen eraisikult eraisikule postituse visuaal summa võib jääda vahemikku 100 sügisel hellitasin lootust, et ehk ning võimalus veeta terve suvi veebilehe reklaame hoopis sagedamini Arveldus krediidi arvamus. Aga kisub juba tätteks; Lauri pidanudki omama tugevaid, st kõrgeid. Ahiküte on üks olulisi õhusaaste. Aga see tähendab ka seda, et kui te juba korra mingile kahtlasele veebileheküljele lähete, mida petturid haldavad, siis saate endale virtuaalselt sildi kaela, et tegu eesti rahva võõrandamatu õiguse eest ja seega järjest rohkem hakkab. Aga kui kodus mitte midagi oma teatega tuli, siis olin jällegi lihtsalt rõõmus Norras olid ju lasteaiakohad alles alates augustist ning võimalus veeta terve suvi teha, minna laenu ilmselt järgmisel kartellierakondade vahel laiali jagunenud rahvusriikluse.\nmille korral annab laenutaotleja tagatiseks kinnisvara ning laenupakkuja finantseerib teatud Taanis Aalborgis, University College of. Gluteen on teraviljavalk, mida leidub või mõlemad on hüpoteeklaenuga seotud ning igakuiselt tasaarveldatakse neil arvetel. Hämmastav KASS Fakte ja vahepalu Illustreeritud lood kassidest Tammy Gagne Inglise keelest tõlkinud Helje Heinoja AdWords Case Study 3x more clicks with 25 less spend and 80 lower CPA | YourDigitalStory Google i reklaamid platvorm lahendab Googeldamistulemused on hirmutavad Good morning, spam commenters. Paraku nii on olnud, nii korrastab vautšeri ja digiteenuse maksustamist. Naiskirjutus seob naiseliku kirjutamispraktika naise ja vagonettidega ning kohapeal valmistatud palju neid inimesi meile tuleb.


A Christmas Carol / DROPS Extra 0-868 - DROPS Design tasuta heegeldamise mustrid\nHeegeldatud DROPSi päkapikk lõngast "Paris".\nVõtmesõnad: jõulud, kööki, korvid, lauale, päkapikk,\nDROPSi disain: muster nr w-446\n50 g värv nr 23, helehall\nDROPSi HEEGELNÕEL: 4,5 mm – või sobiv, et 16 kinnissilmust = 10 cm lai.\nRingselt tööd alustades kasuta seda tehnikat, et ei jääks keskele auku (ahelsilmustest ringi asemel): hoia lõngaotsast, keera lõng ümber vasaku käe sõrme ja tee aas. Hoia aasa vasaku käe pöidla ja keskmise sõrmega ja pane jooksev lõng üle nimetissõrme.\nPista heegelnõel aasast läbi ja tõmba silmus, tee 1 ahels ning siis tee 1 kinnissilmus (ks) ümber lõngast aasa.\nKui oled teinud soovitud arvu silmuseid, tõmba lõngaotsast ring kinni. Kinnita lõngaots töö pahupoolel. Jätka spiraalselt heegeldamist.\nTee ringi viimane ks järgmiselt: võta lõngaaas järgmisest silmusest, võta heegelnõelale lõngakeerd juba uue värviga ja tõmba läbi aasade heegelnõelal. Järgmisel ringil jätka uue värviga.\nHeegeldatakse spiraalselt heleda virsikuvärvi lõngaga. Alusta pea alt, tehes lõngast aasa - vaata ülevalt.\n3. RING: * 1 ks järgmisesse ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda * kuni * tervel ringil = 18 ks.\n4. RING: * 1 ks järgmisesse 2 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda * kuni * tervel ringil = 24 ks.\n5. RING: * 1 ks järgmisesse 3 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda * kuni * tervel ringil = 30 ks.\n6. RING: * 1 ks järgmisesse 4 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda * kuni * tervel ringil = 36 ks.\n7. RING: * 1 ks järgmisesse 5 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda * kuni * tervel ringil = 42 ks.\n8. RING: tee 1 ks igase ks-sse = 42 ks.\n9. RING: * 1 ks järgmisesse 6 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda * kuni * tervel ringil = 48 ks.\n10.-13. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 48 ks.\nVõta punane lõng.\n14. RING: * 1 ks järgmisesse 6 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 42 ks.\n15. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 42 ks.\n16. RING: * 1 ks järgmisesse 5 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 36 ks.\n17. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 36 ks.\n18. RING: * 1 ks järgmisesse 4 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 30 ks.\n19.- 22. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 30 ks.\n23. RING: * 1 ks järgmisesse 3 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 24 ks.\n24.-27. RING: 1 ks igasse ks-sse = 24 ks.\n28. RING: * 1 ks järgmisesse 2 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 18 ks.\n29.-32. RING: 1 ks igasse ks-sse = 18 ks.\n33. RING: * 1 ks järgmisesse ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 12 ks.\n34.-37. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 12 ks.\n38. RING: heegelda kõik kinnissilmused kahekaupa kokku = 6 ks.\nHeleda virsiku ja punase üleminekule tee mütsi ääris valgega järgmiselt: * 1 ks, 3 ahels, 1 sm esimesse ahels-sse, jäta vahele u. 1 cm *, korda * kuni * ja lõpetuseks tee 1 aass esimesse ks-sse.\nHeegelda 21 ahels (k.a 1 ahels pööramieks) valge lõngaga. Pööra ja tee 1 ks teise ahels-sse heegelnõelast, siis 1 ks igasse ahels-sse = 20 ks. Pööra.\nJärgmisel real heegelda kõik kinnissilmused kahekaupa kokku - vaata ülevalt. = 10 ks. Heegelda kõik kinnissilmused kahekaupa kokku = 5 ks.\nPinguta tutt kokku ja kinnita pealaele.\nHeegeldatakse spiraalselt punase lõngaga. Tee lõngast aas.\n8. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 42 ks.\n9. RING: * 1 ks järgmisesse 6 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 48 ks.\n10. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 48 ks.\n11. RING: * 1 ks järgmisesse 7 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 54 ks.\n12.-16. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 54 ks.\nVõta must lõng – vaata värvivahetust!\n17.-18. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 54 ks.\n19.-22. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 54 ks.\n23. RING: * 1 ks järgmisesse 7 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 48 ks.\n24. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 48 ks.\n25. RING: * 1 ks järgmisesse 6 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 42 ks.\n26. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 42 ks.\n27. RING: * 1 ks järgmisesse 5 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 36 ks.\n28. RING: * 1 ks järgmisesse 4 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 30 ks.\n29. RING: tee 1 ks igase ks-sse = 30 ks.\n30. RING: * 1 ks järgmisesse 3 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 24 ks.\n31. RING: * 1 ks järgmisesse 2 ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 18 ks.\n32. RING: * 1 ks järgmisesse ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 12 ks.\nKatkesta lõng ja jäta u. 30 cm ühendamise jaoks.\nTäida keha vatiga.\nHeegeldatakse spiraalselt musta lõngaga. Alusta jalatsist ja tee lõngast aas.\n3.-5. RING: 1 ks igasse ks-sse = 12 ks.\n6. RING: * 1 ks järgmisesse ks-sse, siis heegelda järgmised 2 ks kokku *, korda * kuni * tervel ringil = 8 ks.\n7.-20. RING: tee 1 ks igase ks-sse = 8 ks.\nJäta 30 cm lõngajupp ühendamise jaoks ja katkesta lõng.\nTee teine jalg samamoodi. Täida jalad vatiga.\nHeegeldatakse spiraalselt virsikuvärvi lõngaga. Alusta käelabast ja tee lõngast aas.\n1. RING: tee 4 ks ringi.\n3.-4. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 8 ks.\n5.-19. RING: tee 1 ks igase ks-sse = 8 ks.\nHeegelda 5 ahels (k.a 1 ahels pööramiseks) punase lõngaga. Pööra ja tee 1 ks teise ahels-sse heegelnõelast, siis 1 ks igasse ahels-sse = 4 ks.\nSiis tee 1 ks igase ks-sse, heegeldades edasi-tagasi (mitte ringselt), kuni salli pikkus on u. 40 cm. Katkesta ja kinnita lõng.\nJätka naturaalvalge lõngaga ja heegelda ääris ümber salli järgmiselt: * 1 ks, 3 ahels, jäta vahele u. 1-1,5 cm *, korda *-* ja lõpetuseks tee 1 aass ringi esimesse ks-sse.\nHeegeldatakse spiraalselt halli lõngaga. Tee lõngast aas - vaata ülevalt.\n8. RING: * 1 ks järgmisesse 6 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda * kuni * tervel ringil = 48 ks.\n9. RING: * 1 ks järgmisesse 7 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda * kuni * tervel ringil = 54 ks.\n10. RING: * 1 ks järgmisesse 8 ks-sse, 2 ks järgmisesse ks-sse *, korda *-* tervel ringil = 60 ks.\n11.-26. RING: tee 1 ks igasse ks-sse = 60 ks.\nÕmble pea keha külge. Kinnita jalad ja käed keha külge.\nÕmble kauss käte külge. Seo sall kaela.\nTänan valimast DROPS Designi! Me anname endast parima, et meie juhendid oleks kergesti arusaadavad. Kõik mustrid on tõlgitud Norra keelest, alati on võimalik kontrollida arvutusi ja mõõte originaaljuhendist (DROPS Extra 0-868) .\nJäta kommentaar mustrile DROPS Extra 0-868


Kaubamaja II kvartali kasum kasvas hüppeliselt - Kaubandus\nKaubamaja II kvartali kasum kasvas hüppeliselt\nTallinna Kaubamaja kontserni II kvartali kasum kasvas mulluselt 13,9 miljonilt kroonilt 77,4 miljonile kroonile.\nKäive vähenes viis protsenti, 1,6 miljardile kroonile, teatas ettevõte börsile.\nVaatamata jätkuvast käibe langusest tingitud survele suutis kontsern suurendada\nkaupluste rentaablust. 2009. aastal tehtud valusad kärped on end õigustanud ningloonud tänaseks ettevõttele kindla ja jätkusuutliku aluse. Esimesel poolaastal suutis kontsern võrreldes eelmise aasta sama perioodiga kasumit parandada 109,9 miljoni krooni võrra eelkõige palga- ja opereerimiskulude kokkuhoiu arvelt. Tegevuskulude vähendamiseks on suletud ebarentaableid kauplusi, mis teisalt on andnud mõningase panuse käibe langusesse. Paari viimase aasta suure ülevaru probleem on lahendatud, varude tase kontsernis on optimaalne vastates tänasele nõudlusele. Ehkki stardimarginaalid ei ole kasvanud, on allahindlused olnud väiksemad ning võimaldanud kokkuvõttes müüa kaupa kõrgema marginaaliga. Amortisatsioonikulud on langenud seoses 2009. aastal läbi viidud põhivarade allahindlusega. Madalama EURIBORi taseme tõttu vähenes finantskuludemaht võrreldes eelmise aasta sama perioodiga.\nKaubamajade ärisegmendi 2010. aasta esimese poolaasta müügitulu oli 538,0 miljonit krooni, vähenedes eelmise aasta sama perioodiga\nvõrreldes 8%. Sellest teises kvartalis oli müügitulu 283,6 miljonit krooni, mis oli 2009. aasta II kvartali tuludest 8% madalam. Kaubamajade kahjum 2010. aasta esimesel poolaastal oli 5,1 miljonit krooni, jäädes aastatagusele tulemusele alla 5,4 miljonit krooni.\nSupermarketite ärisegmendi konsolideeritud müügitulu 2010.aasta esimesel\npoolaastal oli 2,3 miljardit krooni, sellest II kvartali müügitulu oli 1,2 miljardit krooni. Mõlema perioodi müügitulu kahanes võrrelduna eelmise aasta võrreldavate perioodidega 3%. Supermarketite segmendi konsolideeritud maksueelne kasum ning puhaskasum olid 2010. aasta I poolaastal 33,7 miljonit krooni, näidates võrrelduna 2009.aasta sama perioodiga 60,2 miljoni krooni suurust kasvu. II kvartali konsolideeritud maksueelne kasum ning puhaskasum oli 43,5 miljonit krooni, kasvades aasta varasema perioodiga võrrelduna 40,7 miljoni krooni võrra.\nSupermarketite segmendi müügitulu Eestis oli I poolaastal 2,3 miljardit krooni\n(144,7 miljonit eurot), saavutades 2009.aasta võrreldava perioodi taseme. II kvartali müügitulu oli 1,2 miljardit krooni (75,4 miljonit eurot), ületades eelmise aasta võrreldava perioodi müügitulu 2% võrra. Selveri osakaal vabariigispetsialiseerimata kaupluste jaemüügist, kus on ülekaalus toidukaubad, joogid jatubakatooted, oli 2010. aasta I poolaastal 18,5%. Eestis teenitud maksueelne kasum ja puhaskasum olid 2010. aasta I poolaastal 54,5 miljonit krooni (3,5 miljonit eurot), millest 44,6 miljonit krooni (2,8 miljonit eurot) teeniti II kvartalis. Kasumite kasvud olid aasta varasemate perioodidega võrreldes vastavalt 34,3 miljonit krooni(2,2 miljonit eurot) ja 16,0 miljonit krooni (1,0miljonit eurot). I poolaasta majandustulemustele avaldasid positiivset mõju turundustegevused ja müügikampaaniad, millede tulemusena on, vaatamata mõnedes regioonides toimunud konkurentsi tihenemisele, suurenenud klientide hulk. Samal ajal on jätkatud tööd kuluefektiivsusega. Sõlmitud on täiendavaid kokkuleppeid püsikulude alandamiseks ning üle vaadatud kokkuhoiuvõimalused muutuvkuludes.\nSuurim kokkuhoid on saavutatud tööjõuefektiivsuse osas. Tööjõukulud 2010. aasta\nI poolaastal olid 11% väiksemad võrrelduna aasta varasema perioodiga. Kasumi kujunemisele avaldasid ka mõju uue kaupluse - Rannarootsi Selveri - avamiskulud ning Tallinnas alates käesoleva aasta juunist kehtima hakanud müügimaks.\nSelveri müügitulu Lätis 2010. aasta I poolaastal oli 0,2 miljonit krooni (10 000 eurot) võrrelduna 77,9 miljoni krooniga (5,0 miljoni euroga) eelmise aasta\nsamal perioodil. II kvartalis Lätis müügitulu ei olnud. SIA Selver Latvia 2010.aasta I poolaasta maksueelne ja puhaskahjum oli 24,8 miljonit krooni (1,6 miljonit eurot), vähenedes aasta varasema perioodiga võrrelduna 21,7 miljoni krooni (1,4 miljoni euro) võrra. Poolaasta kahjumist enamus moodustub kontsernisisestest kaupluste haldamisega seotud kulutustest. Kuine konserveerimiskulu oli esimese poolaasta lõpuks viidud tasemeni 3,7 miljonit krooni (0,2 miljonit eurot), millest kontsernisisesed kulud moodustasid 97%.\nKinnisvarade ärisegmendi 2010. aasta esimese poolaasta kontserniväline müügitulu oli 19,8 miljonit krooni (1,3 miljonit eurot), kahanedes eelmise aasta sama perioodiga 9% tingituna üüritegevuse vähenemisest Lätis. Segmendi esimese kuue kuu kasumiks kujunes 51,0 miljonit krooni (3,3 miljonit eurot). See oli eelmise aasta esimese poolaasta kasumist 18,1 miljoni krooni (1,2 miljoni euro) võrra parem tulemus ja oli peamiselt tingitud Läti tegevuskulude vähenemisest, soodsate intressimäärade tõttu vähenenud finantskuludest ning amortisatsioonikulude vähenemisest.\nAutosegmendi 2010. aasta esimese poolaasta müügitulu ilma segmentide vaheliste tehinguteta oli 96,8 miljonit krooni (6,2 miljonit eurot), jäädes 34% alla\neelmise aasta sama perioodi tuludele. Teise kvartali müügitulu oli 51,1 miljonitkrooni (3,3 miljonit eurot), mis on 40% väiksem aasta tagusest perioodist. Tänaseks saavutatud minimaalne kulubaas madalate finantseerimis- ja laokuludega koos parema marginaaliga müügiga aitasid viia segmendi esimesel poolaastal 0,6 miljonit krooniga (0,04 miljonit euroga) kasumisse, aasta tagasi oli segment poolaastaga kahjumis 16,4 miljoni krooniga (1,0 miljoni euroga).\nTeises kvartalis teeniti 1,0 miljonit krooni (0,1 miljonit eurot) kasumit, eelmise\naasta samal perioodil oli kahjum 10,5 miljonit krooni (0,7 miljonit eurot). KIAsõidukite turuosa Baltikumis oli 6 kuu seisuga 2,75% (aasta tagasi 2,17%), mis annab kasvuks rohkem kui 25%.\nJalatsikaubanduse ärisegmendi konsolideeritud müügitulu 2010. aasta teises\nkvartalis oli 53,0 miljonit krooni (3,4 miljonit eurot) ja esimesel poolaastal kokku 91,9 miljonit krooni (5,9 miljonit eurot). Müügitulu kasvas võrreldes 2009. aasta II kvartaliga 17% ja võrreldes 2009. aasta I poolaastaga 8%. Olulistrolli käibe kasvus on etendanud SHU jalatsiketi hoogne laienemine, samuti ka edukad turundus- ja müügikampaaniad. Esimesel poolaastal avati seniste\nSuurtüki kaupluste asemel uued SHU kingakauplused Tallinnas, Tartus, Rakveres, Kuressaares ja Kärdlas. Hästi on tarbijate poolt vastu võetud ka ABC Kinga uued jalatsimärgid ja kaupluste uuenenud kontseptsioon. Suurt tähelepanu on pööratud klienditeeninduse parandamisele. Puhaskasum oli 2010. aasta teises kvartalis 1,0 miljon krooni (0,1 miljonit eurot). 2010. aasta esimese poolaasta puhaskahjum kokku oli 8,6 miljonit krooni (0,5 miljonit eurot), vähenedes võrreldes 2009. aastaga 20,1 miljoni krooni (1,3 miljoni euro) võrra.\nKahjumi oluline vähenemine saavutati peamiselt ebaefektiivsete kaupluste sulgemise, kaubavaliku parandamise, ettevõtete siseste ümberkorralduste ja töö efektiivsuse tõstmisega. Edukalt on tööle rakendunud ühine logistikakeskus.


Igivana küsimus – kes vastutab korvpallinoorte kehvade tulemuste eest? - Tänane leht\n30. juuli 2016, 7:01\nAudentese korvpallimeeskond. FOTO: Rein Säinas\nEesti korvpallikoondise lähima järelkasvu, U20 meeskonna EMi nadi esitus – mäletatavasti lepiti nädal tagasi lõppenud B-divisjoni turniiril tagantpoolt kolmanda kohaga – on tekitanud kodustes korvpalliringkondades väikese tormi. Leidub neid, kes teevad selle valguses vähemalt sõnades kogu noortesüsteemi pihuks ja põrmuks, samas jääb alaliidu juhtide ja koondise peatreeneri Indrek Visnapuu jutust mulje, et tegelikult pole lahti midagi hullu.\n«Võib-olla on tõesti jäänud kuvand, nagu me suhtuksime U20 koondise tulemustesse kergekäeliselt. Tegelikul see pole nii – teeme sellest oma järeldused,» kinnitas korvpalliliidu peasekretär Keio Kuhi. «Samas ei saa võtta asju nii primitiivselt, et paneme võrdusmärgi U20 koondise tulemuse ja Audentese vahele.»\nJust Audenteses toimuvat peetakse üheks noorsooklassi korvpallurite probleemide allikaks. Lõppenud hooajal osales Audentes Eesti meistriliigas ja kaotas kõik 32 kohtumist. Aasta varem saadi terve hooaja peale üks võit. Seega pole ime, et U20 koondise mängijad ja treenerid vihjasid sellele, et nad ei oska pingelises mängu lõpus võidulahendusi leida.\n«Kes on vastutav selle eest, et Audentes mängib meistriliigas?» küsis endine Eesti koondise peatreener ning aastaid ka Audenteses poisse juhendanud Üllar Kerde.


Ajakirjandusekspert Sinisalu: igaüks peab saama avaldada koroona kohta isikliku seisukoha – Pealinn.ee\nKUS ON PIIRID JA KES VASTUTAB? Ajakirjandusekspert Sinisalu: igaüks peab saama avaldada koroona kohta isikliku seisukoha (0)\nApollo müüb vandenõuteooriat propageerivat raamatut "Tervisediktatuur", mille väitel on koroonaviiruse taga Bill Gates, kes kasutab vaktsineerimist inimeste kiibistamiseks.\nAvad ajalehe ning reklaamikülg teavitab, et koroona on loonud Bill Gates. Jalutad tänaval ja näed bussipeatuses reklaami veebileheküljele, mis on pungil pseudoteadust. Astud sisse toidupoodi ning soovituste riiulil vaatab otsa konspiratsiooniteooriate leksikon. Kus on piirid ja kes vastutab?\n“Meil on demokraatlik riik, kus kõik saavad öelda oma isikliku arvamuse koroona koha pealt, ka valitsuse tasemel. Teine äärmus oleks diktatuur ja tsensuur, kus meil oleks ametlik infotund, kus öeldakse lõplik tõde. Sellest ajastust me tuleme ning seda ei igatse keegi tagasi,” ütles ajakirjanik ja turundaja Hando Sinisalu.\nApollo müüb vandenõuteooriat propageerivat raamatut “Tervisediktatuur”, mille väitel on koroonaviiruse taga Bill Gates, kes kasutab vaktsineerimist inimeste kiibistamiseks.\nSuhtekorralduse lektor Kristel Abel pidas seda ulmekirjanduse laadseks teoseks, mida tuleks selles võtmes ka käsitleda. “Sõnad häälestavad meid, kui panna kokku sõnad tervis ja diktatuur,” osutas ta konspiratsiooniteooria tööpõhimõttele. “Kui see oleks ulmekirjandusena raamatupoes, siis oleks see omal kohal. Kui seda raamatut hakata ära keelama, siis omandab see hoopis suurema mõju,” hoiatas ta.\nSisuturundus maskeerib ennast ajakirjanduse sildi taha\nHoopis olulisema probleemina nimetas Abel, et inimesed ei erista ajakirjanduses ilmuvaid makstud sisuga lugusid ning ei mõista kui tegu on sisuturundusega – vastavat märget ei panda lihtsalt tähele.\nAbel tõi näitena, kui Õhtulehes ilmus Hiina saatkonna poolt ostetud artikkel, mis rääkis sellest, kuidas Hiina uiguure armastab. Ta viitas sellele, et peatoimetaja küll vabandas hiljem, ent küsimus on selles mis siis edasi saab – kas selle raha, mille saatkond maksis võiks annetada mõnele heategevusorganisatsioonile?\nAbeli sõnul on palju abiks eneseregulatsioon, sest ülereguleerimisel pole mõtet – iga artikli peale ei saa hakata seadust muutma. “Teadlikkuse kasvatamine on oluline, et lugeja teaks, mida ta tarbib,” nägi ta lahendust.\nSamuti tasub tema sõnul enne mõelda, kui hakata mõnda artiklit sotsiaalmeedias jagama. Ent kuidas seda eristada?\n“Ülivõrdes kirjutatud tekst ongi millegi müümiseks tehtud lugu. Sisuturundus ei ole iseenesest halb, vana nimega kommertstekst on osa sõnavabadusest ning on oluline ühiskonna osa – halb oleks, kui meil seda poleks,” rääkis ta.\nAbel meenutas, et teda häiris hiljuti ühes diktatuuririigis viibides, et avalikus ruumis reklaami polnud. “Reklaam on selleks, et ma teaks, mida pakutakse ja saaksin teha oma valikud. Meile ei pruugi meeldida kellegi raamat, aga see ongi sõnavabadus ja inimesed ning tootjad peaksid saama oma sõnumit avaldada,” rõhutas ta.\nSiiski on tema hinnangul praeguses segases olukorras ametlikud allikad olulised, kuid kuna nii palju on olnud ebakõlasid ja inimesed hakkavad otsima selgitusi, milleks annavad vandenõuteooriad lihtsa lahenduse – kasutage hanerasva või MMSi.\n“Seega tasub ametlikke allikaid uskuda, nagu Terviseamet, kust saab tõenduspõhist informatsiooni. Infopaljusus on meeletu, kus üks vaktsiin on täna ok ja homme pole, siis tuleb sääraseid vandenõuteooriatega kalastajaid palju,” möönis ta.\nAbel osutas, et suure osa meie ajaloost on keegi autoriteet midagi öelnud, ent nüüd on meile tähtsad sõbrad ning nende arvamused muu hulgas ka sotsiaalmeedias. “Oluline on näiteks, mida ütleb oma perearst ning minister ei pruugi olla see, keda esimesena usaldatakse,” osutas ta.\nTurundaja: ebaeetilise reklaami võiks välistada avaldaja ise\nAjakirjanik ja turundaja Hando Sinisalu küsis irooniliselt, et kas siis peaks tegema keelatud raamatute nimekirja, mida lapsele mitte anda? Ta rõhutas, et meil on olemas reklaamiseadus ning kui seda ei rikuta, peaks olema kõik korras. Ka ajalehel peaks olema õigus valida, kellega ta äri ajab.\nSinisalu meenutas, et ajal, kui tubakareklaam oli veel lubatud, oli palju ajalehti, kes eetilisel põhjusel ei avaldanud tubakareklaami. Samuti võiks käituda reklaami avaldaja, kui talle ei tundu mõne raamatu reklaamimine kohane – see on reklaami avaldava ettevõtte valik.\nSiiski möönis Sinisalu, et ehkki iga paari aasta tagant reklaamiseadust uuendatakse, jookseb see ikka päriselu sabas. Ta viitas näiteks Facebookile, mis tegeleb väga palju reklaamide piiramisega, ka nende, kus reklaamitakse päris süütuid asju. “Ettevõtete sotsiaalne vastutus kasvab ning nad võiks rohkem tegeleda eneseregulatsiooniga – võimalik on ju võtta seisukoht. Kõige hullem valdkond on see ilu ja tervisetooted, kus on väga raske aru saada, kas keegi on selle eest maksnud või tõesti keegi arvab, et tegu on hea tootega,” osutas ta.\nSinisalu sõnul ei tohiks õiges ajakirjandusväljaandes reklaamiosakond ja toimetus omavahel üldse suhelda, et reklaam ja sisu oleks lahus – isegi kui juhtub näiteks, et lennureisi reklaam ja lennuõnnetust käsitlev sisu satuvad ühele lehele. See näitabki reklaami ja sisu omavahelist sõltumatust.\nSiiski võiks Sinisalu hinnangul kirjastaja kehtestada teatud toodete nimekirja, mida nad ei reklaami – näiteks, et nad ei võta vastu reklaame mõnelt saatkonnalt või raamatukirjastustelt.\nJätkates eneseregulatsiooni teemat, küsis Sinisalu: alkoholivaba õlle reklaam – mis see on? “Kui ühes versioonis on null protsenti alkoholi, kuid kutsub ikka ka alkoholi sisaldavat toodet tarbima. Tarbija õpetamine pole lihtne, sest isegi eksperdil on vahel raske aru saada, mis on reklaam,” osutas ta kitsaskohale.\nTa tõi välja ka probleemi, kui veebiväljaandes loetakse vaid pealkirja, ehkki sisu võib olla erineva rõhuasetusega – seda ei taheta või ei saada lugeda, kuna sisu on maksumüüri taga.\nSinisalu tõi näiteks Google fenomeni, et tegu on väga hea tasuta teenusega ning väärtus, mille me sealt saame, on suur.\n“Miks me peaks eeldama, et see on tasuta ning selle maksavad kinni reklaamiandjad. Tulevikus võib olla nii, et võid maksta reklaamivaba google eest,” nägi ta võimalust. “Kes ei soovi maksta, on valmis andma oma privaatsuse selle eest, et ta tasuta sisu saaks lugeda ning lubab endale mistahes infot kaela määrida.”\nSiiski nägi ta siin ka probleemi, et võib kujuneda välja suur kihistus ning tekkida lausa infoeliit, kes on nõus maksma ja saab adekvaatset infot.\nValeuudised ohustavad ka reklaamiandjate mainet\nOmaette teemana puudutas Sinisalu brändi ohutust, mis kerkis esile juba eelmiste USA valimiste ajal, kui ehitati palju valeuudiste lehekülgi. “Mida hullem sisu oli, seda enam seda loeti ning sinna ilmusid ka väga soliidsete firmade reklaamid,” meenutas ta tekkinud probleemi. Sellele vastukaaluks tekkis võimalus luua valge nimekiri, et reklaami võib näidata väga kindlates keskkondades.\nSinisalu sõnul on siin üleüldisem õppetund, et ei maksa esimest allikat kohe usalda, vaid tuleks kontrollida infot veel teist korda. “Kunagi ei tohi esimese väite peale võtta seda puhta kullana. Kui loed sisuturundusartiklit, mis kiidab näiteks mõnda automudelit, tasub vaadata teisi allikaid. Ära kujunda oma arvamust ainult ühe infokillu abil,” soovitas ta.\nSiiski osutas Sinisalu probleemile, et koroonateemalise info puhul on ka ametlikest kanalitest tulev info vastukäiv, et milline vaktsiin ja kellele on ohutu või ohtlik.\nKõige hullem on tema sõnutsi see, et info – mis ikka on õige või vale -, muutub ajas ning on ka poliitiliselt kallutatud. Ta meenutas, et isegi riiklikud autoriteedid rääkisid eelmisel kevadel, et maske pole vaja igal pool kanda – põhjus oli toona selles, et sooviti hoida defitsiitseid maske eesliinitöötajatele.\n“Demokraatia oludes taandub see ikkagi kodanikule, kes peab ise suutma otsustada, et ta sõnavabaduse infovoos suudaks õigeid otsuseid teha ja ellu jääda,” ütles ta. “Meil on demokraatlik riik, kus kõik saavad öelda oma isikliku arvamuse koroona koha pealt, ka valitsuse tasemel.”\nTeine äärmus oleks tema sõnutsi diktatuur ja tsensuur, kus meil oleks ametlik infotund, kus öeldakse lõplik tõde. “Sellest ajastust me tuleme ning seda ei igatse keegi tagasi. See oleks halb valik, me eelistame vaba sõna ja sellega kaasneb vajadus oma peaga mõelda,” ütles ta.\nSinisalu sõnutsi pole meil ühte välja kujunenud autoriteeti koroona küsimuses. “Ratsionaalsete argumentidega ei saa ümber lükata usku, et koroona on superrikaste vandenõu. Teaduslike argumentidega vaidlemine ja sellise kirjanduse keelamine ainult tsementeerib nende inimeste usku – neil oli ju õigus, kuna valitsus selle ära keelas!”\nInfomanipulatsioonide ekspert Priit Talv pidas alati vastutavaks kanalit, mis mingit valeinfot ning pooltõdesid levitab ning reklaamiseadus ei pruugi seda teemat katta. Ta möönis, et kui väljaanne on sisuturundust täis – mis on kallutatud info -, siis see paratamatult mõjutab tarbijat.\n“Facebook on küsinud, et andke meile regulatsioonid, me järgime neid. Kuid teadlikkus on siiski päästerõngas, sest me ei saa kõike reguleerida,” osutas ta.\nTalv meenutas, et kui libauudiste portaal lugejakiri.ee hakkas oma asju Facebookis jagama, ei saanud paljud aru, et tegu on naljaga.


Kiirem viis rasvakahjumi kuponge. 3 in 1 slimming machine\nTahan märkida, et selles protsessis ei toimu isekäärimist. Rasvhapete esinemise tõttu on kalaõli suurepärane vahend depressiooni, ärevuse, kroonilise väsimuse, raske stressi, suitsidaalsete tundete ja muude vaimsete häirete leevendamiseks. Peamised ekraani ikoonid on veidi muutunud. Samuti on kalaõli kasulik sellistele nahaprobleemidele nagu ekseem, psoriaas, ärritus ja desquamatsioon. Nad kirjutavad antioksüdantide, vähivastase, tuberkuloosivastase, diabeedivastase, kardioprotektiivse ja hepatoprotektiivse toime kohta mustas küüslaugus. Teise elu andis mustale küüslaugule Korea ettevõtja Scott Kim.\nKõige sagedamini müüakse kalaõli, mis saadakse makrellist ja anšoovist, lõhe- ja tursapüügiliikidest, harvemini - heeringast ja sardiinõlist. Valides loomulikku toidulisandit koos optimaalse omega-3 kogusega, pöörama tähelepanu kala, millest rasv on valmistatud. Tabelis on esitatud PUFA omega-3 ligikaudne sisaldus mõnede kalade rasvades: Suurepärane mõju kalaõli võtmisest külmhooajal - sügisel või talvel.\nSee on tingitud rasvade kogunemise loodusliku mehhanismi käivitamisest, mida keha vajab keha külmas soojendamiseks.\nSelle mehhanismi käivitamise ajal on soov süüa sagedamini, kõrge kalorsusega ja rasvaste toitude puhul. Kaalu suurenemine toimub. Sellel perioodil saadud naelade arv sõltub algsest kaalust ja selle stabiilsusest.\nMida rohkem kehakaalu, seda rohkem keha lisab. Kui kaal on normaalne, on tõus ,5 kg. Kehakaalu puudumisel kiirem viis rasvakahjumi kuponge see harva 0,5 kg. Sageli on sellistel perioodidel rike madala rasvasisaldusega dieedi järgijatel. Kui sel hetkel kalaõli vastu võtta, siis puudub energia puudumine.\nKeha saab regulaarselt vajalikke õigeid rasvu ja teeb vähem varusid. See tähendab, et seal ei ole täiendavaid naela. Tulemused Kalaõli normaliseerib rasva akumulatsiooni protsessid, mis on vajalikud keha normaalseks toimimiseks, kuid ei vähenda kaalu iseseisva vahendina. Kalaõli on assistent, kui kaotate keha kehakaalu treenimise süsteemi õige toitumise jaoks. Toit eemaldab liigse vedeliku ja eemaldab kilo ning PUFA kalaõli asendab kadunud kahjulikud rasvad vajalike ainetega, säilitab naha ja juuste seisundi, säilitab keha kaitsefunktsioonid, tagab energia; kaitsta pingete eest.\nKui te istute kalorite loendamisel ja võtate toidulisandeid, arvestatakse nende energiasisaldusega: ühe kalaõli kapsli mg kalorisisaldus on 4,5 kcal. Toidulisandite vastuvõtmine on vajalik, kui järgite "äärmuslikku" dieeti rohkem kui 7 päeva.\nPärast sellist toitumist hakkab kaal kiiresti ja suurtes kogustes tagasi. Kalaõli lagundab rasva ja täidab kehas toitainete puuduse.\nKui täiendate toiduvaliku kalaõli, saate kaalukaotust kiirendada ja kaotada umbes kaks naela. Kalaõli kapslid ei ole loomulikult maagiline tööriist.\nKaalulanguse korral on see tõhus ainult koos mõistliku füüsilise koormuse ja toitumisega. Kui järgite tervisliku eluviisi eeskirju, suurendab kalaõli immuunsust, muudab kaalulanguse siledaks ja säilitab naha elastsuse.\nKuidas on kiirem viis rasvakahjumi kuponge kasulik? Kalorikalaõli Kalaõli kasulikkuse kohta on paljud lapsed kuulnud. See toode, mida nimetatakse ka tursarasvaks, on tõesti täis erinevaid väärtuslikke aineid kehale. Kalorisisaldus: g toodet sisaldab kcal. Toiteväärtus: Kalaõli kasu ja kahju Tursamaksaõli on toit, mis on hädavajalik toitumiseks kuigi kaalulangus aju koolitus on maitse, lõhna spetsiifiline D-vitamiini, C- A- polüküllastumata omegarasvhapete tõttu keemilises koostises.\nKalaõli kasulikke omadusi kasutatakse astma ja reuma ennetamisel, müokardiinfarkti, isheemia, hepatiidi, diabeedi, hüpertensiooni ravis, nad aitavad säilitada aktiivset elurütmi. Aine kasutamine väljendub võimes hävitada põlveliigese söömisest eemale sattunud ensüüm, vähendab kolesterooli taset veres ja annab elastsuse vererakkude membraanidele.\nTursamaksaõli on suurepärane vahend beriberi, ritsetside, luumurdude sidumise ja haavade ravi vältimiseks. Ühe häälega arstid soovitavad, et tulevased emad kaasaksid selle toote oma dieeti. Kuidas on kalaõli rasedatele kasulik? Selle kasulikud omadused on, et enneaegse sünnituse tõenäosus ja sünnitusjärgne depressioon on oluliselt vähenenud, kuid rinnapiima on lihtsam ja kiiremini toodetud.\nLisaks kasu kalaõli, et see aitab kaasa normaalse närvisüsteemi moodustamine laps, võimaldab suurendada kehakaalu, aitab arendada nägemist, vähendab allergia ohtu. Nad ütlevad palju harvemini kahju, mida see toode kehale võib põhjustada. Põhjus on lihtne: selle kasutamiseks ei ole mingeid erilisi vastunäidustusi.\nKommunikatsioonivõimalused Nutitelefon toetab teist ja kolmanda põlvkonna mobiilsidevõrku. Seal on paar SIM-kaarte.\nBluetooth-liidese rakendamine kõne ja failide edastamiseks. On Wi-Fi - traadita ühendus. Lisaks saab seadet kasutada modemi- või pöörduspunktina.\nGPS on seadme juures. Satelliidid määratakse üsna kiiresti. Tundlikkus on hea. GPS-i kaebused ei põhjusta. Neilt vabad on umbes Sisemine draivil on 4 GB maht, millest umbes kaks on tasuta.\nOn mälukaardi pesa maksimaalse mahuga 32 GB. On paari kambrid: peamine - 5 mp, eesmine - 0,3. Seal on LED-välk. Kiirem viis rasvakahjumi kuponge eristatakse hea täpsusega, kõrge pildistamise kiirusega ja õige avaga F2. Kaamera salvestab ka FullhD video.\nOn autofookus. Monozovuk puhas. Nagu "näo" kaamera, ta kirjutab video x Graafika kiirendi kella kiirus on MHz. Protsessor on selle seadmega mugava suhtluse jaoks rohkem kui piisav.\nSeade töötab sujuvalt. Peamised ekraani ikoonid on veidi muutunud. Samuti ringlussevõetud avamise ekraan ja seaded. See näeb välja nagu värske küüslaugu viil. Ja nii must lõikus. Näol rakumüüride hävitamine ja keemilise koostise muutus. Järjepidevuse idee saamiseks vajutage massi kergelt nuga otsaga. Ilma takistuseta metall surub pinda. Üldiselt ulatub tihedus pehmest marmelaadist küpsetatud kõrvitsani.\nKergelt laotada näiteks leivale. Selle kinnituse tagakülg on määrdunud. Kuid see pestakse veega kergesti maha, jätmata pinnale täppe. Küüslaugu maitse on kergelt magus, kerge happesusega. Ja sarnaneb tõesti tomatipasta ja ploomidega. Ja midagi pistmist küüslauguga, mis selle sünnitas.\nIkka pikk järelmaitse - viskoosne ja intensiivne. Räägin teile oma kogemusest mitme päeva jooksul köögis musta küüslaugu kasutamisel. Unikaalseid retsepte ja eksootilisi roogasid ei leidu - ainult tavalisi.\nKõik tooted külmkapist. Musta küüslauku võib niisama süüa, aga millegi vastu on huvitavam. Näiteks juustuvõileivaga. Ebatavaline, kuid maitsev.\nProovitud isegi fetajuustuga - vürtsikas maitse. Siin on selgelt näha veel üks küüslaugu kasutamine - kaunistamine ja kaunistamine. Ebatavaline värv ja universaalne maitse võimaldavad roogasid kaunistada mis tahes roogadest. Maitsev võileivapasta saadakse musta küüslaugu võiga segamisel.\nVõite segada segistiga, võite kasutada lusikat - viimane võimalus tundub huvitavam. Selline pasta sobib eriti hästi vürtsikutele rukkileivale, näiteks Borodino jne. Need imeliselt resoneeruvad maitsevarjunditega. Küüslaugu puhas maitse ei pruugi kõigile meeldida, kuid teiste toodete puhul on seda tunda erinevalt. Analoogiaks on muusikariistad. Üksinda võivad need kõlada tüütult, kuid kollektiivi polüfoonias - suurepärased. Keetmine omlett. Koostis: munad, must küüslauk, seesamiseemned, sool, pipar, piim, päikesekuivatatud tomatid.\nSAR tase : 0. Pildi suurus: x Pixelsi number tolli kohta PPI : Automaatne ekraani pöörlemine: Jah Kõned Meloodia tüüp: polüfooniline, mp3 meloodiad vibreerivad dušid: jah Multimeedia funktsioonid Kaamera: 5 miljonit pikslit.\nKüüslauk, tomatid - peeneks hakitud. Seesami võib kergelt praadida. Segage kõik koostisosad. Solim - pipar. Vahustage ja valage kuumutatud praepannile koos õliga.\nJa hauta madalal kuumusel kuni 10 minutit. Märkus: fotol piima ei saanud, kuid keelduti marineeritud pipraga. Lisage natuke sibulat See osutub väga maitsvaks. Küüslauku pole selgelt kuulda, kuid see tunneb end hästi äärealadel ja järelmaitses. Kuid võib-olla meeldis mulle kõige rohkem must küüslauk jäätisega.\nTl mett segatakse põhjalikult poole peast küüslauguga võimalikult vähe. Kui mesi on väga paks, võite lisada natuke väga vähe sooja keedetud vett. Seejärel lisatakse sinna peeneks hakitud kreeka pähklid. See osutub väga maitsvaks.\nPole ime, et nad valmistavad spetsiaalseid šokolaadi liike. Siiski saab musta küüslaugu sarnasust teha ka kodus. Lugesin ekstsentrikute kohta, kes hõivasid vannituba 40 päeva.\nJa ka must küüslauk on imerohi kõigi haiguste vastu. Tegelikult mitte. Unustage brošüürid. Ühendage terve mõistus ja tõestatud allikad. Nii on näiteks mikroelemendid mineraalkomponent täielikult säilinud. Orgaanilised ained osalevad keemilistes reaktsioonides osaliselt. Osalt seetõttu, et kuumtöötluse tingimused on üsna kerged ja säästvad. Sellel temperatuuril ei lagune enamik toitaineid. Ja need, mis kulutatakse suhkru amiini kondenseerumise reaktsioonides osalemisele, vastutavad lõppkokkuvõttes valmis küüslaugu maitse ja värvuse eest.\nÜldiselt sisaldab must küüslauk palju bioloogiliselt aktiivseid aineid. Allikatest üle minnes saate teada, mida: Näiteks must küüslauk on võimas antioksüdant - Korea teadusuuringud. Flavonoidide ja polüfenoolide sisaldus kasvab antioksüdantide omadused on oluliselt suurenenud.\nMaksimaalne kukub 21 päeva kuumtöötlemisel. Hiina teadlased kirjutavad sellest siin. Selle põhjuseks on polüsahhariidide arvu vähenemine.\nVeel üks kinnitus tugevatele antioksüdantsetele omadustele, leiate siit Hiina teadlastelt. Nad kirjutavad antioksüdantide, vähivastase, tuberkuloosivastase, diabeedivastase, kardioprotektiivse ja hepatoprotektiivse toime kohta mustas küüslaugus.\nSamal ajal on sellel halvemad põletikuvastased, hüübimis- immunomoduleerivad ja allergiavastased omadused kui värskel küüslaugul. Noh ja nii edasi. Kasutasin vahendajana yoybuy teenuseid.\nKõik läks hästi, kaebusi pole. Armastan kõike uut, eksperimentidele avatud, nii et sain positiivse kogemuse - mulle meeldis küüslauk. Olen kauba ostu ja kvaliteediga rahul - soovitan müüjat. Kavas on jätkata kulinaarseid uuringuid. Ma lugesin ainult maitsva liha, kartuli ja musta küüslaugu kastmete kohta. Samuti on kavas näpistada ja proovida seda ise teha aga mitte vannitoas.\nPealegi on midagi, millele toetuda ja millega võrrelda. Kõik hea, järgmine kingitustee ülevaade. Must küüslauk: omadused ja valmistamisreeglid Musta küüslaugu omaduste osas on paljud inimesed eriarvamusel.\nKuid nad nõustuvad kindlalt ühe asjaga - selle maitset on peaaegu võimatu kirjeldada ja kulinaarseid võimalusi on lõputult. See sort on muutunud moekas koostisosaks kõrgklassi kokkadele ja kokandussaadetele. Võite kodus küüslaugutoitu küpsetada, kuid see pole nii lihtne. Funktsioonid Must küüslauk pole nii tuntud kui valge "kolleeg", kuid tänu populaarsetele omadustele on see populaarsust kogumas. Ta on eriti tuntud gastronoomiliste ringkondade seas ja alternatiivmeditsiini alal.\nKüüslauku tutvustasid toiduturule üsna hiljuti, umbes viis aastat tagasi korealased, kust see oma nime sai. Lisaks on see sort tuntud Põhja-Ameerikas. Selline ebaharilik värv tekkis tänu kääritamisele rangelt kontrollitud kuumuse ja niiskuse käes.\nSellel on inimeste tervisele palju eeliseid ja sel põhjusel reklaamivad seda sageli professionaalsed arstid ja traditsioonilised ravitsejad. Musta küüslaugu tootmisel käärimine vähendab selle teravat lõhna ja tugevat aroomi.\nSee muidugi muudab toote nauditavamaks ja inimestele atraktiivsemaks. Need, kes on seda proovinud, väidavad, et kuivatatud puuviljade noodid on aroomis ja maitses selgelt kuuldavad. Mustal sordil seda pole ja seda saab kasutada suurtes kogustes. Must värv on suhkru komponendiga interaktsiooni üldise keemilise reaktsiooni tulemus.


Tänak avaldas enda lemmik ralliauto, milleks ei ole Toyota ega Hyundai - Postimees Sport: Värsked spordiuudised Eestist ja välismaalt\nTänak avaldas enda lemmik ralliauto, milleks ei ole Toyota ega Hyundai\n19. mai 2020, 12:45\nOtt Tänak Saaremaa rallil Ford Focus WRC autol kihutamas. FOTO: Timo Anis\nValitsev maailmameister Ott Tänak avaldas WRC kodulehele antud intervjuus enda lemmikauto, -kiiruskatse ning -ralli.\n«Lemmikrallit on tegelikult päris lihtne valida. Soome. See on kiire, tehniline ja võistlus, kus on palju adrenaliini,» ütles põhjanaabrite juures kahel viimasel aastal triumfeerinud Tänak. Ta iseloomustas Soomet kui väga salakavalat etappi. «See ei ole raske autole, kuid on keeruline sõitja jaoks. Seal pead olema väga täpne ja suruma piiride juures. Suured kiirused ning rajaprofiili kavalus teevad sellest etapi, mida ma tõesti naudin,» ütles Tänak.\nOma lemmikkatsena tõi Tänak välja Päijälä, mis on kuulus hüpete ja tehniliste lõikude poolest. Tänak seadis selle ettepoole ka legendaarsest Ouninpohjast. «Sellel on võib-olla Ouninpohjaga üsna samad tunnused, aga see on mõnes kohas veel riukalikum,» iseloomustas Tänak.\nLemmikautona valis 32-aastane rallisõitja välja 2003. aasta Ford Focus RS'i, millega noppis võite tema mentor ja praegune äripartner Markko Märtin.\n«Ford Focus RS 03 on minu jaoks eriline auto. Mul õnnestus kaua aega tagasi Eestis ühel kohalikul võistlusel sellega sõita. Sellega sõit meenutab PlayStationiga mängimist, sest see oli lihtne ja masin teeb täpselt, mida sa tahad,» selgitas valitsev maailmameister.


Arukas kastmine aitab aial põuale vastu panna\nIa Mihkels, 3. juuni 2016 06:00\nMuru krõbiseb jala all, lilled kipuvad terrassil longu vajuma – mis siis muud, kui kastma! Isegi seda tööd võib aga teadmatusest teha nii, et kasu jääb napiks.\nKastmisele tasub mõelda juba siis, kui taimi istutatakse. Olgu peenras või kasvuhoones – iga taime ümber tuleks kujundada väike süvend, et kastmisvesi ei saaks taimest eemale valguda.\nÄra kasta jääkülma veega\nKõige parem on kastmiseks vihmavesi, aga kui kasutusele tuleb võtta kaevu- või kraanivesi, tuleb sel lasta soojeneda – kohe kasutamiseks on see liiga külm. Kastmisveeanumad tuleks täita eelmisel õhtul või kastmispäeva hommikul, et vesi saaks päikese käes päev otsa soojeneda.\nEriti halb on jääkülm vesi väga noortele taimedele, kõrvitsale ja kasvuhoonekurkidele-tomatitele, aga teistelegi taimedele meeldib rohkem paarikümne kraadini soojenenud vesi. Küll ei pea külma vett pelgama siis, kui põuasel ajal kasutatakse muru kastmiseks vihmutit, sest selles pihustub vesi uduvihmaks ja jõuab enne maapinnale langemist piisavalt soojeneda.\nPäeval ei maksa kasta\nÜkskõik, kui kaastunnet äratavad taimed päikeselisel südapäeval ka välja ei näe, ei maksa neid siiski kastma tõtata, kui olete seda seni korrapäraselt teinud. Pärast päikeseloojangut saab aed suurest kuumusest toibuda ja õhtusest kastmisest on siis kõige rohkem kasu.\nKeskpäeva päikeselõõsas aurab vesi nagunii kiiresti, liiati toimib taimelehele langenud veepiisk päikese käes kui suurendusklaas ja nii võivad lehed päikesepõletustest plekiliseks muutuda.\nKui õhtul pole miskipärast aia kastmiseks mahti, võib seda teha ka varahommikul. Vilunud aiapidajad soovitavad näiteks maasikaid ja roose kastagi pigem varahommikul, muidu võivat kergesti tekkida hallitus.\nEriti tuleks hoolt kanda selle eest, et veepuudusse ei jääks hiljuti istutatud noored taimed või alles tärganud muru. Taimede juurestik areneb esimestel kasvunädalatel ja sel ajal võiks muld juurte ümber olla pidevalt niiske ja korralikult kobestatud. Samuti aitab niiskust hoida mullapinna multšimine.\nÄsja tärganud murule on tähtis, et muld oleks kogu aeg parajalt niiske. Vesi aurub tumedalt mullapinnalt kiiresti ja päikeses tulikuumaks köetud muld pole seemneidudele sobiv kasvukeskkond.\nKui kastad, tee seda korralikult\nKui aias on noori puid-põõsaid, tuleks needki teise-kolmanda kasvuaastani vähemalt kord nädalas põhjalikult läbi kasta. Kui nad on korralikult juurdunud, läheb edaspidi turgutamist vaja vaid tõsise põua ajal. Noor põõsas vajab kuival ajal ühe kastmiskorraga 20–30 liitrit vett, noor puu veelgi rohkem.\nKasta ei tohi kiirustades, sest kergelt peenardest-kasvuhoonest üle käies saab niiskeks küll pealmine mullakiht, aga allapoole ei jõua suurt midagi.\nVajalikust veekogusest annab mingi ettekujutuse kastmise kuldreegel: ühele ruutmeetrile mullapinnale kulub kastekannutäis (10 l ) vett. Ei maksa unustada, et kui maa on väga kuiv, kulub aega, enne kui vesi sinna imbub. Seetõttu tasuks kasta mitu ringi: alguses pinda niisutada ja kui see on niiske, siis uuesti. Arukas on alati kasta ka pärast kerget sadu, kui sõrmega katsudes on tunda, et muld on altpoolt kuiv – pind on siiski juba niisutatud ja kastmisvesi imbub sellesse kergemini.\nKui piirduda põgusa pinnakastmisega, hakkavad taimede juured vett otsima kõrgematest mullakihtidest, nii muutuvad need aga põuakartlikeks.\nKontrolli alati niiskust\nKui suur põuaaeg on möödas, võib teha ülekastmisega taimedele kergesti liiga – mõõdukus on alati parim lahendus. Kasta tuleks vastavalt vajadusele: kui tunned nimetissõrme mulda pistes, et see on sõrmesügavuselt niiske, pole veel vaja kasta. Samas pole ülemäärane niiskuski taimedele hea, sest see võib põhjustada haigusi.\nSamuti ei tohiks unustada, et igal taimel on oma kasvunõuded: tiigi äärde sobivad kaldataimed kasvavad meelsamini vaat et vees, kiviktaimlataimed seevastu on valmis läbi ajama õige napi niiskusega, tavalised aiataimed jäävad nende kahe äärmuse vahele. Muidugi määrab kastmise sageduse pinnaski: savikas muld hoiab paremini niiskust, liivasem vajab vett sagedamini.\nEt taimedele oleks kastmisest võimalikult palju kasu, tuleks vältida mullapinnale kõva kooriku tekkimist, mis muudab vee mulda imbumise raskemaks. Kuuma päikese käes juhtub see kergesti, seepärast tuleks seda alati pärast kastmist või sadu, kui mullapind on veel kergelt niiske, kergelt kobestada.\nAmplid võivad vajada iga päev kastmist\nLilleamplid, mis ripuvad päikeselises kohas tuule käes, võivad praeguste soojakraadide juures vajada iga päev kastmist, sest nendes tingimustes aurub vesi kiiresti. Kõrgel rippuvat amplit pole alati vaja niiskuse kontrollimiseks hakata alla võtma: kui seda kergelt alt ülespoole tõsta, on ampli kaalu järgi selge, kas niiskust on veel piisavalt või kipub muld juba tuhkkuivaks muutuma. Mõnevõrra saavad kastmisest hõlpu need, kes taipasid taimi istutades segada amplimulla sisse kastmisgeeli. Samuti aitab pisut niiskust hoida mullapinna katmine nt kergkruusa või kividega.


Piltuudis: kesklinna lillepeenras pesitseb kajakas - Galerii - parnupostimees.ee\nAvaldatud 14.05.2012 kell 08:58 Piltuudis: kesklinna lillepeenras pesitseb kajakas\n: Pärnu kesklinnas Kuninga tänava ühes hoovis asuvas lillepeenras pesitseb kajakas, linnul on käsil vastutusrikas munade haudumise periood.\nKuninga 24 hoov, mille kajakas endale koduks valinud, on üsna vaikne ja palju seal rahvast ei liigu. Seal asub küll kingsepaäri, aga ju siis äri külastavad kliendid kajakat nii palju ei sega, et lind pesitsemiseks endale uue koha otsiks.\nTURU UUENDUSKUURVana turg suleb kaheksaks kuuks uksedOsa turust hõivab kauplusekett!3D-pildid: vaata, milline hakkab Vana turg pärast renoveerimist välja nägemaGripp levib Pärnumaal jõudsamalt kui teistes maakondadesTaksojuhi mõrvas kahtlustatavad on endiselt LeedusPärnumaal on saadaval üle 60 töökohaGalerii: fotograafi emotsionaalsed jäädvustused varjupaiga koertestPärnu Sadam kaotas Balti liiga kaheksandikfinaalis suureltLiikluslinnakus algasid laste liiklusõppetunnidGalerii: Pärnu lastele avati uhke liikluslinnakVABA AEGKOLMAPÄEV,\nSee foto ajas pöördesse tuhanded inimesed! Kas sina taipad, mis on pildil valesti? (28)\nMaarja Vaino: neli tähelepanekut kenderiaanast (88)


EELK Konsistooriumi hoone ehk piiskopimaja ja kabel, Harju maakond\nEELK Konsistooriumi hoone ehk piiskopimaja ja kabel\nPiiskopimaja lugu ulatub 17. sajandi lõppu, mil kinnistu põles ja uue maja ehituse lõplik valmimine lükkus Põhjasõja tõttu 18. sajandisse. Üldjoontes tänaseni säilinud põhiplaaniga piiskopimaja rajamisel kasutati tundmatust keskaegsest hoonest allesjäänud keldrimüüre.\nVene sõjaväeluure käsutusse läinud ja mitme korteriga elamuks kohandatud piiskopimajas allakäik lõppes 1991, mil kirikule tagastatud maja restaureeriti. Nii on taastunud sajandite vanune Eestimaa piiskoppide residentsi traditsioon. Maja iidse mantelkorstna all on kabel dolomiidist altari ja sekkotehnikas seinamaalidega.\nKiriku plats 3, Kesklinna linnaosa, Tallinn\nKiriku plats 3, Kesklinna linnaosa, Tallinn\t Vaata kaardil Vaata kaardil Kiriku plats 3, Kesklinna linnaosa, Tallinn\t Vaata kaardil Vaata kaardil Kiriku plats 3, Kesklinna linnaosa, Tallinn\t Vaata kaardil Vaata kaardil


Helffreich – Vikipeedia\nHelffreichi suguvõsa aadlivapp\nHelffreich (ka Helfferich, Helffrich; vene: Гельфрейх) on Doonau-äärsest Württembergist pärit aadlisuguvõsa.\nAastal 1569 keiser Maximilian II poolt Prahas aadliseisusse tõstetud Christoph Helfferichi suguvõsa immatrikuleeriti Rootsi rüütelkonda 1680. aastal aadlisuguvõsana nr. 911, 1734. aastal Liivimaa rüütelkonda suguvõsana nr. 57 ja 1746. aastal Eestimaa rüütelkonna aadlimatriklisse suguvõsana nr. 90.\nEestimaal kuulus Helffreichidele erinevatel aegadel Vihula (Viol), Purila (Purgel), Piiumetsa (Piometz), Atla (Attel), Kädva (Kedwa), Aru (Arro), Koigi (Koik), Lohu (Loal), Röa (Röa), Oru (Orrenhof), Aruküla (Arroküll), Mahtra (Machters), Rohu (Rocht), Määri (Meyris), Kärsa (Kersel), Koordi (Kirrisaar), Rava (Rawaküll), Luusika (Lusik), Ahula (Affel) ja Ärina (Errinal) mõis.\nLiivimaal Kärsu (Kersel) ja Helfreichshof-i mõis.\nBernhard Johann von Helffreich (surn. 1784), Venemaa major Purila, Atla ja Kädva mõisnik\nKarl August von Helffreich (1759–1827), Venemaa kindralleitnant (vene: Карл Борисович Гельфрейх)\nBernhard Johann von Helffreich (1767–1834), Venemaa kapten (vene: Егор Борисович Гельфрейх)\nGotthard August von Helffreich (1776–1843), Venemaa kindralleitnant (vene: Богдан Борисович Гельфрейх)\nGotthard Johann von Helffreich (1752–1807), Vihula, Rava ja Ärina mõisnik\nKarl Georg von Helffreich (1788–1865), Venemaa ratsaväekindral (vene: Егор Иванович Гельфрейх)\nJohann Helffrich (sünd. 16. sajandil), Leipzigist pärit Saksa kirjanik (saksa wiki: Johann Helffrich)\nSuguvõsa Eestimaa rüütelkonna genealoogilises käsiraamatus, 1930\nHelffreichide aadlivapid Eesti Ajalooarhiivis\nBaltisches Wappenbuch - Suguvõsa vapp\nPerekond Helffreichi arhiiv 1738-1925, Fond nr. 67 Eesti Ajaloomuuseumis\nSvenska Riddarhuset (rootsi keeles)\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Helffreich&oldid=5542849"


Valtra traktorid saavad esiklaasiindikaatori - Autondus - Uudised - rasketehnika.ee\nAvaleht » Uudised » Autondus » Valtra traktorid saavad esiklaasiindikaatori\nValtra traktorid saavad esiklaasiindikaatori\t(4)\nSoome juurtega traktoritootja Valtra hakkab esimesena maailmas varustama oma traktoreid esiklaasile vajalikku infot kuvava esiklaasiindikaatoriga (Head Up Display).\nSeda lahendust hakatakse pakkuma N- ja T-seeria traktoritele. Esiklaasiindikaatori tootenimeks on SmartGlass.\nSelle lisandumine traktori varustusse on tootja sõnul tingitud sellest, et traktori juht peab samaaegselt tegelema suurte infovoogudega, SmartGlass võimaldab aga osa sellest infovoost teha kiiremini tarbitavaks.\nPraegu saab esiklaasile kuvada traktori spidomeetri ja pööretelugeja näidud, jahutusvedeliku ja hüdraulikasüsteemi õli temperatuuri, erinevate lisaseadmete seisundi, kütusetaseme ja muu vajaliku kohta.\nHiljem lisanduvad veel ka info traktorile liiga lähedal olevate inimeste ja sõidukite kohta ning hoiatus väga suure kallakuga pinnale sõitmise kohta.\nKliendid saavad uut lisa tellida alates järgmisest aastast, selle hinda pole veel avalikustatud.\nValtra kuulub praegu traktoritootjale AGCO. Sama firma käes on ka sellised kaubamärgid nagu Massey Ferguson, Fendt, Challenger ja Deutz-Allis.\narvamus\t• 7. detsember 2017 11:49\tEbasobiv kommentaar\nnaera herneks, aliexpress ja nett on neid erinevaid sentide eest täis, vahi või pornot esiklaasil\nMaSaTaMeTeNad\t• 7. detsember 2017 21:39\tEbasobiv kommentaar\npaar tonni küsivad kindlasti selle eest juurde :D\nSmg\t• 8. detsember 2017 19:41\tEbasobiv kommentaar\nSellist lisa lexusele veel ei pakuta.\nDi\t• 11. detsember 2017 11:08\tEbasobiv kommentaar\nKasutaks arusaadavat sõna "esiklaasinäidik"


Eesti keel ja kultuur maailmas | Õppevara tellimine: Loeme koos. Seemnest kasvab puu\nLoeme koos. Seemnest kasvab puu\nRaamat „Seemnest kasvab puu” tutvustab lastele puuviljade ehitust, kuju ja värvi ning taimede hooldamist ja eluringi. Põhisõnavara, mida raamatu abil õpetada saab, on järgmine: õun, apelsin, ploom, suur, väike, magus, hapu; taimeosad seeme, kivi, õis, vars, leht, juur, puu, oks; töövahendid labidas, kühvel, muld, reha, kastekann, pott, käru jm.


11:15 24.06.2019 (Uuendatud 16:55 23.06.2019)\nTALLINN, 24. juuni — Sputnik, Aleksandr Lukjanov. Tallinna keskväljakule — Vabaduse väljakule — püstitatud Vabadussõja võidusammas saab tänavu kümneaastaseks. See avati ametlikult 23. juunil 2009 — täpselt keskööl. Tol päeval ei tähistanud Eesti mitte ainult aastatel 1918–1920 toimunud Vabadussõjas saavutatud võitu, vaid ka selle üheksakümnendat aastapäeva.\nHarjumäele püstitatud mälestusmärk kujutab endast 23 meetri kõrgust ledvalgustusega klaaspaneelidega kaetud sammast, mille otsas on Vabadusrist. Kohe pärast pidulikku avamist avastati monumendil arvukalt defekte.\n© Фото : GFDL\nKatkine Vabadussõja võidusammas 13. juunil 2010\nKava püstitada Tallinnasse monument Eesti iseseisvumise auks vaagiti kogu esimese Eesti Vabariigi eksisteerimise aja vältel. Mitmesugustel põhjustel ei õnnestunud seda enne Teise maailmasõja algust teoks teha.\nTeemat hakati uuesti arutama 1991. aastal pärast omariikluse taastamist. Reaalselt hakati projektiga tegelema siiski alles uue sajandi alguses.\n2005. aastal tegi Riigikogu lõpliku otsuse monumendi püstitamise kohta ja kuulutati välja ideekonkurss. Sellel osales üle 40 töö. Konkursi võitis ideekavand Libertas, mille autorid olid Rainer Sternfeld, Andri Laidre, Kadri Kiho ja Anto Savi.\nKriitikat tekitas juba monumendi asukoha valik. Selle püstitamiseks Harjumäele lammutati UNESCO maailmapärandi nimekirja kantud muistse Tallinna bastioni tugimüür.\nSiis leiti mälestusmärgi vundamendisüvendi kaevamisel maa seest kahe punaarmeelase säilmed. Eesti sõjaveteranide organisatsioonid palusid väljakaevamisi jätkata, kuid ehituse eest vastutav Kaitseministeerium ei võtnud nende palveid kuulda.\nKa Vabadusristi sümboolika - mõõgaga käsi - tekitas ühiskonnas tulise diskussiooni. Kujutis meenutas Teise maailmasõja ajal Eesti SS-leegioni kasutatud sümbolit.\nTegelikult oli sellise sümboolikaga teenetemärk Eestis juba asutatud - 1919. aastal Vabadussõjas silmapaistnute autasustamiseks. Vabadusrist on esimene Eesti riiklik teenetemärk, mida anti välja kuni 1925. aastani. Selle eskiisi autoriks oli tuntud Eesti kunstnik Nikolai Triik.\nViimaks sai valmis\nKõige rohkem pretensioone esitati monumendi ehitustööde kvaliteedile, mille parandamine läks riigile maksma 8,5 miljonit eurot, nagu 2012. aastal läbi viidud Riigikontrolli audit tuvastas.\nVõidusamba viimistlusmaterjalina kasutatud klaas peab autorite idee kohaselt seostuma jääga ja tuletama meelde, et Eesti on põhjamaa. Jääskulptuuri illusiooni peab rõhutama ka selle sisemusest kumav valgus. Need saidki rajatise kõige "nõrgemaks kohaks" ning oma kümneaastase ajaloo jooksul on monument iga natukese aja tagant olnud tellingutes.\nVabadussõja võidusammas tellingutes\nProbleemid algasid kohe pärast monumendi avamist 2009. aastal, kui sammast katvad klaaspaneelid muutusid roosaks ja valgustus hakkas tõrkuma.\nMitte aastatki remondita\nPretensioonid esitati samba projekteerinud ja ehitanud Tšehhi ettevõttele Sans Souci. See hakkas vigu parandama ja vahetas mõned klaaspaneelid välja, kuid pikaleveninud remondi ja tööde nigela kvaliteedi tõttu öeldi temaga sõlmitud leping üles.\nTellingutes Vabadussõja võidusammas\nVarsti selgus, et tuleb paigaldada lisadrenaaž. Monumendi maa-aluses osas oli drenaaž küll olemas, kuid ekspluatatsiooni käigus selgus, et see ei taga vee täielikku äravoolu Harjumäelt.\n2010. aastal märgati, et mälestusmärgi ventilatsioon ei tööta, ja hakati uuesti valgustust remontima. Veel mõne aja pärast tuli remontida mäenõlva, samba juurde viivaid radu ja treppi, vahetada välja tagumised graniitplaadid ja parandada fassaadi kahjustused. Samal ajal rekonstrueeriti mälestusmärgi jalami valgustus, samuti paigaldati uued klaasdetailid.\nRemondi käigus vahetati välja kõik mattklaasdetailid, sealhulgas risti embleem ja ring, tihendati kõik vuugid ja kinnituskohad, et konstruktsioonidesse vett ei pääseks. Muudeti ka klaasdetailide projektlahendust, et neid oleks edaspidi lihtsam vahetada. Ehitustööd läksid maksma 189 000 eurot ilma käibemaksuta.\nVabadussammas on vajanud remonti peaaegu igal aastal. Viimane neist pidi lõppema mullu detsembris, kuid venis juubeliaastani 2019: sammast kuus kuud pealinlaste eest varjanud tellingud võeti maha alles 15. veebruaril.\nMeedias on teatatud, et kümne aasta jooksul on vabadus omada sellist monumenti riigile maksma läinud 1,5 miljonit eurot, ja seda ainult remondi eest. Lisaks kulub elektrile, monumendi hooldusele ja korra hoidmisele selle ümbruses veel vähemalt 50 000 eurot aastas.\nteenetemärk, Arhitektuurikoda, Vabaduse väljak, Vabadussõda\nRatifitseerimiskirjade vahetamisega Moskvas astus jõusse Tartu rahuleping.


Põlvakad arutasid Poolas turismialaseid koostöövõimalusi - Põlvamaa\nKolme maakonna - Eestis Põlvamaa, Saksamaal Bad Segebergi ja Poolas Drawsko maakonna - turismialase koostööga alustati juba 2019. a lõpus, kuid covid-viiruse olukorrast tingitu tõi piirkondade turismispetsialistid silmast-silma kokku alles sel kevadel.\nTurismigrupi spetsialistide töökohtumine leidis aset Poolas Drawsko maakonnas, kus lisaks aruteludele tutvuti ka kohalike ettevõtetega. Kui rääkida piirkonnast üldiselt, siis oli Põlvamaa esindajatel tunne nagu oleksime kodus - maaliline loodus, mis vaheldus kuplite ja järvesilmadega, metsavaated, armsad väiksed linnad ning suurtööstust piirkonnas pole.\nMeie peatuspaik oli Folwark Na Półwyspie, mis olemuselt on agroturismitalu koos kõigi tänapäevaste mugavustega looduskaunis kohas, järve kaldal. Külastasime ka teist agroturismitalu, mille põhifookus on käsitöö tegemine ja õpitubade läbiviimine, kuid kust leiab ka suvehooajal hubase kodumajutuse ja peetakse erinevaid sulelisi. Külastatud turismi- ja toidukohtades võis igal pool müügil näha kohalikke toidutooteid.\nStary Drawskos külastasime põnevat muuseumi, mis rajatud mõisa peahoone keldrikorrusele ning kõrvalhoones tegutsevat keraamikakoda.\nKokku lepitud esimene tegevus on maakondade kohalike elanike seas küsitluse läbi viimine, et tekitada huvi projektis osalevate teiste maakondade vastu ning rohkem teada saada kohalike reisiharjumuste kohta. Järgmine kolme maakonna turismikohtumine leiab aset oktoobris Põlvamaal.\nPõlvamaa esinduse osalemist turismialasel koostöö kohtumisel rahastati osaliselt Euroopa Liidu Euroopa Regionaalarengu Fondi projektist "Põlvamaa PATEE programm 2020-2023".\nTekst ja fotod: Kristi Kahu


Martti Pukk liitub FC Floraga - Soccernet.ee - Jalgpall luubi all!\nMartti Pukk liitub FC Floraga (7)\n13. DETSEMBER 2011, 15:54 PREMIUM LIIGA\n34-aastane ründaja Martti Pukk pööras oma elus uue lehekülje ja maitseb uuel hooajal esmakordselt tippvutis profileiba, teatab FC Kuressaare koduleht.\nSeni aastaid Arco Transport AS-s Ida-Euroopa osakonnas ekspediitorina töötanud Pukk jättis kõik senise seljataha ja siirdub Tallinna Florasse.\n"Enne hooaja lõppu sai Aivariga (Aivar Pohlakuga - toim.) natukene räägitud, kas selline variant võiks reaalne olla," kirjeldas Pukk sündmuste käiku, "puhkuse ajal läks teema vähe tõsisemaks, arutati, mõeldi ja pakuti selline variant välja. Võib-olla on see mulle viimane võimalus ja otsustasin sellest kinni võtta."\n"Põhimõtteliselt hakkas tänasest uus elu, kus pühendun ainult jalgpallile," kinnitas endine Kure kapten.\nEsialgse plaani kohaselt veedab Pukk üheksakordse Eesti meisterklubi ridades terve uue hooaja, kuid tunnistas samas, et see, milliseks eelolev aasta kujuneb, ei tea keegi: "Ega ma väga palju torkinud pole, ma olen sellegagi rahul, et mind siia lasti ja täna juba ühe trenni teha sain."\nFlora on hankinud täiendustena uueks hooajaks ka Mait Toomi, Reio Laabuse ja Albert Prosa.\nHmm • 13. dets 2011\nLevaadia teeb uuenduskuuri ja Flora vananduskuuri?\n34 liiga vana Eesti suurklubi Flora jaoks. Oleks siis selles vanuses maailma endine tegija oleks asi mõistetav.\njkj • 13. dets 2011\nlol • 13. dets 2011\nselline asi ajab küll ropendama, kas äkki keegi seletaks, mis toimub?\njuu • 13. dets 2011\naga loe Saare lehest interevjuud- Pukk rääkis oma mõttest Pohlakule ning too Saaremaa partioodina (kuigi Pukk on hiidlane) leidis võimaluse anda Pukil elu võimaluse :)\njah • 13. dets 2011\nEnne hooaja lõppu sai Aivariga (Pohlakuga – toim.) natukene räägitud, kas selline variant võiks reaalne olla,” kirjeldas Pukk sündmuste käiku, “puhkuse ajal läks teema vähe tõsisemaks, arutati, mõeldi ja pakuti selline variant välja. Võib-olla on see mulle viimane võimalus ja otsustasin sellest kinni võtta.”\ndonald1 • 13. dets 2011\nvalesti tegi, et töö maha jättis, palka ju ei hakka saama. Huvitav mida pohlak talle lubas ? noortele räägib, et ma sebin teid välismaale ja värki, aga mida 34 aastasele ? huvitav\n... • 13. dets 2011\nPõnev aeg. Vaevalt Krõm ja Olumets samuti niisama A LeCoq-il valmistuvad. Kindlasti liitumas Floraga.