PHP .ee foorum (php-programmeerimine & sql) | Sooviks kodulehele rss!\nSooviks kodulehele rss!\nPostitaja: rss 2010-01-28 06:59:09\nSooviks kodulehele rss uudiseid.\nPakkumise samm tõuseb sada krooni, kuni leidub tegija.\nJäta mail, kui oled hinnaga nõus.\nTänane pakkumine 500EEK.\nRE: Sooviks kodulehele rss!\nPostitaja: Sofia 2010-01-28 09:28:45\nKirjutage mulle softa.ans@hot.ee Minu tutvustuse leiate minu kodulehelt http://www.hot.ee/softan\nHinnad on mul taskukohased\nPostitaja: Swender.. 2010-01-28 10:50:09\nMina hakkan asja üle mõtlema , siis kui hind on u 900kroonu. 2 päevaga teen ära. aivar373@hot.ee\nPostitaja: asd 2010-01-28 11:59:45\nMis mootoril koduleht töötab?\nVõi kellegi custom made asi.\nPalju erinevaid kohti kuhu uudiseid sisestate on? artikleid vms\nPostitaja: rss 2010-01-28 14:17:40\nVõi kellegi custom made asi. Palju erinevaid kohti kuhu uudiseid sisestate on? artikleid vms\nMis mootoril või kütusel ei oska üelda, aga hot sarnased uudised sobiksid meile. http://uudised.live.hot.ee/aggregator/v/8\nPostitaja: rss 2010-01-29 10:12:26\nTänane pakkumine 600EEK.\nPostitaja: Vanaprogeja 2010-01-29 10:29:27\nNo pole hullu. Ootame nii umbes kuu aega ära, siis on tasu selline, mille eest võiks liigutama hakata.\nMuidugi mõni nälginud PeeHaaPee nikerdaja teeb asja valmis ka paki makarionide eest. :-)\nPostitaja: swennu 2010-01-29 14:48:33\nMina tahaks majoneesi ka makaroni peale , mudu ei lähe kurust alla ja üks hea hapu kurk kõrvale , mm näm näm , aga arvestuste kohaselt saab 900 krooni eest terve kuu aega süia ja mitte ainult makaroone , ega selle rrrssiga üle 2 päeva lähe , raskel ajal käib makaroon ka , ega kõigil seda makaroonigi laual enam pole just kui euro abi pole saanud . Kuna mul endal vajalikud koodid olemas siis pole nagu ültse probleem ajaviiteks nikerdada . Vaadake et te keegi alla üheksa soti ei kukku pakkuma , ma teen ise selle ära mul ühes kohas rrrsss jooksb , mis viga ümber tõsta kuhugile\nPostitaja: Ich 2010-01-29 17:37:34\nNo kui ta mingit lihtsat RSSi külge tahab pookida (juhul kui on lihtne), siis on lollus mitu tuhat küsida ju.\nPostitaja: Ich 2010-01-29 17:40:49\nOot, oot OP, sa mõtled teiste saitide RSS parserit mitte oma uudistele RSS väljastust? Suht pointless sel juhul, inimesed kasutavad Google Readerit või raualähedasemat programmi (naljakas, kuidas tavalist programmi tuleb juba "raualähedaseks" kutsuda, though).\nPostitaja: janks 2010-01-29 18:16:32\nTõenäoliselt ongi vaja mõne meediakanali uudised kodulehele tõmmata. hot ee uudised on näidiseks ja link hoti on ju ka olemas siin.\nPostitaja: rss 2010-01-29 18:24:26\nOot, oot OP, sa mõtled teiste saitide RSS parserit mitte oma uudistele RSS väljastust?\nJah! Mitte omi uudiseid väljastada. W3 ka sobiks, aga sooviks lihtsat süsteemi. Pealkiri ja all paar rida teksti. Kuupäev ja suunamis link. Postimees, SL, E24, Äripäev ja veel mõned. Hiljem võib täiustada.\nPostitaja: ak 2010-01-29 18:36:35\nPostitaja: rtfm 2010-01-29 19:15:32\nPostitaja: asd 2010-01-29 19:41:49\nno kurat siis kirjuta nii et et aru saab ...\nPostitaja: rss 2010-01-30 08:13:31\nVaatame ka kõik eelnevad pakkumised üle.\nTänane pakkumine 700EEK.\nPostitaja: swunder.. 2010-01-30 13:57:20\nEi hakka keegi siin minu pakkumist alla lööma :) 700 eek eest saab ju ainult makaroone . kuigi u 120 pakki . 120 paki makaroonidega saab ära elada 1 aasta kui kilone pakk 3 päevaks . Laupäev pühapäev paastupäevad.\n1 pakk makaroone.\n5 liitsrit vett.\nMaitse järgi pipart ja kaneeli.\nTalvel on muidugi raekem aga suvel saab põllupealt igast nänni korjata lisaks ja makaroni supp saab üpris maitsev. Sügisel seeni ja marju . Ja kes julgeb mulle vastu väita et 700 kr ei ela aastat ära . kurjaa .\nPostitaja: Kaak 2010-01-30 15:18:56\n120 paki makaroonidega saab ära elada 1 aasta kui kilone pakk 3 päevaks . Laupäev pühapäev paastupäevad.\nMine sa mees ka oma jutuga. 300g makarone päevas. Sellise menüü peal elades ei jaksa omal kusekõvakski ajada, mõtestatud koodikirjutamisest rääkimatta. :-)\nPostitaja: Kaak swender... 2010-01-30 19:53:46\nNo vaata kaak , üks neegri ahv istus 15 päeva söömata joomata ahiitil rusude al ja ikka elab.\nÄra unusta et sa oled ennast 20 aastat täis õginud ja sinu oma kehakaalust jätkub sulle 2 kuuks , on vaja ainult vett juua. 300 g elab inimene vägagi ära sest minimaalne toitainete vajadus inimesel on 100 grammi kui niigi .\nTuleb lihtsalt harjuda vähese toiduga , 1 nädal on raske , pärast seda läheb kergemaks. Tühi kõht teeb närviliseks aga kõigega võib harjuda , olen proovinud , toimib . Tähtis on saada vetamiinid ja mineraal ained , natuke rasva jne . Söö puukoort näiteks nagu kitsed metsas talvel . saab hakkama küll ära põe , kui ma su ketti panen siis ei jäägi sul miid üle kui hakkama saada , aga kui sa kibekähku siin pakkumist ei te siis sa ei saa isegi neid 300 t krammi makaroone , ja sured nälga\nPostitaja: rss 2010-01-31 07:50:43\nKa tänane pakkumine 700EEK\nPostitaja: Vanaprogeja 2010-01-31 09:35:17\nTubli. Kui nii edasi läheb, siis paari nädala pärast tasub juba sind tõsisemalt võtta.\nPostitaja: rss 2010-01-31 09:49:27\nHind jääb mõneks ajaks 700EEK kuna keegi lubas assja uurida. Emaile võib ikka siia jätta, sest asi pole veel päris kindel. Kui nelja päeva pärast valmis pole, eks siis kergitame ka hinda uuesti.\nPostitaja: zeratul 2010-01-31 12:08:00\nEnne, kui siin väga leili nende uudiste peale lähed, võta teadmiseks, et Elion on vastavate uudiste tootjatega lepingu sõlminud (tõenäoliselt tasulise), et tohiks üldse nende uudiseid oma lehel näidata.\nPostitaja: swender... 2010-01-31 13:46:12\nSul võib isegi õigus olla, kuid kes kellele maksab , tõenäoliselt uudiste portaalid elionile , Rss ongi selle jaoks et tõmmata oma lehele kasutajaid. Aga paistab et nüüd ma olen jäänud makaroonideta wäää. Kas it meestel on juba nii nälg et swennu eest makaronid ka ära süiakseeee !\nPostitaja: Huviline 2010-01-31 14:17:15\nJäta parem oma kontakt siia, olen huviline.


Ekspert: kiire kasv muudab majanduse struktuuri - Ärileht\nEkspert: kiire kasv muudab majanduse struktuuri\nÜhiskond ja majanduselu on viimase pooleteise aasta jooksul näidanud hämmastavat kohanemisvõimet, mistõttu on peamine stsenaarium tugeva ja laiapõhjalise majanduskasvu jätkumine. Kiire kasv muudab aga majanduse struktuuri.\nMaailmamajandusel on hoog sees\nKuigi koroonakriisi puhkemisest on möödunud juba poolteist aastat, ei ole majandusalaste ennustuste tegemine muutunud kuigipalju lihtsamaks. Hea on see, et senised prognoosid on järjepanu osutunud liialt konservatiivseks ja tegelikult on majanduse taastumine toimunud oluliselt kiiremini, kui alguses kardetud. Teisalt pole viirus vaatamata elanikkonna aina suuremale vaktsineeritusele kuhugi kadunud ja kellelgi pole täna täit kindlust ütlemaks, kas ja milliseid piiranguid peavad riigid järgnevate kuude vältel taas kasutusele võtma. Sellegipoolest on ühiskond ja majanduselu näidanud viimase pooleteise aasta jooksul hämmastavat kohanemisvõimet, mistõttu on peamine stsenaarium tugeva ja laiapõhjalise majanduskasvu jätkumine. Eesti jaoks kõige olulisema majanduspiirkonna, Euroala, kasv küündib sel aastal seetõttu 4,6%ni. Pea sama kiireks osutub majanduskasv ka järgmisel aastal, kui Euroala sisemajanduse kogutoodang suureneb 4,3% võrra.\nEesti majanduskasvu veab tarbimispidu\nSEB majandusprognoos ilmub täna samaaegselt värske statistikaga Eesti sisemajanduse kogutoodangu kohta selle aasta teises kvartalis. Üle ootuste kiire majanduskasv teises kvartalis tähendab, et tänavu suureneb Eesti SKT ilmselt rohkemgi, kui prognoositud 6,6%. Kui teise kvartali suure kasvunumbri taga oli ennekõike mullune madal võrdlusbaas, siis aasta viimastel kuudel saab majanduskasvu peamiseks veduriks olema eratarbimine. Pensionireformist innustatud tarbimispidu jätkub ka järgmisel aastal, kus majapidamiste julge kulutamine toob endaga kaasa 4,5% suuruse majanduskasvu. Majanduse kasvutempo rahuneb 2023. aastal, kui aeglustub nii tarbimine kui erasektori investeeringute kasv.\nMajanduses on muutuste tuuli\nKiire majanduskasvuga jätkub majanduse struktuurimuutus. Märgilise sündmusena jõudis 2020. aastal programmeerimise ja teiste IT-teenuste osatähtsus sisemajanduse kogutoodangus võrdväärsele tasemele transpordi- ja ehitussektoriga. Sektori kiire kasv jätkub ka edaspidi, mis loob majandusele täiendavat lisandväärtust ja kõrgepalgalisi ametikohtasid. Samal ajal on oma tegevust Eestis koomale tõmbamas ettevõtted ja sektorid, kus lisandväärtus töötaja kohta on madal ja kus rahvusvaheline konkurents ei võimalda seda hindade tõstmise teel ka suurendada.\nKriisieelsed mured on tööturul tagasi\nKoroonakriisi eelset majandust iseloomustanud tööjõunappus ja kiire palgakasv on pärast üürikest hingetõmbe aega taas tööturul tagasi. Varasemast veelgi suurema surve alla on seejuures sattumas teenindussektor, kus nõudlusele annab hoogu majapidamiste hüppeliselt suurenev tarbimine. Tihe konkurents töötajate pärast suurendab survet palkade kasvuks, mis sunnib ettevõtteid otsima lahendusi tööjõumahukuse vähendamiseks. See on ka üks põhjustest, miks vaatamata väga kiirele majanduskasvule ei jõua töötuse määr veel ka järgmisel aastal kriisieelsele tasemele. Prognoosiperioodi lõpus 2023. aastal peaks töötuse määr piirduma siiski vaid 5%ga, samas kui keskmine brutopalk küündib juba üle 1700 euro.


Avaleht → Uudised, Uuringud ja analüüsid → Vabaühendused, kas teie kodulehed vajavad uuenduskuuri?\nVabaühendused, kas teie kodulehed vajavad uuenduskuuri?\nKuidas koostada oma veebilehtedel tekste, kasutada pilte või kuidas ühte head ja sihtrühmale kõige kasulikumat kodulehekülge teha ja hallata?\nEt ühingutele selles valdkonnas abiks olla ja parimad vahendid ja teadmised kvaliteetsete kodulehtede tegemiseks kätte anda, aidata lehed ära sisustada ja rääkida ka selle edaspidisest haldamisest, on KÜSK 2016. aasta sügisesse planeerimas üht ägedat ja praktilist veebidisaini häkatloni.\nVeebidisaini häkatlon toimub ühel nädalavahetusel, reede õhtust pühapäeva õhtuni ning seal:\nSaad oma ala asjatundjate juhendusel ülevaate veebidisaini põhimõtetest ning sellest, kuidas oma ühingut digitaalselt paremini nähtavaks teha;\nEhitad valmis päris uue veebi;\nTutvud teiste vabaühingutega professionaalses, kuid vabas ja meeleolukas õhkkonnas.\nÜritus on tasuline ja saab olema sama kallis, kui keskmine teatri pilet, kuid kindlasti oma hinda väärt ja sisu kohta soodne. Osalemiseks ei ole vaja varasemaid kogemusi veebidisainis, ainult sülearvuti on tarvis kaasa võtta.\nKuigi üritus on planeeritud alles sügisesse, kuulame me praegu maad ja teeme ettevalmistusi. Kui tunned, et Sinu ühing vajab uut veebilehte ning kui sooviksid sügise alguses häkatlonil osaleda, anna meile sellest teada vastates ühele lühikesele küsimustikule. Selle abil saame kohale kutsuda õiged eksperdid vastavalt ühingute vajadustele ja planeerida kogu korraldust, sealhulgas ürituse toimumiskohta.\nRohkem infot leiad küsimustiku lingist.\nKüsimuste korral kirjuta kysk@kysk.ee


Kasvatame kodus loorberit üllaseks - Orhideed June - Kastmine kollane mudane mustand\nArengu käigus tõmbab juurestik mullast välja kõik toitained. Kas taim torkab? Pool liiva on soovitav lisada.\nIgat tüüpi pügamine on vajalik, et kroon ei pakseneks. See säästab omatehtud lubi paljude probleemide, sealhulgas haiguste ja kahjurite eest. Kaunilt vormitud krooniga lubi kannab paremaid vilju ja rõõmustab selle omanikke mitte ainult lõhnavate tohutute pungadega, vaid ka erkroheliste puuviljadega kogu aasta vältel.\nAlloleval pildil on skeem, kuidas potilinki kodus erinevatel eluetappidel kärpida. Ülekanne Iga toataimede armastaja teab hästi, et pikka aega on võimatu puu ühes potis kasvatada. Pealegi võib kodus lubi kasvada kuni aastaseks. Kuni 5—6-aastaste noorte taimede siirdamine peaks toimuma igal aastal enne lubja aktiivse ärkamise algust.\nSee on talve lõpp - kevade algus. Koduseid vanemaid pärnaid pole vaja igal aastal ümber istutada. Töösignaal on drenaažiavade kaudu kasvanud juured. Taim pannakse ülekandemeetodil suurde potti ja mulla pealmine kiht asendatakse. Nagu seemnete või pistikute paljundamisel, võetakse siirdamiseks toitemuld. See võib olla valmis tsitrusviljavalem või selline, mille saate ise valmistada.\nSellisel juhul peaks segu koosnema võrdsetes osades mätast, lehtmullast, huumusest ja liivast.\nKuidas lubja kodus hoolitseda: kivist kasvamine, lõikamine - Majapidamistöö -\nCymbidium Wanda Dendrobiumid võivad kasvada nii jahedates kui ka kõrge õhutemperatuuriga ruumides, kuid wanda, cattleya ja phalaenopsis kasvavad paremini ainult kõrgetel temperatuuridel.\nLoorberi kärpimine ja selle võra kujundamine Loorberilehtede haigused kodus Kinnipidamise tingimused Suvel võib taime hoida toatemperatuuril ° C.\nKuidas korralikult orhidee eest kodus hoolitseda - Roosid\nNagu aru saate, võetakse kõik samades proportsioonides ja segatakse.\nPinnase koostamisel peate pöörama tähelepanu järgmistele omadustele: lõtvus; niiskuse ja õhu läbilaskvus. Suvel on eelistatav orhideesid kasta kastmise teel - mõneks minutiks sukeldatakse orhideepott potti veega, nii et see täidab poti täielikult.\nPärast seda võetakse pott välja ja lastakse poole tunni jooksul liigsest veest tühjeneda. Talvel jootakse orhideesid ainult siis, kui on märgata, et pseudobulbid on kergelt kortsus. Nad teevad seda seetõttu, et talvel on orhidee pärast õitsemist puhkeperioodil.\nOluline punkt - eri tüüpi orhideed vajavad pisut erinevaid kasvutingimusi. Neil on ühist see, et orhideesid on parem kasta hommikul, nii et veel oleks aega kuivada. Veelgi olulisem on, et ärge piserdage orhideesid, kui nad pärast seda on otsese päikesevalguse käes. Ärge jootke ega pritsige taimi, kui ruum on külm. Pilves päevades on parem ka jootmisest ja pritsimisest hoiduda. Orhidee siirdamine Et taimet veelkord vigastada ei tohiks, tuleks orhidee siirdamine teha ainult hädaolukorras.\nSeda arvestatakse siis, kui juured on poti täielikult täitnud ja hakkavad väljapoole punnima. Fakt on see, et juured kasvavad tugevalt koore, hakkide ja poti külge, mille ümberistutamisel on juured tõsiselt vigastatud, ja see viib asjaolu, et taime siirdamine võtab pärast ümberistutamist kauem aega. Orhidee siirdamine kodus kulgeb harva ilma raskusteta.\nKuidas kodus orhideesid siirdada Siirdada saab kas substraadi täieliku asendamisega mitte parima võimalusega või selle ülemise osa asendamisega - niiöelda värskendamisega või orhidee viimisega uude potti ja mulla lisamisega kooma servadele.\nKõige hullem on vigastada orhidee juuri, mis on uinuval perioodil. Orhideede muld Põhimik nr 1. Epifüütilised orhideed kasvavad hästi järgmises substraadis: männikoores, sphagnum-sammal, peene süsi 5: 2: 1. Sellele substraadile tuleb regulaarselt lisada väetisi, kuid nende koostisse ei tohiks lisada kaltsiumi.\nSubstraat number 2. Seda substraati ei saa praktiliselt toita. See koosneb turbast, peeneks hakitud sõnajalgade juurtest, kuivadest lehtedest, männikoorest ja söest vahekorras 3: 3: 2: 1: 1. On vaja tagada, et substraat ei kookiks ega takistaks liigse vee eraldumist, sest see on kahjulik orhideede ja pseudobulpide juurtele. Kuidas istutada orhidee potti? Enne orhidee panemist potti ja aluspinna valamist peate potti põhja valama veerandi kõrgusele peene killustiku või peene tellise.\nLaurel üllas - Puud\nDrenaažina ei ole soovitatav kasutada paisutatud savi. Kui drenaaž on juba põhjas, siis langetatakse taim potti ja juurte vahelised tühimikud täidetakse substraadiga kenasti, kuid mitte kokku surutud.\nKui orhidee pole pärast istutamist stabiilne, on parem kinnitada see varda või traadiga. Orhideed on võimalik joota 5 päeva jooksul - selle aja jooksul paranevad juurtele siirdamise ajal tekkinud haavad. Jah, peate istutama nii, et pseudobullid oleksid substraadi pinnal. Video - orhidee siirdamine: Orhideepotid Orhideede kasvatamiseks kodus on kõige parem plastist läbipaistvad potid, s.\nPoti külgedel ja põhjas peaksid olema väikesed augud. Enne istutamist tuleks potte töödelda fungitsiidi või alkoholilahusega, et tappa eelmistest taimedest järelejäänud baktereid ja seeni. Orhidee istutamine suurde potti pole soovitatav, sest see võib õitsemist märkimisväärselt edasi lükata - kasvavad lehed, mitte vars. Kastmine kollane mudane mustand toitmine Kui sageli tuleks orhideesid sööta? Kasvuperioodil tasub orhideesid väetada iga päeva tagant.\nÄrge söödake orhideesid liiga rikkalikult, kuna see vähendab nende immuunsust ja põhjustab ka liigsete soolade kogunemist pinnasesse.\nVäetisi on kõige parem kasutada lahjendatud kontsentratsioonis, nagu tootja on näidanud. Loodame, et meie näpunäited aitavad teil kodus orhideesid kasvatada. Kui palju orhidee õitseb - hoolduseeskirjad Taimede üks keerulisemaid perioode on õitsemine. Sel ajal vajavad nad erilist hoolt ja tähelepanu. Orhideed pole erand. Neid peetakse väga tujukas lilledeks. Tasub välja mõelda, kui palju orhidee kodus õitseb. Millal ja kuidas orhidee õitseb Erinevate sortide orhideede õitsemine toimub erineval viisil.\nErinev pole mitte ainult välimus, vaid ka õitsemise periood kestus. Sõltuvalt liigist hakkavad orhideed õitsema 1,5—3-aastaselt. Kui taime vanust ostmise ajal ei teatata, piisab võrsete arvu arvestamisest. Vanuse määramiseks piisab võrsest. Varane õitsemine pole kõige soodsam märk. Põhjus lihtne - taim on alles noor.\nPärast siirdamist pole orhidee õitsemist oodata. On oht, et pärast esimest õitsemist see ei taastu ega sure. Õitsevad valged orhideed Kui orhidee õitseb, ilmuvad kõigepealt kärje lähedal olevad pungad.\nCallas: istutamine ja hooldamine avamaal - Köögiviljad - June\nAinult ühe päeva jooksul saavad pungad täielikult avaneda. Mõne päeva pärast hakkavad lilled aktiivselt kasvama, pärast mida ilmub küps lill. Lille värv ja kuju võivad olenevalt taime tüübist erineda.\nIlusad lilled, meeldivad aroomid, pikk õitsemine - nendel põhjustel meeldivad orhideed paljudele. Õitsemise periood Õigete tingimuste ja korraliku taimehoolduse korral õitseb lill ja on pilkupüüdev mitu kuud. Otsese päikesevalguse käes hakkavad lehed närbuma, kuivama ja murenema.\nSeetõttu on kõige parem istutada kallaaliate kõrvale puid või põõsaid, mis pärast lõunat annavad lilledele säästva varju. Avamaal peaks muld olema happeline või kergelt happeline. Lisaks on aed-kalla liiliate hooldamise ja istutamise ajal vaja tagada hea kuivenduskiht, kuna niiskuse seiskumine juurestikus on taimele kahjulik.\nPinnase optimaalne koostis on: liiv, maa, lehtede huumus ja turvas, mida võetakse võrdsetes osades. Istutamine kevadel Samuti peaksite pöörama erilist tähelepanu asjaolule, et kalla liiliate hooldamisel ja kasvatamisel aias on oma omadused.\nNäiteks kevadel istutatakse need taimed mai alguses. Esiteks tuleb seemikuid hoida 30 minutit mangaanilahuses, seejärel uurida hoolikalt istutusmaterjali ja vajadusel lõigata lagunenud kohad tervete kudede jaoks. Haavad tuleb määrida hiilgava rohelisega. Kohapeal tuleks mullale anda kompleksseid mineraalväetisi kiirusega 35 g 1 ruutmeetri mulla kohta. Pärast seda kaevatakse sait üles. Mugulad kastetakse eelnevalt ettevalmistatud aukudesse kuni 10 cm sügavusele.\nMugulate vahekaugus peaks olema üksteisest umbes 30 cm. Pärast seda tuleb sibulaid tilgutada ja istutuskohta põhjalikult kasta. Nagu varem mainitud, on aedkallilladel kalduvus mitte tekkida enne, kui moodustub maa-alune osa. Ei ole vaja meeleheidet teha, kui ühe kuu jooksul ei ilmne võrseid. Esimesel kahel nädalal pole ka taimi vaja joota, neid kultuure on vaja ainult ühte kastmist, mis viidi läbi pärast istutamist.\nTänavakalla juurest lahkumine ja istutamine tähendab ka selle protseduuri ettevalmistamist. Selleks tuleb märtsi lõpus istutada mugulad väikestesse mahutitesse 3 cm sügavusele spetsiaalsesse seemikutele mõeldud substraati.\nSelleks võite kasutada ka mulda, mis on eelnevalt kaltsineeritud 40 minutit ahjus. Istutusmaterjali jootakse korda nädalas ja 7 päeva enne avatud maa istutamist peate taimede karastamiseks lühikese aja jooksul akna avama. Kalla liiliad on vaja siirdada avatud pinnasesse koos mullakamakaga. Mis puudutab sügisel istutamist, siis seda protseduuri praegu ei tehta. Välihoolduse tunnused Kalla liiliate kasvatamine õues on väga lihtne. Selleks, et kultuur hästi kasvaks, on vaja ainult õigeaegselt niisutada ja seejärel mulda kobestada.\nKalla liiliad kastetakse mõõdukalt, kuid regulaarselt ning veekogus suureneb ainult kuival ja kuumal suvel. Pärast seda protseduuri tuleb taime lähedal asuv maa kergelt lahti lasta. Kui kastmine kollane mudane mustand ajal viidi mulda kompleksväetisi, pole edasist riietamist vaja. Aga kui ala substraat ei ole piisavalt happeline, tuleb see valada veega, pärast viinamarjade muddy uriini on hapustatud äädika või sidrunhappega.\nKui algajad aiapidajad ei oska kalla liiliaid aias hooldada, siis see on selle kultuuri peamine hooldus. Peamised sordid ja sordid Calla perekonnas on ainult 8 sorti.\nAedkalla liiliate kasvatamiseks kasutatakse siiski ainult kolme liiki, mis olid materjaliks teiste sortide aretamiseks. Me kaalume neid üksikasjalikumalt. Etioopia kalla See taim moodustab valged kõrged nooled, jalad on kõrgemad kui 1 m. Kastmine kollane mudane mustand osa esitatakse risoomi kujul, mitte sibulana, nagu paljudes teistes taimesortides. Etioopia kalla on niiskust armastav. Ta ei viska oma läikivaid, suuri rohelisi lehti ka puhkeperioodil. Calla Remann Selle taime kõrgus on 70 cm, lillede voodikate on roosa, on punase-roosa või sireli-burgundi õitega sorte.\nLehed on rohelised, kitsad. Maa-alune osa esitatakse mugula kujul, mis sarnaneb gloksiinia või begooniaga. Sügise saabudes hakkab see taimele omaselt lehti kaotama. Aed kaala vajab talvel veidi puhkust. Kõige populaarsemad sordid on: Evening, Chameleon, Indian Summer. Calla Elliott Sellel taimel on suured rohelised täpilised lehed, mis on südamekujulised. Väljas on loor kollakasroheline ja sisemus on kollane.\nKultuur jõuab 50 sentimeetri kõrgusele. Koduste sortide sundimine Kodumaiseid kaliliaid kasvatatakse suvel õhutemperatuuril 22—25 kraadi. Talvel peaks toatemperatuur langema vähemalt 14 kraadini. Kui elate jahedamas või kuivemas kliimas, kasvatage krotooni siseruumides, kus saate keskkonda kontrollida. Hoidke taime ümbruses kõrgem niiskus. Seda saate teha lehtede pihustamisega iga üks kuni kaks päeva või asetades taime vannituppa, mida kasutatakse sageli duši või vanni jaoks.\nTeine viis taime niiskuse tekitamiseks on asetada pott veega kaetud veerisega alusele. Lisage vett vastavalt vajadusele, et veeris oleks märg. Krootoni ümbruse niiskuse mõõtmiseks võite kasutada hügromeetrit. Neid seadmeid saab osta kodu- või aiapoest või kaubamajast.\nVäetage taime aktiivse kasvuperioodi jooksul igakuiselt.\nVärviliste lehtede väljatöötamiseks vajavad krootonid palju toitaineid. Aktiivsel kasvuperioodil kevadel, suvel ja varasügisel söödake taime igakuiselt vedela või pulbrilise väetisega. Enne jootmist lisage väetis vette. Parim väetis krootonitele on selline, mis sisaldab palju lämmastikku ja kaaliumi, näiteks segu Need kemikaalid aitavad taimel toota tugevaid varsi ja lehti. Numbrid viitavad lämmastiku, fosfori ja kaaliumi kogustele väetises.\nÄrge toitke taime puhkeperioodil hilissügisel ja talvekuudel. Pange taim ümber kevadel, kui see on praegusest potist välja kasvanud. Valige pott, mis on praegusest potist 2,5—5 cm suurem. Valige pott, millel on piisavad drenaažiavad. Täida pott pooleldi rikkaliku potikompostiga. Eemaldage kroton ettevaatlikult oma algsest potist ja asetage see ettevaatlikult uude potti.\nKatke juured täiendava potikompostiga ja kastke taime mulla paigalhoidmiseks. Lill, nagu elusorganism, neelab majas töötavate seadmete arvuti, teler jne elektromagnetkiirgust, mistõttu inimestel on vähem kahjulikke laineid.\nMonstera eritab koos teiste toataimedega fütontsiide - aineid, mis pärsivad patogeensete mikroobide toimet. Need parandavad ruumis viibivate inimeste südamerütmi, leevendavad peavalusid. Öösel valguse puudumise tõttu on toataimede roheliste lehtede fotosünteesi protsess võimatu, mistõttu nad ei ima süsinikdioksiidi. Kuid lilled hingavad edasi, tarbides hapnikku. Suures koguses rohelist massi omav Monstera neelab sellest palju.\nKodus lubja kasvatamise tunnused\nTaime ainus puudus on unes lämbumisohu tõttu soovimatu magamistoas viibimine. Kuidas kodus koletist hooldada Kannu õige paigutamine koos koletisega toas annab lillele vajaliku valguse. Niisutus- ja pealekandmisrežiimide järgimine kiirendab viinapuude kasvu. Õigeaegne ümberistutamine ja tugi tugevdavad suurt taime koos oma juurestiku ja õhujuurtega. Kasvavad nõuded Lill kasvab paremini, kui seda ei liigutata ühest kohast teise.\nTaime kasvatamiseks on vastuvõetav temperatuurivahemik 16—24 ° C. Kuumuse vähenemisega monstera kasv aeglustub.\nSelle lehed muutuvad väiksemaks ja õhust juured muutuvad õhemaks valgustuse puudumisel. Asetage lill siseruumidesse, järgides järgmisi reegleid: päikesepõletuse vältimiseks ärge lubage otsese kiirguse lehtedele löömist; koht peaks olema hajutatud valgusega hästi valgustatud; lille on lubatud veidi varjutada, sügavas varjus ta sureb; ala, kus lill seisab, peab olema mustandite eest kaitstud.\nKastmine Külm vesi troopilise monstera niisutamiseks pole vastuvõetav. Juured imavad seda halvasti, stagneeruvad maapinnal, mis provotseerib mädanevate infektsioonide arengut. Vesi taime, kuna mulla pealmine kiht kuivab päeva settinud veega. Madalal õhutemperatuuril pole koletisel vaja sageli kasta. Talvisel ja kuumal suvel tsentraliseeritud kütmise tingimustes peaks potti muld olema alati niiske.\nMonstera armastab niisket õhku, seetõttu on sagedane pihustamine üks õite korraliku hooldamise tingimustest. Niisutatud paisutatud saviga kaubaalus aitab suurendada kuiva õhu niiskust.\nMandeville Ehk Dipladenia On Toretsev Kuninganna. Koduhooldus. Foto | Toataimed\nIgal nädalal tuleb roomiklehed pühkida niiske pehme lapiga, et stomaadid ei oleks tolmu ja rasvast ummistunud. See on oluline, sest taime gaasi ja vee vahetus keskkonnaga läbib mikropoore. Pealmine riietus Koletise pädev koduhooldus hõlmab toitmist.\nToitainete kasutamine toimub kevadest suve lõpuni iga kahe nädala tagant. Dekoratiivsete lehttaimede jaoks, näiteks Gilea, Biopon, on parem kasutada kompleksväetisi. Annus on näidatud ravimi kasutamise juhendis.\nIgal aastal kevadel, potti mulla ümberistutamisel või osalisel asendamisel, tuleb mulda viia huumus. Mida teha õhujuurtega Looduses sirutuvad viinapuud puudest mitu meetrit maapinnast üles.\nÕhujuured kihistumine aitavad taimel toest kinni klammerduda ja taimeorganismi täiendavalt õhust tuleva niiskusega küllastada. Nad kasvavad lehtede vastas olevast pagasiruumist, neil on lignified struktuur. Juured on värvitud helepruuniks. Selle taimeosa eemaldamine põhjustab lille surma. Koletise eest hoolitsemisel on lubatud mõnda juurte aeg-ajalt lühendada. Taime üldise välimuse dekoratiivse efekti suurendamiseks saate seda teha õhujuurtega: seo need roomava varre või toe külge; koguge poti servas olevasse rõngasse; mähkida niisutatud sambla abil; hunnikusse kogunedes juurdumiseks ja taimede täiendavaks toitmiseks süvendage eraldi mulda mulda.\nToetuse loomine Troopilistes metsades on puu monsterale toeks. Kodus peab lill ehitama tugeva vertikaalse struktuuri, et viinapuu saaks seda mööda kõverduda. Saate seda ise teha: Valige jäik plasttoru läbimõõduga cm vajaliku pikkusega või paks kepp.\nSelle külge kinnitage sfagnum-sambla kiht, pakkides seda nööriga. Pange ülaosa suurte silmadega plastvõrguga ja kinnitage see traadi või õngenööriga toele. Pange struktuur lillepoti keskele. Siduge monstera pagasiruumi mitmes kohas õrnalt toe külge. Kinnitage õhust juured võrku nii, et nende otsad oleksid samblasse sukeldatud. Sfagnumit tuleb pidevalt niisutada, nii et kihid kasvaksid sellesse ja oleksid küllastunud niiskusega.\nNoorendamine Täiskasvanud monstera võib aja jooksul oma dekoratiivse efekti kaotada: ta viskab alumised lehed, pagasiruumi on paljas ja külgvõrseid ei ilmu. Noorendamine aitab vanal taimel kastmine kollane mudane mustand oma atraktiivsuse, ehitada külgmiste võrsete abil roheline mass. Märtsis - aprillis lõigatakse ära lehega õie tipp 30—40 cm. Puista purustatud puutuhaga lõigatud liaan. Apikaalse varre saab juurida kirjeldatud allpool.\nÜlekanne Kuni 4-aastaseks saamiseni tuleb koletist igal aastal siirdada. Hiljem tehakse siirdamine 1 kord 2—4 aasta jooksul, kuid igal kevadel muudetakse potis oleva mulla osa. Monstera siirdamine toimub vastavalt järgmisele algoritmile: Vesi taime paar päeva enne protseduuri.\nPagasiruumist kinni hoides tõmmake viinapuu ettevaatlikult, tõmmake see konteinerist välja. Raputage substraat ettevaatlikult maha. Juured uurige hoolikalt. Lõika kuivad ja lagunevad isendid. Puista viiludele purustatud aktiivsöetablette. Vala keeva veega üle uue poti; Drenaaž töödeldakse kuuma keedetud veega paisutatud savi, vermikuliit, agroperliit. Valage see potti, mille kiht on cm.\nTäitke anum pooleldi mullaseguga nagu "Palma", "Terra".


B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamine | Juhan - täienduskoolituste infosüsteem\nAvaleht Koolituskalender B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhi ettevalmistamine\nKokkuvõttev lühikirjeldus Tulevane sõidukijuht saab teadmised, oskused ja hoiakud liikluses käitumiseks kooskõlas B-kategooria mootorsõiduki juhile kehtestatud kvalifikatsiooninõuetega.\nToimumise aeg: 07.12.2020 - 18.01.2021\n1. kontaktpäev (07.12.2020 16:30 - 07.12.2020 19:00)\n2. kontaktpäev (14.12.2020 16:30 - 14.12.2020 19:00)\nHind osalejale: 750 €\nEesmärgid: Koolituse eesmärk on anda tulevasele sõidukijuhile teadmised, oskused ja hoiakud liikluses käitumiseks kooskõlas B-kategooria mootorsõiduki juhile kehtestatud kvalifikatsiooninõuetega. Koolituse eesmärk on samuti luua eeldused juhi vastutustundliku liikluskäitumise ning ohutu, iseseisva, teisi liiklejaid arvestava ja keskkonda säästva käitumise kujunemiseks\neksam 60st küsimusest õigete vastuste arv vähemalt 55\nOsalemise eeldus: Koolituskursusele võetakse õppima isik, kes on õppetöö alustamise ajaks vähemalt 15,5-aastane ning omab B-kategooria ja B1-alamkategooria mootorsõiduki juhtimist lubava märkega kehtivat tervisetõendit\nKoolitus lõpeb teooria- ja sõidueksamiga.\nTeooriaeksami temaatika vastab MKMi määruse nr 50 „Mootorsõidukijuhi eksamineerimise, talle juhtimisõiguse andmise kord ja juhiloa vormid ning nõuded eksamisõidukitele“ lisas 2 toodud temaatikale. Eksam korraldatakse testide vormis.\nHindamissüsteem: sooritatud/mittesooritatud. Eksam koosneb 60 küsimusest. Eksam arvatakse sooritatuks, kui õigete vastuste arv on vähemalt 55. Eksam kestab kuni 50 minutit.\nE-õppevormi kasutavatel õppuritel on iga teema või iga teemade ploki lõpus ette nähtud kohustuslikud vahetestid, mille eesmärk on kontrollida vajalike õpiväljundite saavutamist.\nTeooriaeksamile lubatakse õppur pärast vahetestide edukat sooritamist.\nSõidueksamile lubatakse õppur pärast teooriaeksami edukat sooritamist.\nSõidueksam kestab vähemalt 45 minutit. Selle käigus kontrollitakse eksamineeritava oskust sõidukit iseseisvalt, ohutult, säästlikult ja sujuvalt juhtida erineva liiklustihedusega asula- ja asulavälistel teedel. Eksamil võidakse kontrollida ka MKMi määruse nr 50 „Mootorsõidukijuhi eksamineerimise, talle juhtimisõiguse andmise kord ja juhiloa vormid ning nõuded eksamisõidukitele“ lisas 4 toodud harjutuste sooritamist. Sel juhul antakse iga harjutuse sooritamiseks kuni kaks katset ja kasutatakse nimetatud lisas toodud hindamiskriteeriumeid. Hindamissüsteem: sooritatud/mittesooritatud.\nEksam arvatakse sooritatuks, kui eksamineeritava sõiduoskused on piisavad, et juhtida sõidukit kindlalt, ohutult ja iseseisvalt.\nEksam lõpeb enneaegu, kui eksamineeritav tekitab liiklusohtliku olukorra või ei suuda sooritada harjutust kahe katsega.\nÕppematerjalide loend: „Liiklusreeglid lihtsas keeles“ (J. Ess, 2019); „Nutikad testid“ (Liikluslab, 2019)\nMärksõnad: B-kategooria VIKK Viljandi Kutseõppekeskus autokool\nÕppekava kinnitamise kuupäev: 01.02.2020\nToimumise aeg: 07.12.2020 16:30 - 07.12.2020 19:00\n11:00 13:00 Auditoorne t1\n13:00 13:30 Paus energiapaus\n13:30 15:30 Auditoorne t2\nToimumise aeg: 14.12.2020 16:30 - 14.12.2020 19:00


Mazi kondroitiin ja glukoosamiin. Võta meiega ühendust\nKompleksis sisalduv kvertsetiin, mis on looduslik kõrge bioaktiivsusega ühend, millele on omistatud põletikevastaseid omadusi. Toitumissoovitused HiQ Maxi Adult on Super Premium premium kvaliteetkuivsööt, mis on spetsiaalselt ette nähtud täiskasvanud koertele suurtele tõugudele alates 25 kg.\nHiQ HiQ — koerte ja kasside uus söödaliin, mis on kavandatud ja välja arendatud teaduslike saavutuste ja looduslike hoolitsetud rikkuste pakutavate võimaluste alusel. Kõige paremini imendubki glükoosamiin, kui tarvitada seda väikestes annustes ning tihedalt hommik, lõuna ja õhtu.\nLiigeste tervise säilitamine ning hoidmine on väga oluline, kui tegeletakse aktiivselt spordiga eriti jooksmise ning ollakse füüsiliselt väga aktiivne, kuna koormus liigetsele võib sel juhul olla oluliselt suurenenud.\nToitumissoovitused HiQ Maxi Adult on Super Premium premium kvaliteetkuivsööt, mis on spetsiaalselt ette nähtud täiskasvanud koertele suurtele tõugudele alates 25 kg. Sööt sisaldab kõige kergemini seeditavad loomsepäritoluga valke, et säilitada piisav lihastoonus. Kuivsööda koostison rikastatud unikaalsete koostisosadega, mis toetavad terveid liigeseid ja tugevaid luid.\nSamuti liigeste kulumise ennetamiseks sobib profülaktiline annus tabletti päevas. Kompleksis sisalduv ingver aitab kaasa liigeste liikuvusele ning aitab vältida hommikust liigeste jäikust.\nTeave allergeenide kohta: Toode ei sisalda: nisu, gluteen ja gluteeni sisaldavaid ühendeid, oder, soja, muna, piim ja piimaproduktidlaktoos, pähklid, sulfiteid, seller, pärm.


President Kaljulaid Maailma Energiakongressil Abu Dhabis: esimesed roheriigid saavad kõige rohkem kasu - Eesti - Postimees: Värsked uudised Eestist ja välismaalt\nPresident Kaljulaid Maailma Energiakongressil Abu Dhabis: esimesed roheriigid saavad kõige rohkem kasu\nPresident Kersti Kaljulaid rääkis täna Maailma Energiakongressil vajadusest luua kogu maailmas roheliste energiatehnoloogiate jaoks soodsad tingimused ja õigusruum ning et vana kõnekäänd - esimesed võidavad, viimased maksavad – kehtib ka rohetehnoloogiate kasutuselevõtul.\nPresident Kaljulaid tõi oma kõnes näiteid juba olemasolevate tehnoloogiate kohta, mis toetavad rohelise energia kasutamist ja selgitas, mis takistab nende üleilmset kasutuselevõttu: «Me ei jõua selliste globaalsete kokkulepeteni, kui turg seda ei nõua ega toeta. Kõik riigid, kes on viimase 30 aasta jooksul vaesusest pääsenud ja arenenud riikide hulka jõudnud – sealhulgas ka Eesti –, on näidanud, et selline toetus võib tekkida ainult siis, kui ühiskondlik vajadus ja turu huvi käivad käsikäes.»\nPresident Kaljulaidi sõnul näeme, et Euroopa Liit on valmis kuulutama kliimaneutraalsuse vajadust aastaks 2050. «See on maailma suurim ja rikkaim ühine turg ning selle poliitikud mõistavad, et neid eesmärke on võimalik saavutada ainult siis, kui sunnime turgu kohanema CO2 neutraalsuse nõudega. See on praegustele energiatootjate ja -müüjatele piinarikas, kuid see on hädavajalik,» lisas president Kaljulaid.\n«Nii on meile abiks üksnes see, mida EL teeb – painutame turgu kohanema süsinikuvaba tulevikuga, kuna meil on selleks oma inimeste toetus. Jah, meie ühiskonnad – teie ja minu – kannavad ümberkujundamise kulud. Kuid lõpuks muutuvad rohelised tehnoloogiad odavamaks ja majanduslikult mõistlikumaks ja ülejäänud turud hakkavad neid rakendama puhtalt turupõhiselt,» ütles president Kaljulaid.\nKui see juhtub, võime maakera jaoks võita kriitilise tähtsusega aega ja saada süsinikuvabaks 5–20 aastat kiiremini. «Jah, planeet kuumeneb ikkagi mõnevõrra rohkem ja veetase tõuseb, kuid see on ilmselt talutav. Ja siis ei saaks me kunagi teada, kui lähedal me inimkonnana kuristiku serval seisime. Ma eelistan nutika poliitikakujundamise ja seadusruumi loomisega tõugata turgu kiirelt tegutsema, et päästa meid palju hullemast alternatiivist.»


Elu Valgamaal 1914. aastal omaaegse ajakirjanduse („Postimees“) põhjal\nSirvides 1914. aasta Postimehi torkab alates suve teisest poolest silma muidugi sõja temaatika (juuli lõpus 1914 algas ju I maailmasõda). Kirjutatakse sellest, kuidas sõda üha enam hakkas mõjutama inimeste igapäevaelu. Samas ei puudu lehtedest ka teated inimeste olmeprobleemidest, seda enam, et sõja mõjutused olid esialgu veel suhteliselt tagasihoidlikud. Aasta algul jätkus aga tavapärane elu oma rõõmude ja muredega.\nValgast teatati, et linnas oli kokku lausa 15 habemeajamisäri, aga ainult üks neist oli selline, mis vähegi rahuldavalt töötas, seetõttu olid seal ka pikad järjekorrad. Nii tegi Postimees üleskutse, et lähiajal linna mõni tubli habemeajamisäri juurde tuleks, tarvitajatest (klientidest) vaevalt puudu tulnuks.\nVeel oli juttu, et Valga linna äärmistel uulitsatel (tänavatel) oli valgustamine väga viletsal järjel. Loodeti kuu peale, mistõttu jäeti sageli laternad põlema panemata! Halvad olid lood aga siis, kui kuu otsustas streikima hakata ja katsugu siis keegi pimedas koju saada. Lisaks oli suureks mureks libedus, kuna liiva hind oli nii kõrgeks tõusnud, et majaperemehed seda osta ei jõudnud. Tuleb nentida, et ega linnade valgustamise ja libeduse tõrje probleemid pole tänapäevalgi täielikult kadunud.\nÜle maakonna on jätkuvalt juttu võitlusest alkoholismiga ehk siis karskusliikumisest. Kurdetakse, et igal pool avatakse uusi kõrtse, mistõttu rahvas liialt vähe ajalehti loeb. Nii avas aasta algul kohalik mõisaomanik von Stryk vaksali juurde Tsirgu linna (Tsirguliinasse) uue trahteri, mis selles kandis juba kolmandaks kõrtsiks. Kõrtside rohkust heideti ette ka Valga linnale. Nii ei lähe seal peaaegu ühtegi nädalat, vahel lausa päevagi mööda, kui veriseid inimesi mööda uulitsaid ringi ei liiguks. Eriti kurikuulus oli selles osas Vladimiri uulits (praegune Kuperjanovi tänav). Nii võis liikumine Valga linna tänavatel üsnagi ohtlik olla, iseäranis naisterahvastel pimedal ajal.\nSangastest tulid teated halbadest postioludest, kuigi mõni lehenumber tagasi neid just kiidetud oli. Kohalikud elanikud kurtsid, et seal vaid iga kolmas ajalehenumber kohale jõudis ja seegi siis sageli üsna kortsunud ja räsitud välja nägi. Ka teised postisaadetised olid sageli kaduma läinud.\nPostimees kiitis Pühajärve vallaisasid, et nad olid üsna hoolsad oma kooliasjade ajamisel. Nii olevat seal tõstetud mõlema kooliõpetaja palka 240 rubla pealt 300 rubla peale (aastas). Parandamist vajanuks aga laste kooliskäimise kord. Nimelt saatsid mõned vanemad kooli ühel päeval ühe lapse ja teisel päeval teise! Ilmselt vajati laste tööjõudu kodustes töödes ja nii ei saanudki kõiki lapsi korraga kooli saata …\nRahvahariduse Selts Valgas pidas 26. jaanuaril oma peakoosolekut. Märgiti, et seltsi koolis õppis kokku 150 last. Selts ehitas endale uue avara koolimaja, mis maksis kokku 17 000 rbl, kusjuures seltsil oli oma raha ainult 2500 rbl, ülejäänu tuli laenata. Nüüd aga selgus, et võlakoorem oli liiga suureks kasvanud. Otsustati, et koolihoone müüakse 23 000 rbl eest (seda siis koos maaga) kommertskoolile.\n1. veebruaril pidas Tõrvas oma koosolekut Viljandimaa kooliõpetajate abiandmise seltsi Helme osakond. Teiste küsimuste hulgas võeti seisukoht ka Tõrvas olnud kino-teatri asjus. Otsustati, et tuleb selles suunas tööd teha, et lapsed mitte igale kinoetendusele ei pääseks, samuti tulnuks seltsi arvates ka suurte inimeste „kinopalavikku“ alandada. Kino peremehi paluti kevadel lasteetendusi näidata, mille pildid lastele vaatamiseks kohased olnuksid. Kui tollal selliste asjade pärast muretseti (palju 20 saj algul ikka filme näidati), siis mida teeksid sel ajal elanud haridustegelased tänapäeval, kui nad näeksid, millega tänapäeva noored tegelevad!\nValga Karskusselts pidas 9. veebruaril oma aastakoosolekut. Olulisimaks küsimuseks, mida arutati, oli seltsi põhjuskirja muutmine. Tehti ettepanek, et seltsi sihiks peab olema täiskarsklus, mitte üksnes ülemäärase tarvitamise vastu võitlemine.\nValgast ilmus lugu, et seal Luke platsil elas keegi vanamees, kes nn „arsti“ ametit pidas ja inimesi 40-50 versta kauguselt enda juurde abi otsima kutsus. Peale selle olnud linnas ka üks vanamoor, keda tihti linnast välja „arstima“ viidi. Lisaks pidi veel teisigi posijaid olema, kes kõik sellega elatist teenisid.\nPostimees tundis muret, et Valgas ei õnnestu kuidagi maksuta lugemistuba avada. Selle avamise tarvidus oli ammu kõigile selge, ka linnavalitsus oli selles suunas teatavaid eeltöid teinud, ent mida ei olnud, see oli lugemistuba. Veel kritiseeris ajaleht „Säde“ teatrimajas etendunud näitemänge, nii oma teatri tükke kui ka külaliste poolt ette kantuid. Paremad tükid olid rahvale hinna poolest kättesaamatud, teised jällegi lihtsalt sisu ja keele poolest maitseta ja arusaamatud.\nKa Valga saunade olukord oli väga kehvake. Paremaks saunaks peeti õllevabrikant Schmidti oma, kes aga ei suutnud seda enam ülal pidada ja selle sootuks sulgeda otsustas. Ajaleht tegi linnavalitsusele üleskutse kiiremas korras linna uus saun avada.\nValgas alustati uue reaalkooli ehitamisega. See anti ehitusmeistrite M. Grossi ja O. Rüüteli ülesandeks. Ehitis pidi tulema Vladimiri uulitsale (Kuperjanovi tänavale). Hoone pidi tulema avar ja ruumikas, suure saali ja kõrvalehitistega. Maja esikülg pidi tulema sama lai kui „Säde“ seltsimajal ning valmides pidanuks hoonest saama üks esinduslikumaid maju linnas. Tegu oli siis praeguse Valga Gümnaasiumi hoonega, nn Valga „valge majaga“. Kuigi hoone valmiski juba 1915. aastal, siis kool (poeglaste gümnaasium) asus sinna alles 1923. aastal.\nSangastest teatati, et sealkandis palju marutõbiseid koeri liikvel oli. Paljudel olid koerad, keda tõbised loomad purenud olid, kodust ära jooksnud. Hulk koeri oli aga haiguse kartuses maha lastud.\nSuve teisest poolest tulid esimesed teated sellest, kuidas alanud I maailmasõda hakkas inimeste igapäevaelu mõjutama. Esmalt väljendus see tõusvates toiduainete hindades ja nende puuduses. Esialgu kasutasid olukorda oma huvides ära kaupmehed, kes ilma näiva põhjuseta hindasid tõstsid. Nii teatati esimestest hinnatõusudest juba 29. juuli lehenumbris (sõda algas teatavasti 28. juulil 1914). Nii olevat naela leiva eest (1 nael on ligikaudu 453,6 gr) hakatud küsima 6-7 kop, ehkki veel päevad varem oli hind olnud 4-5 kop naela eest. Lisaks ei olnud mõnel päeval leiba ka saada olnud. Linnavõimude sekkumisel olukord peagi normaliseerus, hind langes jällegi 4-5 kopika peale. 8. augustil kutsus linnavalitsus kohalikud pagarid ja lihunikud, leiva- ja lihamüüjad linnaameti ruumidesse läbirääkimistele ja määrati kindlaks hindade ülemmäärad. Müüjad kohustusid hindasid ilma linnaametit teadustamata mitte tõstma.\nAlanud maailmasõja mõju ulatus siiski ka teistesse eluvaldkondadesse, näiteks koolidesse. Nii teatati septembri keskel Otepää kandist, et seal enamus koole on saanud õppetööd alustada, ehkki osa meesõpetajaid oli sõjaväkke kutsutud. Halvem oli olukord väiksemate vallakoolidega, kus mobiliseeritud õpetajate asemele asendajaid ei leitud. Nii arutati võimalust, et mõned väiksemad naaberkoolid võiksid ajutiselt ühineda, kuni leitakse asendusõpetajad või põhikohaga õpetajad rindelt tagasi tööle pöörduvad. Keegi ei arvanud veel 1914. aasta sügisel, et see sõda nii kaua kestab, nii palju kannatusi põhjustab ja et see kogu Euroopa poliitilise süsteemi pea peale pöörab!\nArtikli koostamisel on kasutatud Eesti Kirjandusmuuseumi digitaalset andmebaasi


DevSecOps: kuidas integreerida küberturvalisus arendusprotsessi esimesest hetkest alates? - Uptime\nDevSecOps: kuidas integreerida küberturvalisus arendusprotsessi esimesest hetkest alates?\nDevOps lähenemine on juba aastaid aidanud nii tarkvaraarendust, e-poodide tegemist kui ka digitaliseerimist muuta kiiremaks ja efektiivsemaks, nüüd on protsessiga liitumas ka küberturvalisus, mis oli varem mitmete arendusprotsesside juures pigem järelmõtteks, märkis Eesti IT-firma Uptime tehnoloogiajuht Raimo Seero – DevSecOps aitab turvalisusteemad arendusprotsessiga liita juba elutsükli esimesest hetkest.\n“Enne DevOps mudelile liikumist istusid arendajad ühes toas, äripool teises toas ning administraatorid, kes pidid süsteemi veel aastaid käimas hoidma, kolmandas toas,” lausus Seero. “DevOps tõi need grupid ühe laua taha kokku, avas uksed agiilsele arendusele, pidevale testimisele ja oluliselt efektiivsemale protsessile.”\nSeejuures jäid aga turvateemad tihti sellest ringist eemale ning neile pöörati tähelepanu hiljem, testimisfaasis või siis, kui etapp oli valmis saanud ja vaja kliendile üle anda. “DevSecOps lähenemine aitab seda olukorda muuta, olles ühteaegu nii metoodika, kui ka laiem mõtteviis ja arendusprintsiip,” lausus Seero.\nDevSecOps tehnilises vaates\nSeero selgitas, et tehnilises vaates hõlmab DevSecOps oluliselt suuremal hulgal automaatikat kui tavapärane arendusprotsess. Sellest lähtuvalt kasutatakse tööriistasid ja tarkvara, mis suudavad potentsiaalseid turvanõrkuseid avastada juba arenduste esimestes etappides.\n“Pidev testimine on agiilse arenduse osaks igal juhul, kuid turvalisuse seiskohast lisatakse uuemate lähenemistega tööprotsesse teste ja tööriistu, mille eesmärk on juhtida tähelepanu võimalikele turvanõrkustele. Näiteks suudavad mitmed tööriistad koodi lugedes leida üles levinud nõrkused ning arendajat sellest teavitada, hoides seega ära olukorrad, kus juba niigi vigase lähenemise peale ehitatakse midagi järgmist,” sõnas Seero.\nSelle kõrval on olulisel kohal ka tiimi omavaheline koostöö, kus teineteise koodile vaadatakse peale ning üritatakse sealt muude vigade kõrvalt leida üles ka turvanõrkused. “Code review on üks parimaid viise koodist probleemkohad üles leida. Kui keskenduda selle protsessi käigus ka turvanõrkuste tuvastamisele, mitte ei anta arendustsükli lõpus tervet repositooriumi ühe testija kätte algusest-lõpuni läbi lugeda, saavad ka nõrkused kiiremalt ja täpsemalt tuvastatud,” märkis ta.\nSiiski ei tähenda see seda, et turvanõrkuseid tavapärase DevOps arendusmudeli juures ei leita, pigem on küsimus mõtteviisis.\nSeero selgitas, et turvanõrkuseid võib leida tarkvaraarenduse igas etapis, seda iga arendusmudeli abil ja iga metodoloogia kasutamise puhul. DevSecOps tõstab selle aga lihtsalt nimekirjas asjadest, millele mõeldakse, ettepoole.\n“DevSecOpsi puhul algab turvanõrkuste leidmine juba eelanalüüsi faasis. Analüütikud, it-projektijuhid, arhitektid, disainerid, arendajad ning kõik muud osapooled kaaluvad potentsiaalseid turvariske iga tegevuse juures ning hindavad, kas ja kuidas see võiks lõpptoodet mõjutada,” ütles ta. “See tähendab, et ideaalses maailmas on kõik põhimõttelised turvanõrkused lahendatud juba enne, kui üldse päriselt programmeerima hakataksegi. Või kui seda ei saa teha, siis teavad arendajad juba eos, et neil tuleb neid riske tähele panna ja need maandada.”\nTurvalisusele mõtlemine ulatub aga reaalse toote arendamisest kaugemalegi, viies DevSecOpsi puhtast arendusfilosoofiast laiema mõtteviisini. “DevSecOps arenduskeskkonnas töötades on oluline, et inimestele turvalisus ka päriselt korda läheks. Seega on näiteks oluline see, et kõik seotud osapooled on küberturvalisuse maailmas toimuvaga alaliselt kursis hoiaks, teaks mis riskid esinevad, mis vigu teised teinud on ja kust võivad ohud tekkida,” ütles Seero.\n“Niisamuti on tarkvarakeskuse vaatest oluline tagada, et nende inimesed saaks kasutada parimaid saadaolevaid tööriistasid, kõige tänepäevasemaid lähenemisi ja ehitada taristu, mis aitab security first lähenemist juurutada,” lisas ta.\nTänapäevases maailmas vältimatu\nKüberturvalisus on erilise tähelepanu alla tulnud viimaste aastate jooksul, kui on kõigile selgeks saanud, et see ei ole valdkond, millelt oleks võimalik kokku hoida. See aga ei tähenda, et turvalisusele suurema kaalu panemine arendusprotsessi märgatavalt kallimaks muudaks.\n“On selge, et iga täiendav töötund millegi tegemiseks tähendab ühte vähemat tundi millegi muu tegemiseks, või lisarida arve peal. Kui vaadata aga laiemat pilti, siis sarnaselt agiilsele tarkvaraarendusele tervikuna aitab see lõppkokkvõttes tervet protsessi efektiivsemaks muuta,” sõnas Seero.\nTa märkis, et DevSecOpsi moto on “Software, Safer, Sooner”, mis aitab lähenemise efektiivsust üsnagi hästi ilmestada.\n“Kuna turvalisusele pööratakse tähelepanu terve arendusprotsessi vältel, siis on viidud minimaalsele tasemele risk, et kriitiline turvaviga avastatakse protsessi lõpusirgel. See tähendab ühtlasi ka seda, et on pea välistatud olukorrad, kus juba lõppstaadiumis etappi tuleb hakata suurel määral muutma, et likvideerida mõni turvanõrkus, ütles Seero.\n“Ideaalses maailmas ei satuks ka tavalise DevOps lähenemise juures tootesse ühtegi turvaviga, kuid lõpuks on alati mängus inimfaktor. DevSecOps üritab seda riski maandada, mis tähendab lõppkokkuvõttes seda, et klient saab turvalisema toote, mis aitab pikemas perspektiivis ka arendusele kuluvat aega kokku hoida,” lisas ta.\nSeega soovitab Seero igal arendusmeeskonnal, kes on seni lähtunud standardsest DevOps lähenemisest, migreeruda DevSecOps mentaliteedi poole. “Kaotada on siin vähe, võita aga palju,” ütles ta.\nLiitu Uptime’i tiimiga DevOps insenerina!


ei tunne. Täiesti ükskõikne on olla. Või ...\nmul on sundmõte ja kompleks, foobia vms(umbes viimased kolm kuud tõsisemalt).nimelt valmistab mulle suurt ebamugavust, kui ma kellegagi vestlen ja mind kõrvalt ka keegi vaatab.ma koguaeg mõtlen ...\nMinu abikaasal on praegu juba kolmas nn.ampull(Disulfiraami tabletid).Enne igat tablettide panekut on suur joomatuur. Viimane kord oli tsüklist väljatulek väga raske.Nüüd minu küsimus.Kas ...\nIsegi soovitav oleks juba veidi varem tulla ja uus preparaat paigaldada,et kainuse periood oleks järjepidev.On ka selliseid patsiente,kes tunnevad hästi oma nõrkust ja lasevad kohe ennetavalt uue preparaadi ...\nNimelt hakkab mul tavaliselt enne magama jäämist väga halb. Nii kui pikali heidan, tunnen kuidas rinnus rõhub, ei saa ...\nMu tütar võttis üleeile õhtul15-20kofeiinitabletti\nMu tütar (15.a.) võttis üleeile õhtul sisse 15-20 kofeiinitabletti. Täpset kogust ei tea, kuna ei tema (ega ka mina) ei tea, mitu tabletti seal kofeiinitablettide purgis järel oli. Tütar ...\nÕige vastuse saab anda vaid Teie laps ise.Tuleb katsuda tema hinge pugeda ja avameelne vestlus saab selgitada tõelise põhjuse.Olete temal märganud mingeid depressioonile viitavaid nähte?On lapsel elus ...\nEelmine 752 753 754 755 756 757 758 759 760 761 Järgmine


november 2017 - Fenno-Ugria\nMari Kalkuni uuel plaadil "Ilmamõtsan" kõlab ka metsaneenets Juri Vella luule\nPÖFFil teeb ajalugu 48-tunnine Soome filmimaraton\nPÖFF teeb ajalugu: Jörn Donner saab festivali elutööpreemia ning algab 48tunnine Soome filmimaraton. Sellisel kujul ja koguses korraga pole Soome filme veel kunagi varem linastatud – …\nArmastatud Soome luuletaja esitleb hiiu keeles ilmunud valikkogu "Ole ise"\nPopulaarse Soome luuletaja Heli Laaksoneni uue valikkogu “Ole ise” luuletused on tõlkinud “Hiiu keele raamandu” autor Järvi Kokla. Raamatut esitletakse 26.–29. novembril Hiiumaal, Tartus ja Tallinnas. …\nPeterburis peeti kinni "ingeri terroristid"\nPeterburis peeti pühapäeva õhtul kinni kolm isikut, kes olid autoga teel valitsushoone Smolnõi instituudi poole. Politsei väitel leiti autost tulirelv, granaat ja süütepudeleid ning on …


Metsa väljavedu muudab Saaremaa metsateed läbimatuiks\nMetsa väljavedu muudab Saaremaa metsateed läbimatuiks (2)\n– 24/11/2010Rubriik: Teema\nSaaremaal on metsamaterjali väljaveoga tekitatud metsateedele ja sihtidele nii suuri kahjustusi, et on need suurte sügavate roobaste tõttu läbimatuiks muutnud.\nPuidu kokkuostuhindade tõus ja riigi vabade metsamaade müük on taas metsaraiete mahtu suurendanud. Paraku ei vali rahavaevas omanikud metsatöödeks sobivat aega ja töid tehakse ka praeguse pehme pinnasega, vahendas “Aktuaalne kaamera”.\nLeisi vallas on üle nelja-viie võõra kinnistu raielankidelt välja veetud tuhatkond tihumeetrit metsa. Abivallavanem Enno Reisi sõnul ei olnud vedaja väidetavalt kinnistuomanikega selleks kokkuleppeid sõlminud.\nTeises Saaremaa otsas, Kärla vallas on pilt veelgi hullem. Seal viivad metsa mitu paari poole meetri sügavusi teeroopaid, millest on võimatu isegi jalgsi üle pääseda.\nKeskkonnainspektoritel seisab seal alles menetlemine ees, aga, nagu selgub, on metsaseaduse alusel väljavedajal enam kui aasta aega neid roopaid siluda.\n“Metsateatise lõpptähtajast alates tuleb metsateed taastada kalendriaasta jooksul. Kui me räägime raielangist, siis langi pindalast võib olla purustatud pinnast kuni 25%. Kui see purustus on metsasihil, siis toob see kaasa endaga keskkonnakahju ja trahvi,” selgitas keskkonnainspektsiooni Saaremaa büroo juhataja Tõnu Aus.\nRõvedad näevad välja\nLisatud: 24.11.2010 / 22:40\nsellisel ajal tehtud langid ja teed.Oma metsas on 69.aasta roopad veel täitsa alles,mullu jäin risti üle sõites sisse sellistesse kolhoosameeste songermaasse.Teed saab täita, kuid metsamaa on poolsajandiks rikutud.\nKui nüüd naaberkinnistu omanik ka metsa teha tahab ,mis siis saab?\nPeab tekkima halduspraktika, et tee tugevdatakse ENNE VEDU.Siis on ta pidevalt korras.Pärast, narrseaduses aasta jooksul,jöuab süüdlane kaduda kus kolmkümmend.Pakun, kui kellelgi sarnane teehäda on,otsige piirkonnast möni telefoniöigusega maaomanik ja las lööb sõrmed sahtli vahele.Vene ajal töötas, küll möjub nüüdki.\nLisatud: 25.11.2010 / 13:47\nläbimatud, metsad see-eest läbipaistvad.


Madalseis viib juhtide mõtted innovatsioonile\nAgo Vilu • 26. jaanuar 2015 kell 9:15\nPwC partner Ago Vilu. Foto: Eiko Kink\nEesti tippjuhtide kasvuootused on viimaste aastate madalaimad, ent vähenev nõudlus on pannud ettevõtjad taas tõsisemalt innovatsioonile mõtlema, kirjeldab tippjuhtide seas läbiviidud küsitluse tulemusi PwC partner Ago Vilu.\nÄsja Davosis peetud Maailma Majandusfoorumil avaldatud maailma tippjuhtide uuringu käigus küsitleti üle 1300 tippjuhi 77 riigist. Samaaegselt ka Eesti juhtide seas läbiviidud küsitluse tulemused on murettekitavamad kui eelmistel aastatel.\nEesti juhid pessimistlikud\nEesti tippjuhtide kasvuootused on viimaste aastate madalaimad. Vaid 25% küsitletud juhtidest oli veendunud oma ettevõtte käibe kasvus alanud aastal (mullu 41%). Sellega langesid Eesti juhtide ootused samasse auku, kus Soome ja Rootsi kolleegid neid juba ees ootasid. Põhjuseid pole raske aimata – enamik meie põhiturge on madalseisus, kas Vene kriisi tõttu või sõltumata sellest; samuti on hakanud jahtuma siseturu nõudlus.\nVähenev nõudlus on pannud aga ettevõtjad taas tõsisemalt innovatsioonile mõtlema. Kui aasta tagasi nähti peamise kasvuallikana loomulikku kasvu kas kodu- või välisturgudel, siis nüüd on hüppeliselt tõusnud nende juhtide arv, kes peavad vajalikuks tulla välja uute toodete ja teenustega. Välisturgudest on oluliselt kasvanud Läti ja Leedu ning langenud Venemaa osatähtsus.\nHoolimata madalatest kasvuootustest plaanib ligi pool vastanud Eesti juhtidest sel aastal töötajate arvu suurendada ning umbes veerand vähendada, seega vajalike oskustega tööjõud muutub senisest veelgi suuremaks defitsiidiks. Palgainflatsiooni hiilgeaeg tundub aga möödas olevat – nende ettevõtete arv, kes kavatsevad sel aastal palku tõsta, on langenud 90%-lt 72%-le ning enamik palgatõuse jääb alla 5%.\nUSA tõus ja Venemaa langus\nMaailma tippjuhtide kindlustunne tervikuna on jäänud mullusega võrreldes samale tasemele (39% juhtidest uskus oma ettevõtte käibe kasvu lähema 12 kuu jooksul), kuid piirkonniti on toimunud olulisi muutusi. Huvitava trendina on kasvuootused tõusnud mitmes arenenud riigis, näiteks USAs (46% juhtidest usub käibe kasvu; tõus 10%), Suurbritannias (39%; +12%) ja Saksamaal (35%; +2%) ning langenud arenguriikides nagu Hiina (36%; langus 12%) ja Brasiilia (30%; -12%) ning kogu Aafrikas (39%; -19%).\nMaailma kõige pessimistlikumalt meelestatud juhid on aga praegu Venemaal, kus oma ettevõtte käibe kasvu usub vaid 16% vastanuist (langus 37%). Nafta hinna langus on hüppeliselt vähendanud kasvuootusi ka Lähis-Idas (69%-lt 44%-le).\nEsmakordselt pärast viieaastast vaheaega hõivas USA ka kõige atraktiivsema välisturu tiitli, möödudes seni esikohta hoidnud Hiinast.\nÜldiselt on aga uuringu põhjal tunda teatud pettumust arenevate turgude suhtes. Kuigi nende turgude potentsiaal tundub olevat üüratu, ei lase kõrge korruptsioonitase ja keeruline ärikeskkond (rääkimata sõjalistest konfliktidest) seda realiseerida. Seetõttu on hulk arenevaid turge „ajutiselt riiulile pargitud“, ootamaks majandus- ja poliitilise keskkonna parenemist. Kasvava elanikkonna ja eriti suureneva keskklassi tõttu jäävad need turud aga ettevõtjaile pikas perspektiivis siiski endiselt ligitõmbavaks.\nEdu aluseks on pidev muutumine\nGlobaalse uuringu põhjal selgus, et 56% vastanud juhtidest plaanib lähiaastatel siseneda uutesse tegevusvaldkondadesse. Arenev tehnoloogia vähendab sisenemisbarjääre ning edu aluseks on leida ühisosa ettevõtte põhitugevuste ja kliendi muutuvate soovide vahel. Juhid teavad, et konkurendid teevad sedasama, mistõttu turusituatsioon võib kiiresti tundmatuseni muutuda. Ühe globaalse panga tippjuht nimetas näiteks oma suurimaks hirmuks päeva, mil Google'id ja Apple'id peaksid sisenema pangandusturule.\nKriitiliseks eduteguriks peetakse ka hästi toimivate koostöövõrgustike arendamist, kuhu lisaks traditsioonilistele koostööpartneritele (nt tarnijad), kaasatakse ka kliendid, teadusasutused ning järjest sagedamini ka konkurendid, et jagada riske, tehnoloogiat, teadmisi ja talente. Piir koostööpartnerite ja konkurentide vahel on üldse hägustumas – konkureerimine ühes valdkonnas ei sega koostööd mingis teises.\nKiireimini kasvav oht – küberrisk\nSuurima majanduspoliitilise riskina näevad maailma tippjuhid seadusandlikku ülereguleerimist, Eesti juhid aga geopoliitilist ebakindlust. Sarnaselt eelmisele aastale on nii maailma kui Eesti juhtide jaoks äririskide nimekirja tipus vajalike oskustega tööjõu leidmine, uute konkurentide sisenemine turule ning muutused tarbijakäitumises ja ostujõus.\nKõige suurema tõusu riskide pingereas on aga teinud andmekaitse ja küberrisk – näiteks tervelt 86% USA juhtidest peab seda kõige suuremaks äririskiks üldse. Eesti juhid praegu küberriski pärast veel liialt ei muretse. Võimalik, et meie andmeturve on paremini arenenud või et potentsiaalsed ohud pole veel lihtsalt realiseerunud.\nOotused Eesti uuele valitsusele\nUurides Eesti tippjuhtidelt, millised majanduskeskkonda mõjutavad sündmused avaldavad nende äridele kõige enam mõju, mainiti enim arenguid eurotsoonis ja Venemaal, samuti nafta hinna ja valuutakursside kõikumist. Üsna väheoluliseks peeti aga märtsis peetavate riigikogu valimiste tulemusi. Seda võib pidada ka ühiskonna küpsuse märgiks – kes iganes peaks valimised võitma, ettevõtjad selles suurt ohtu oma ärile ei näe. Või on asi hoopis selles, et meie ettevõtjad on harjunud lootma iseendale, mitte valitsusele?\nHinnates seniste valitsuste tegevust, olid Eesti juhid kõige enam rahul riigi digitaalse infrastruktuuri loomise ning majanduskeskkonna stabiilsuse hoidmisega. Kriitika osaliseks said ettevõtjate vajadustele vastava kutseõppesüsteemi, tõhusalt toimiva avaliku sektori ning kapitalituru loomine. Kõige olulisemate ootustena uuele valitsuskoalitsioonile nimetasid juhid stabiilse, kuid kasvu toetava majanduskeskkonna loomist, avaliku sektori efektiivsuse tõstmist, kutsehariduse reformimist ja konkurentsivõimelist maksusüsteemi.


Komplekt! Innovatis Luxury VOL-UP šampoon 250ml ja Luxury VOL-UP seerum 200ml - Esmakaitse\nKomplekt! Innovatis Luxury VOL-UP šampoon 250ml ja Luxury VOL-UP seerum 200ml\nEsileht / Juuksehooldus / Šampoonid / Komplekt! Innovatis Luxury VOL-UP šampoon 250ml ja Luxury VOL-UP seerum 200ml\nInnovatis Luxury Vol-Up kohevust andev šampoon 250 ml\nLuksuslik Innovatis VOL-UP šampoon on kohevust andev šampoon, mis lisab juustele volüümi. Sobib suurepäraselt värvitud juustele, hooldades ja kaitstes neid. Juuksed on kohevamad ja sätitud soeng püsib kauem.\nInnovatis Luxury Vol-Up kohevust andev seerum 200 ml\nLuksuslik kohevust andev viimistlustoode juustele volüümi andmiseks ja soengu sättimiseks.\nSisaldab kõrgtehnoloogilisi 10+2 aminohappeid, mis imendub juustesse andes neile mahtu, parandades ja tugevdades juuste tekstuuri. Sobib ideaalselt õhukestele ja hapratele juustele volüümi ja kohevuse andmiseks. Ideaalne volüümi andev seerum soengu sättimiseks. Annab kohevuse juurtest otsteni ja ei jäta juukseid raskeks.\nKasutamine: kandke niisketesse juustesse väike kogus seerumit. Kuivatage fööniga ja sättige juuksed soovitud soengusse.


Tiina Talumees soovitab moekaupa kiirmoeketist soetada | Buduaar\nTiina Talumees soovitab moekaupa kiirmoeketist soetada\n2009. aasta 31. märts 09:52\nEksklusiivsete ja ihaldusväärsete õhtukleitide looja Tiina Talumees ütleb, et tänapäeval ei ole raske moodne ja stiilne välja näha, sest suuremad moeketid nagu H&M, Mango, Zara pakuvad soodsalt hooajamoodi.\nEksklusiivsete ja ihaldusväärsete õhtukleitide looja Tiina Talumees ütleb Buduaar Shoppingule, et tänapäeval ei ole raske moodne ja stiilne välja näha, sest suuremad moeketid nagu H&M, Mango, Zara pakuvad soodsalt hooajamoodi.\n„Tasub vaid sisse astuda mõnda kiirmoeketi poodi, kus hooaja trendid osakondade kaupa välja pandud, ning vali, mis meeldib.” Tiina soovitab, et kui massimoe kaupluses imelik hakkab ja tekib hirm, et näed välja, nagu tuhanded teised, siis tasuks rõhku panna isikupärale ja klassikale. „Isikupära teeb igale trendile ära,” ütleb moelooja.\nMida uut on kevadmoes?\nArmastatud moelooja Tiina Talumees ütleb, et sel kevadel on moevärvide seas ootamatult palju võimsaid ja raskemeelseid toone, isegi musta. ”Aasta 2009 kevad näitab meile just moe jõulisemat külge, seda eriti materjalide ja värvide poole pealt, jätkates pisut kergeloomulisemalt talve trende. Värvid on võimsad, isegi raskemeelsed, näiteks sügavad lillad, silmiergutavad roosad, kollased, ultramariin ja tormise mere toonid. Õhturõivasteks pakutakse suvele ootamatult palju musta,” kommenteerib Tiina.\nTiina sõnul on sel kevadel aksessuaarid silmatorkavad ja võimsad: „Kui on kümme käevõru käel ja kõndimist takistavad platvormid ümber jalalaba rihmitud, siis võib peaaegu kindel olla, et äärmiselt trendikas välimus on garanteeritud,” naerab Tiina.


Kas sinu lapsel käib tihti külalisi kes jäävad ööseks? See mudel on sellisel juhul ideaalne! Voodiraam on valmistatud kvaliteetsest männipuust. Voodiotsad on MDF plaadist.. Lapse ohutuse tagamiseks on servad ümardatud.\nMõõdud 80*190 cm\nVäljatõmmatava voodikohaga sahtel\nPehme madrats TASUTA kaasa!\nPuidust lastevoodi "Kubus" 2 magamiskohta valge kogus\nPuidust lastevoodi “Taevasära” puit\nOle esimene, kes hindab toodet “Puidust lastevoodi “Kubus” 2 magamiskohta valge” Tühista vastus


Uneskõndimine on alanud - lühifilmid festivalil Sleepwalkers\nVon Krahli Teatris algas 24.11 - 30.11 kestev tudengifilmide festival Sleepwalkers, mis toob Eestisse uute lühifilmide paremiku kogu maailmast. Sleepwalkersi filmikoolis toimuvad mitmekülgsed loengud.\nSelleaastane Sleepwalkers on varasemast enam keskendunud eesti filmitegijatele. Tänavu on neid Sleepwalkersi rahvusvahelises võistlusprogrammis tervelt kuus kohalikku lühifilmi. Lisaks on eesti muusikavideote eriprogramm ja eraldi eesti lühifilmide võistlusprogramm (30. novembril).\nEriprogrammides Itaalia vanameistrid ja eksootika Argentiinast.\nSleepwalkersi eksklusiivseimaks eriprogrammiks on Itaalia vanameistrite Antonioni, Pasolini, Bertolucci jt noorpõlvetööd. Selleaastane filmikooli programm „Kuum eksootika“ pärineb Argentiina tunnustatumaist filmikoolist Universidad del Cine, kus demonstreeritakse kooli parimaid lühifilme läbi ajaloo. Lisaks on Hamburgi Rahvusvahelise Lühifilmide Festivali selle aasta parimad lühifilmid koondnime all "Vimkad ja vallatused“, programmi tutvustab festivali kunstiline juht Jürgen Kittel. British Council toob Sleepwalkersile aga järjekordse Antenna 3 programmi briti eksperimentaalsete muusikavideotega.\nRahvusvahelised pärlid eesti publikule - filmitudengite parimad tööd üle maailma\nSleepwalkersi rahvusvahelisesse võistlusprogrammi saadeti sel aastal 297 lühifilmi kogu maailmast, see on festivali seitsmeaastase ajaloo rekordarv. Välja valiti 61 filmi 35 filmikoolist, mis paistavad silma värske ideelahenduse ja kvaliteetse teostuse poolest. Publik saab festivali ajal kinosaalis kohtuda neist 17 filmi autoriga.\nFilmilikud eriüritused Von Krahlis\nSellel aastal toimub Sleepwalkers Von Krahli Teatris ning lisaks filmiprogrammile on ka mitmeid kontserte koostöös kaaskorraldajate Hea Uue Heli ja Alari Oravaga. Esinevad Cosmoskwa, Weekend Guitar Trio, Marju Kuut, Röövel Ööbik jpt, üles astub ka eesti filmi tänapäev: DJ Tiina Lokk, DJ Jaak Kilmi, DJ Jaan Ruus jne. Laupäeval on Moeturg Cinema Special.


Tellijaauhinna võitja on Andres Luiga Võru linnast\nLaupäev, 03 Veebruar 2018 08:33\nTELLIMISKAMPAANIA Selle nädala auhindadeks on triikraud Severin Euronicsilt ja kinkekaart koguperepoelt Triin Shoppab. Et võita hinnalisi auhindu meie toetajatelt, ei ole vaja teha midagi muud, kui tellida Võrumaa Teataja paber- või digileht vähemalt pooleks aastaks või pikendada juba olemasolevat tellimust. Samuti osalevad loosimises kõik püsikorraldusega tellijad. Peab mainima, et loosida on veel jäänud ainult üks auhind, milleks on kohvimasin Delonghi, mille väärtus on 320 eurot.\nAga eelviimase võidu omanikuks saab Andres Luiga Võru linnast, kes on pikaaegne paberlehe tellija. Lehte on tellitud peaaegu Töörahva Elust saadik.\n17-12-23 - Jõulueelse tellijaauhinna võitis Sirje Pilt Ruusmäelt


Ma saan nagu teemaalgatajast aru. Laste sünd võib väga vabalt aidata jõuda äratundmisele, et ka tööelu vajab mingit muudatust, selmet samasse kohta sama laua taha naasta. Minu lapsed pole veel 3-aastased, kuid töösuhe endise tööandjaga lõppes (õnneks). Teen nüüd küll sama tööd, kuid mulle sobival ja meeldival viisil ise ettevõtjana. Kusjuures, heheee…mu endine tööandja on minu klient:) Aga mitte mingi väega poleks ma suutnud jätkata oma vanas töökohas – samad inimesed, samad teemad iga päev, samas kuubikus passimine. Nüri.\n[tsitaat]Tohoh, lastega kodus passimine pidi ju hullult väsitav olema. Siit muud lugeda ei saagi, kuidas naised kodus pikisilmi ootavad, millal mees töölt jõuab, et siis neile puhkust annaks paar tundi.\nNüüd tuleb hoopis vastupidine välja, et tegelt pole kodus lebotamisel häda midagi ja tööl käia on veelgi hullem…[/tsitaat]\nIhihii – väga hästi öeldud.\nVastupidiselt teemaalgatajale olen mina nüüd mõned päevad juba tööl käinud ja nii-ii mõnus on. Tõeline puhkus! Keegi ei kisa, ei kakle – ma saan oma lõuna rahus ära süüa, nii et keegi ampsu ei nõua või \_”seljas ei turni.\_” Super!\nVõib-olla see tuhin läheb pikapeale mööda, aga hetkel on küll väga hea tööl käia. Hoopis teine maailm.


- Allison mcgevna kaalulangus\nEdaspidi lindistati juba kodustuudios ja plaadifirma lugude kõrval hakkasid poisid ise heliloojatena kätt proovima. Ta tunnistas esimest korda, et tal diagnoositi vitiliigo.\nMaja ees on lilled, mis Jacksoni austajad tõid pärast tema surma Michael Jackson sündis Linn oli tollal terasetootmise keskus. Mõlemad vanemad olid musikaalsed. Ansambli proovid toimusid Jacksonite elutoas, nii et lapsed kasvasid algusest peale muusika sees. Joseph Jackson allison mcgevna kaalulangus karm ja autoritaarne. Ta nõudis perelt täielikku kuulekust, ei lubanud lastel teiste lastega mängida ega väljaspool kooli sõpradega kohtuda.\nJoseph oli ansambli juhendaja ja mänedžer. Ta ütles, et nuttis tihti üksindusest ja et isa nägemine ajas teda oksele. Hiljem meenutas Jackson, kuidas isa teda pikkade ansambliproovide ajal allison mcgevna kaalulangus füüsilisele karistamisele ka solvas, öeldes näiteks korduvalt, et tal on suur nina.\nMichael Jackson meenutas hiljem ühe transvestiidist strippari esinemist ja lisas: "Sain mina vast hariduse. Põhjalikuma kui enamik lapsi. Võib-olla andis see kaalulangus balloon tijuana mehhiko täiskasvanuna vabaduse kontsentreeruda elu 5 htp kasu kaalulangus aspektidele. Aastal sõlmiti leping plaadifirmaga Motown Records ja pereansambel kolis Californiasse.\nEdaspidi lindistati juba kodustuudios ja plaadifirma lugude kõrval hakkasid poisid ise heliloojatena kätt proovima. Nad olid esimene mustanahaliste grupp, mis tõmbas ligi sedavõrd suure hulga valget publikut. Aastal hakkas bändi plaatide läbimüük vähenema. Mitu laulu jõudis siiski edetabelites 40 parema hulka, sealhulgas diskosingel " Dancing Machine " esiviisikusse ja " I Am Love " esikahekümne hulka. Jackson 5 salvestas Motowni plaadifirma all laulu, nendest avaldati.\nTalle tehti rinoplastiline operatsioon, mis hästi ei õnnestunud: Jacksonil tekkisid hingamisraskused, mis hakkasid laulmist segama. Talle soovitati ilukirurg Steven Hoefflinit allison mcgevna kaalulangus, kes tegi ninale veel mitu operatsiooni.\nSellest sai esimene sooloalbum, allison mcgevna kaalulangus jõudis neli laulu USA edetabelite esikümnesse. Järgmise albumiga tahtis ta kõigi ootused ületada.\nCBS arvas, et nii langeb "Billie Jean" edetabeli eesotsast välja, kuid tegelikult oli see suurepärane otsus, sest mõlemad lood püsisid samal ajal esikümnes. Ka oma salvestiste müügilt teenis ta rekordilist kasumit. John Brancal tekkis mõte, et "Thrilleri" tegemisest võiks teha dokumentaalfilmi. Mais ilmusid müügile ka Michael Jacksoni nukud, mis maksid 12 dollarit.\nRandy Taraborrelli kirjutab, et "Thrillerit" ei ostetud nagu vabaajakaupa, nagu ajakirja, mänguasja või menufilmi pileteid, vaid seda hakati ostma nagu hädavajalikku majapidamistarvet. Muusikaäri ühemehe-päästemeeskond. Laululooja, kes paneb paika kümnendi allison mcgevna kaalulangus. Kõige fantastilisemate jalgadega tantsija tänaval. Laulja, kes ületab kõik maitse- stiili- ja värvipiirid". Saade läks eetrisse Seda vaatas üle 50 miljoni inimese.\nSaates esinesid ansambel The Jacksons ja teised plaadifirma Motown artistid. Kõige meeldejäävam oli Michael Jacksoni laulu " Billie Jean " sooloesitus. Jacksoni esinemine sai muusika kategoorias Emmy nominendiks, kuid kaotas Ameerika päritolu ooperilauljanna Leontyne Prince'ile. Jacksoni jaoks oli aga parim auhind see, et pärast saadet helistas talle Fred Astaire ja kiitis tema esinemist. Pürotehnikute vea tõttu süttisid Jacksonil saalitäie fännide ees esinedes juuksed põlema. Ta sai peanahale teise astme põletushaavumille varjamiseks lasi Jackson teha kosmeetilist ravi.\nErinevalt tema järgmistest albumitest ei olnud "Thrilleril" ametlikku kontserditurneed, ent Seda on müüdud üle 20 miljoni eksemplari ja see on üks allison mcgevna kaalulangus aegade menukamaid singleid. Ameerika muusikaauhindade ürituse korraldajad otsustasid heategevuslaulu võistlusest välja jätta ning tunnustasid seda eriauhindadega, millest ühe sai Jackson.\nSee on ainus Ameerika muusikaauhind, mille Jackson on saanud mittesooloartistina. Selle tagajärjel hakkas meedia ise allison mcgevna kaalulangus välja mõtlema. Ütle neile, et ma söön elusaid kanu ja tantsin keskööl voodoo'd. Nad usuvad kõike, mida sa ütled, sest sa oled ajakirjanik. Aga kui mina, Michael Jackson, ütleksin: "Ma olen tulnukas Marsilt ja ma söön elusaid kanu ning tantsin keskööl voodoo'd," siis ütleksid inimesed: "Küll see Michael Jackson on ikka segane.\nTa on hulluks läinud. Me ei saa uskuda mitte ühtegi sõna, mida ta ütleb. Film esilinastus Filmiteemaline atraktsioon püstitati hiljem ka Euro Disneylandi. Need atraktsioonid jäid avatuks kuni ndate lõpuni; viimasena suleti Nii palju singleid polnud kunagi varem üheltki albumilt, k. Selle koreograafia ja kostüümid olid inspireeritud " West Side Storyst ".\nAastaks oli albumit "Bad" müüdud üle kogu maailma 30 miljonit eksemplari. Album on pälvinud mitu auhinda: Kokku anti kontserti 4,4 miljonile inimesele. Raamatut müüdi eksemplari. Näojoonte muutumist selgitas ta puberteedikaalulanguse, taimetoitlase range dieedi, soengu muutmise ja lavavalgustuse mõjuga. Lugusid, mis tulevad otse südamest. Mulle meeldiks istuda kamina ääres ja rääkida inimestele lugusid, manada nende silme ette pilte, panna nad nutma ja naerma, viia nad pealtnäha lihtsate vahenditega — sõnadega — mingisugusesse emotsionaalsesse seisundisse.\nMa tahaksin rääkida lugusid, mis puudutaksid nende hinge ja muudaksid neid. Ma olen seda alati teha tahtnud.\nKujutage ette, mida võib tunda mõni kuulus kirjanik, kes teab, et tal on see võime olemas. Ma tunnen vahel, et suudan seda sama. See on midagi, mida tahaksin enda puhul arendada. Mõnes mõttes nõuab muusika kirjutamine neid samu oskusi, tekitab emotsionaalseid tõuse ja mõõnasid, aga lugu ise on sketš. See on etteaimamatu. Jutustamisest on kirjutatud väga vähe raamatuid; sellest, kuidas allison mcgevna kaalulangus kaasa publikut, kuidas inimesi kokku saada, nende meelt lahutada.\nLõpuks langes "Moonwalker" edetabelis allapoole, sest selle asemel tõusis esikohale " Michael Jackson: The Legend Continues ". Michael Jacksoni kodu aastatel — Neverland eesti keeles Eikunagimaa on nime saanud šoti romaanikirjaniku J. Barrie loodud tegelaskuju Peeter Paani kodu, väikse saare Eikunagimaa järgi. Jackson oli kiindunud Peeter Paani tegelaskujusse, sest samastas end temaga ja nagu ka Peter keeldus Jackson täiskasvanuks saamast.


Viimane sõnum noorte sotsiaalreklaamide konkursile: "Et unenäod täituksid, tuleb ärgata" — Peipsi Koostöö Keskus\nViimane sõnum noorte sotsiaalreklaamide konkursile: "Et unenäod täituksid, tuleb ärgata"\nTerve kuu jooksul on nii siin kui Peipsi Koostöö Keskuse FB-lehe tutvustatud projekti “Maailmaharidus Peipsimaa koolides 2018” raames toimunud sotsiaalreklaamide konkursi silmapaistvamaid töid.\nViimasena avaldamegi reklalaamplakati, mis märgiti žürii poolt ära oma terase teksti poolest ja sobib hästi kokku võtma tervet konkurssi. Ülihea ideega plakati “Et unenäod täituksid, tuleb ärgata” autoriteks on Mustvee Kooli õpilased Kätlin Parahhina ja Aleksandra-Eleene Rebane.\nNagu ikka, saab uudistada nii nutikate tütarlaste poolt teostatud originaaltööd kui ka kujundaja Stella Skulatšjova abiga valminud reklaamplakatit.\nKogu koolinoortele suunatud projekti eesmärgiks oli kaardistada ja tõsta keskkonnaalaseid teadmisi ning toetada roheliste väärtuste levikut just noorte seas. Nii täna esitletava kui ka eelnevate reklaamplakatite põhjal näib, et noored on vägagi teadlikud keskkonnas aset leidvatest muutustest ning mõistavad, et ainus võimalik viis säilitada tasakaal looduse ja inimese vahel on ise selle nimel tegutseda. Või toimida vahel just vastupidi - jätta tegutsemata ning seeläbi loodus puutumata.\nSiinkohal tasub meenutada ka noortealgatuse korras märtsikuus toimunud meeleavaldust, mille eesmärk oli juhtida üldsuse tähelepanu meid ähvardavatele keskkonnaprobleemidele ja kliimamuutustele. Tuleb igati tunnustada neid noori, kes püüavad oma igapäevaelus käituda võimalikult keskkonnasõbralikult ega karda oma põhimõtete eest seista. Uskumatult võimas, kuidas noored end kuuldavaks tegid! Üks omapärasemaid ja mõtlemapanevaid mõtteid toimunud meeleavalduselt oli loosung “Maja põleb, aga meie valime kardinaid.” Sellest saab välja lugeda kriitilist suhtumist hetkel valitseva keskkonnapoliitika ja üldiste arengute suunas. Noored on põhjendatult mures oma tuleviku pärast ja teevad omalt kõik, et ühiskonna arengusse positiivseid muudatusi tuua.\nTasub loota, et selliste hakkajate noorte avar, nii keskkonda kui ühiskonda laiemalt hoidev maailmataju hakkaks mõjutama ja kujundama meie kõigi hoiakuid ja käitumist. Noorte rolli ühiskonnas ei tasu üldsegi alahinnata, sest homse päeva kujundajad on ju siiski nemad. Vahest ei olegi noorus hukas, vaid hoopis hea eeskuju? Meie kõigi unistus on parem homne ning selle nimel tasub silmad avada küll.


Clarins | Super Restorative Day Cream näokreem 50 ml | SHOPPA.ee\nClarins Super Restorative Day Cream näokreem 50 ml\n89 € Tavahind: 149 € -40%\nClarins Super Restorative Day Cream on intensiivse vananemisvastase toimega pinguldav ja taastav kreem küpse naha hooldamiseks. Koostises sisalduv eksklusiivne veriharungana lehe ekstrakt parandab nahatekstuuri, pinguldab nahka ja vähendab kortsude teket. Efektiivse vananemisvastase toimega tetrapeptiid taastab epidermist. C-vitamiini derivaat vähendab pigmendilaikude nähtavust ja ühtlustab jumet. Kortse täitvad osakesed täidavad sügvaid kortse ning pinguldavad nahka. Sära andvad mineraalsed pigmendid ühtlustavad jumet ning muudavad selle kaunilt säravaks. Clarins´i hüaluroonhappe kompleks katab nahapinna kaitsva hüdrolipiidkihiga säilitades niiskuse naha sügavates kihtides. Sheavõi toidab nahka ja taastab selle pehmuse ja elastsuse. Clarins Anti-Pollution kompleks kaitseb nahka keskkonna kahjulike mõjude eest.\nIlutoote eriomadused Taastav, Pinguldav, Vananemisvastane, Kortsudevastane, Pehmendav, Sära andev, Toitev, Niisutav


Kalev/Cramo polnud kahe põhimeheta mänginud Tartuga raskustes, TalTech avas võiduarve | Õhtuleht\nKalev/Cramo polnud kahe põhimeheta mänginud Tartuga raskustes, TalTech avas võiduarve (1)\nToimetas Henry Lääne, 16. oktoober 2019, 22:09\nKristjan Kitsing (palliga).Foto: Martin Ahven\nEesti-Läti korvpalliliigas alistas BC Kalev/Cramo kunagise suure rivaali Tartu Ülikooli kindlalt 94 : 71\nCramo oli parem igal veerandajal ega pidanud tulemuse üle muretsema. Tartlased olid kohati rünnakul väga suurtes raskustes ning pidid vastu võtma individuaalseid lahendusi. Roberts Štelmahersi hoolealuste mäng oli hulka sujuvam, ent nad on ka kõrgema klassiga meeskond.\nValitseva Eesti meistri ridades viskasid kuus meest kahekohalise arvu punkte. Neist edukaim oli 18 silmaga Kristjan Kitsing. Kohtumise resultatiivseim oli 20 punktiga Tartu tsenter Adomas Drungilas. Taaralinlaste eest ei teinud teiste hulgas kaasa Robert Valge ja Kregor Hermet.\nTänases avamängus alistas TalTech 94 : 83 Pärnu Sadama. Hooaja esimese võidu hankinud TalTech pani oma paremuse maksma neljanda veerandajaga. Kohtumine kulges enamasti tasavägiselt, kuid 72 : 73 kaotusseisust tehtud 12 : 3 spurt andis kätte edu, mida enam maha ei mängitud.\nVõitjate resultatiivseimana viskas Sten Olmre 18 silma. Pärnule tõid Jeremiah Page 20, Lauris Blaus 15 ja Ernests Kalve 14 punkti. Blaus hankis ka üheksa lauapalli.\nKell 20.30 algab päeva keskne kohtumine, kui Tartu Ülikool võõrustab BC Kalev/Cramot.


Filmiakadeemia avalikustas meetmed mitmekesisuse suurendamiseks Film Kuidas suurendada liige\nMa olen aru saanud, et Edith Sepa arusaama kohaselt tuleb selle küsimusega tegeleda ja ettevaatavalt võime ütelda, et Edith Sepa tegevust võib lõpuks hinnata selle põhjal, kas toimub ahelreaktsioon — süsteemi pannake raha juurde, suureneb filmide valik, millega automaatselt suureneb ka konkurents ja tase. Lisaks sellele, et film on kultuurivaldkond, on ta samal ajal ka majandusvaldkond. See film on sobilik näitamiseks kõikides sektorites ja igal tasemel töötajatele, kuid eriti koolitusel osalevatele või töötavatele noortele inimestele. Filmitegija on väga üheselt aru saanud, et vabariigi juubeli puhul suureneb erandkorras filmidele antava raha hulk ja selle tulemusena ei kavatseta teha pelgalt propagandistlikke reklaamfilme.\nÜhelt poolt oleme nutikad, suutes välja mõelda viise kliimamuutustega võitlemiseks, aga mis mõju sellel meie igapäevategevusele on? Tarbijatena anname iga kord ostes signaali, et sellist asja tuleb juurde toota. Seega ei saa öelda, et üksikisikul käitumisel pole mõju. Otsitakse võimalusi kannapöörde tegemiseks, et tulevikus ei laiuks metsade asemel elutu ahermaa.\nSõna saavad metsavahid ja teadlased, metsaomanikud ja langetustraktorite juhid. Kommenteerib Sustinere juhatuse liige Maris Ojamuru.\nPeamine küsimus metsa majandamise taga on see, kas lisaks majanduslikule kasule võetakse selle juures arvesse ka mõju loodusele ja sotsiaalsele keskkonnale. Pauli on toonud näiteid, kuidas metsa ja loodust laiemalt targalt vaadeldes ja kasutades, võiksime asendada väga palju keskkonnakahjulikke naturaalsete ja looduse poolt loodud materjalidega.\nMis toimub orkaani sisemuses ja milleks see troopiline tsüklon suuteline on? Hulljulged dokumentalistid ja NASA eksperdid jälgisid võttepäeva vältel laastava ilmastikunähtuse teekonda Aafrikast kuni Ameerika rannikuni.\nTänu nende ennastsalgavale tööle valmis unikaalne ja tõetruu linateos. Kommenteerib Arengukoostöö Ümarlaua võrgustike koordinaator Kristen Aigro. Kuigi eestlase jaoks on ookeanides tekkivad orkaanid midagi kauget ning meieni need ei jõua ilmselt kunagi, oleme me siiski osa sellest, miks nad tekivad ja võimsamaks muutuvad.\nNäiteks meie energia ei tule jätkusuutlikkust allikast. Film aitab näha, kuidas meie tegevus mõjutab inimesi üle maailma.\nNAPO filmid - Tööesten.ee\nÕnneks on tänased noored väga huvitatud sellest, kuidas saaksime oma planeeti päästa. Näeme noori üle maailma tulemas tänavatele ning näiteid ja viise ise millegagi omalt poolt kaasa aidata on palju. Esimesed väiksed sammud on näiteks prügi sorteerimine ja siltide jälgimine, kust su tooted tulevad.\nVäikeseid valikuid saame me kõik teha. Aga lõpuks on suurt muutust vaja. Mina kui naine ei näinud selles suurt probleemi — ma olin hoitud ja turvalises keskkonnas. Napo on ohus: kemikaalid See film on Film tutvustab muudatusi ühtlustatud piltmärkides, mida kasutatakse ohtlike ainete transpordis ning kemikaalide klassifitseerimisel, märgistamisel ja pakendamisel.\nPraegused seitse piltmärki asendatakse üheksaga. Olulised tähtajad on 1.\nFilm on suunatud kõikidele töötajatele mis tahes sektoris.\nEesmärk on pöörata tähelepanu kemikaali sisaldavate toodete märgistamise olulisusele. Pärast plahvatuslikku avastseeni näidatakse kuues episoodis esmalt raskete tagajärgedega vale käitumist ja seejärel ohutusnõudeid järgivat õiget tegutsemisviisi.\nEFI jagab raha järgmise aasta arvelt. Tegelikult väga väike osa läks jagamisele ja kui seal tuli viis väga tugevat projekti sisse, siis ei jäänud midagi muud üle, kui ära jagada see raha, mis meil oli terve aasta peale ette planeeritud," selgitas EFI juhatuse liige Edith Sepp. See oli ühine otsus, et pole mõtet seda niigi väikest raha veel tükkideks jagada.\nOhutus töökohas ja mujal Film räägib eeskujulikust töötajast nimega Napo. Tööl on ta korralik, aga pärast tööd muutub hooletuks. Nõnda satub ta ohtlikesse olukordadesse, kuni saabki lõpuks vigastada ja satub haiglasse. Film näitab ohtlikke olukordi liikluses, kodus, vaba aja veetmisel, ühiskondlikul lävimisel ja spordis.\nVeebilehelt saab alla laadida lühikese küsimustiku see on ka DVD-lmillega saab kontrollida vaatajate teadmisi. Selle Napo-filmi sihtrühm on ettevõtte töötajad. Filmi eesmärk on näidata ohutuse vajalikkust ka töövälisel ajal. Film sobib ka juhtkonna koolitustele, mis käsitlevad töölt puudumise vähendamist.\nOhutu lähe Selle filmi eesmärk on suurendada uues ametis või uuel töökohal alustavate noorte inimeste teadlikkust probleemidest, millega neil tuleb kokku puutuda. Napo on ideaalne tegelane noore publikuni, eriti koolitusel osalevate või äsja tööle asunud noorte inimesteni jõudmiseks.\nSee film on sobilik ka kõikidele teistele uutele tööturule sisenejatele, sealhulgas võõr- ja ajutistele töötajatele. Film koosneb seitsmest stseenist, mis kujutavad tüüpilisi olukordi, millega uude töökohta saabujad kokku puutuvad. Filmi eesmärk on näitlikustada mõningaid peamisi kuulmiskahjustuste põhjusi ja rõhutada vajadust hoida müraallikad kontrolli all, võtta ennetavaid meetmeid ja kanda vajaduse korral sobivaid kuulmiskaitsevahendeid.\nSama tulemuse saavutamiseks on üritatud n-ö petta lihtsamate vahenditega, mis tema sõnul on tegelikult pildikvaliteeti alati natuke halvemaks teinud. Koostöö naabritega Kui riik filmitegijaid ei toeta, leitakse abi mujalt.\nElmo Nüganeni "" tootmiseks andis kaitseministeerium eurot, sama palju, kui EFI, sest vastasel juhul oleks 1,5miljonilise eelarvega filmi tegemine olnud mõeldamatu. Õla panid alla taaskord ka naabrid, soomlaste taskust kogunes eurot. Hiljuti esilinastunud ja kaua oodatud "Supilinna Salaselts" jõudis kinolinale samuti põhjanaabrite abiga ja sai sealt toetuseks eurot. Kui vähegi suuremat filmi teha, on Raagi sõnul valikuvõimalus lihtne - lisarahastus tuleb leida välismaalt.\nSee teeb filmi tegemise aja küll pikemaks. Kui film "Kertu" valmis aastaga, siis "Eestlanna Pariisis" valmis seevastu viis aastat. Tihtipeale tähendab see, et Eesti filmitootja jääb välismaaga koostöö projektis vähemusosaliseks, mis omakorda mõjutab filmi sisu.\nOn koostööprojekte, kus koostöö on selgelt filmi ära rikkunud. Aga on ka õnnelikke näiteid," märkis Raag.\nLeib jõuab filmitootjatele lauale raskelt. Hollywoodilikku luksust nautida ei saa. Et ellu jääda, toodavad mängufilmide tootjad reklaamfilme, osa õpetab koolis ja osa elab filmitegijate sõnul lihtsalt peost suhu. Rahvusvahelist koostootmist peavad normaalseks eranditult kõik turuosalised.\nVäiksemad riigid teisiti ei saakski. Talviku sõnul on põhjamaade kino tõus tulnudki sellest, et on leitud sünergia ja raha filmide tegemiseks.


Sel nädalal loodi Eesti agroturismiettevõtteid ühendav nõuandev koda – Harju Elu\nEsileht / Sel nädalal loodi Eesti agroturismiettevõtteid ühendav nõuandev koda\nSel nädalal loodi Eesti agroturismiettevõtteid ühendav nõuandev koda (0)\n“Agroturism on Eestis suhteliselt uus mõiste. Eestimaa Talupidajate Keskliit on selle teadlikult fookusesse võtnud kui põllumajandusettevõtete tegevuse mitmekesistamise võimalusena alates 2018. aastast. Suur austusavaldus neile tegijatele, kes on otsustanud läbi agroturismi põllumajandustootmist tutvustada,” kommenteerib Eestimaa Talupidajate Keskliidu tegevjuht Kerli Ats ning lisab et nõuandva koja peamisteks ülesanneteks on edasiste tegevuste planeerimine, et senisest veelgi tugevamini aidata läbi praktiliste teadmiste ja oskuste Eestis agroturismi edendada.\nHetkel pakub Eestis agroturismi lisateenusena üle kolmekümne põllumajandusettevõtte. Kõigisse neisse ettevõtetesse on võimalik minna kohapeale talueluga tutvuma. “Agroturism on üha enam Eestis populaarsust koguv ning meil on väga hea stardipunkt – eeltöö on tehtud ning nüüd on vaja tegeleda agroturismi teenuse kvaliteedi arendamisega, et pakkuda ühtlaselt kõrgelt kvaliteeti ning läbi selle populariseerida põllumajandustootmist Eestis,” ütleb äsja nõuandva koja esimeheks valitud Wile Alpaca farmi esindaja Imre Heinsaar.\nEsimese nõuandva koja koosoleku peamiste teemadena, esimehe Imre Heinsaare ja aseesimehe Külli Elleri ametisse valimise kõrval, võeti arutluse alla ka tuleviku strateegilised eesmärgid, mis puudutavad Euroopa Liidu rohelepet üldiselt. Kerli Atsi sõnul näevad agroturismi ettevõtted potentsiaali olla eestkõnelejad, aidates tõsta inimeste teadlikkust jätkusuutlikust ja kvaliteetsest toidutootmisest ning toitumisest. Äsjaloodud koja esimehe Imre Heinsaare sõnul on esimese sammuna vaja teha tarbijale selgeks, mis on agroturism. “Meil tuleb teha selgitustööd, et tegemist pole turismitaluga, vaid teenusega, kus põllumajandusettevõtte laseb tarbija oma tootmisesse.” Oluline on tarbijate teadlikkuse tõstmine. “Selleks ongi oluline tulla taludesse kohale ja näha oma silmaga tootmist. Teadlikkus viib teadliku ja targa tarbimiseni,” ütleb Imre Heinsaar.\nJärgmine agroturismi tutvustav üritus toimub 11. novembril kui leiab aset rahvusvaheline agroturismi seminar, kuhu on kaasatud ka Itaalia ja Poola selle valdkonna eksperdid. Täpsema info leiab aadressil www.agroturism.ee.\nAgroturismi märki saavad taotleda viad need talud, kelle tegevused vastavad agroturismi statuudile ning agroturismi märki kandvatele taludele kehtivad selged nõuded ja reeglid, mille täitmist kontrollib Eesti Talupidajate Keskliit.\nLisainfo Kerli Ats,Eestimaa Talupidajate Keskliit, tel +372 5647 5660, kerli@taluliit.ee


Õmblusmamsel (Sewing Lady's quilting). Lapitekid müügiks.: Lapiseelik "See on romantika..."\nLapiseelik "See on romantika..."\nVähesed saavad vist ütelda, et alustasid modellikarjääri paariaastasena emme blogi tarvis. Pärast pikka harjutamist tuleb juba päris kenasti välja. Kaadris pole näha üksikuid käsi- jalgu ega udukogu, kes nendega meeleheitlikult vehib, vaid veidi igavleva näoga tütarlast, kes seelikudemostreerimistöö ilusasti ära teeb. Et juba jälle ja seelikut nagunii endale ei saa. Ei ole ma oma last ilma jätnud. Tal on juba neli lapiseelikut ja pooled neist roosad.\nNonii, veel üks lapiseelik, sedapuhku hästi õrn ja tütarlapselik. Sobib tüdrukule pikkusega +/-120. Ligikaudu seitsmeaastasele. Minu neiukesele on seelik veidi pikk. Varbad võiksid ikka välja paista. Aga miks selline kevadvärvides seelik sügisesse? Noh, kuidas see nüüd oligi, et rege rauta suvel ja vankrit talvel.\nMinult küsiti, et millised näevad välja minu seelikute pahemad pooled. Ega siin mingit raketiteadust ole, õmblusi kantima pole hakanud, kuigi, alläär on kandiga. Hädast aitab välja sõber overlok ning satsid on veel õmblusmasinal korralikult kinni tepitud


RÄPPAR TYGA OLI ABIELUS TRISTAN THOMPSONI EX-GA - KUULSUSED - 2021\nTaidal oli lühike abielu Jordan Craigiga, endine Tristan Thompson\nTäna, teises Kardashia maailma draamas, tutvustame Taidat, kas sa mäletad? Räppar tutvus paar aastat koos noorema perekonnaga Kylie Jenneriga, kui ta oli alaealine. Täna tabab perekonna uksi uus skandaal, sest vastavalt TMZ saidile ja E! Onlineoli ta abielus Jordaania Craigiga, Tristan Thompsoni endise partneriga, kes omakorda on Khloe Kardashiani endine partner.\nLos Angelese kohtu abieludokumentide kohaselt abiellus Michael Ray Stevenson, mida tuntakse paremini kui Tyga, 2010. aasta septembris Jordaaniaga, kuid suhe ei töötanud ja ta esitas abielulahutuse täpselt ühe kuu pärast ja kohtuprotsess lõppes 2011. aastal .\nSamal aastal alustas rapper suhet Blac Chynaga (Rob Kardashiani endine partner ja tema tütre ema Dream). Mõlemad tervitasid oma esimest last 2012. aasta oktoobris ja lahkusid 2014. aastal.\nAastat hiljem alustas tüdruk suhteid korvpalluriga Thompsoniga ja sai rasedaks, kuid nad eraldasid kuu enne lapse sündi, sest ta alustas suhteid Khole Kardashianiga (sama juhtus Koko'iga, kui ta sünnitas True'i, tütre, kes sündis True'i, tütre, kes neil on ühised, sest Tristan teda petnud).\nSkandaal, mis ümbritseb neid märke, vallandati, sest Tyga hakkas andma meeldib Jordaania, tema endise partneri, Instagram-fotodele. Kuulujutud näitavad, et on võimalik, et mõlemad alustavad taas suhet, võibolla kaotatud aega korvata.\nKylie ja Khloe ei ole sellest rääkinud, aga teiselt poolt oli Tristan ärritunud, et Taga on taas oma esmasündinu ema ümber rippunud.\nMeet the Mormons Official Movie - Full HD (Märts 2021)


FRANTSIIS - M Room Estonia\nM Room pakub sulle võimalust sõlmida frantsiisileping ja kasutada kontseptsiooni, mis on end õigustanud juba üle 10 aasta. Pane unikaalseid tooteid ja teenuseid hõlmav M Roomi kaubamärk enda kasuks tööle. Saada avaldus teele ja saa meie edust osa!\nM Room® on Euroopa suurim meeste iluteenuseid pakkuv salongide kett, kuhu kuulub üle 75 kaheksas riigis asuva salongi.\nM Roomi asutasid 2008. aastal kaks maailma paremikku kuuluvat meestejuuksurit, pannes aluse frantsiisiäri valdkonna ühele inspireerivamale eduloole. M Room pakub konkurentsitu kvaliteediga meeste iluteenuseid, kombineerides omavahel ainulaadse liikmelisuse mudeli, kvaliteetsed ilutooted ja tänapäevase klienditeeninduse.\nOleme meeste stiliseerimise eksperdid ja valdkonna teerajajad olnud juba üle 10 aasta ega plaani peatuda. Et salongi külastamine oleks lihtsam, kiirem ja meeldivam, töötasime koos oma klientidega välja liikmelisuse kontseptsiooni. Meie lubadus kliendile on tulem, mis sünnib esmaklassilisest hoolitsusteenusest – sina ise oma parimas vormis.\n„Kontseptsioon on end tõestanud. Nõudlus on olemas ja M Room on traditsioonilisel turul justkui sõõm värsket õhku.\nTunne oli õige ja ma pole sekundikski oma otsust kahetsenud.“\nSoomes tegutsev frantsiisivõtja\nAastane liikmelisus sisaldab teenuseid, liikmete hüvesid ja tasuta tooteid.\nUNIKAALNE TEENUSTE KONTSEPTSIOON\nJuukselõikused, habemehoolitsused, värvimine ja lõõgastavad M Extra hoolitsused moodustavad ainulaadse teenuste pa\nM Roomi üks vaieldamatuid trumpe on oma tootesarjad, mida müüakse ainult läbi M Roomi müügikanalite. Toodetud\nVäärtustame klientide aega, mistõttu pakume M Roomi teenuseid alati ilma ooteajata või väga lühikese ooteajaga.\n„M Roomi asutasid 2008. aastal kaks maailma paremikku kuuluvat meestejuuksurit, pannes aluse frantsiisiäri valdkonna ühele inspireerivamale eduloole.“\nJäta oma andmed ja saadame sulle M Roomi frantsiisi puudutava infopaketi:\n„Puhtalt naistele orienteerunud salongides oli meestel üha keerulisem korralikku teenindust saada.“\nMeie tugevus – kliendi rahulolu\nMehed on kliendid, kes soovivad lihtsat teenindust, mida ei peaks pikalt ette planeerima. Meie töö on tagada, et iga sinu M Roomi külastus mööduks sujuvalt ja jääks meelde positiivsena.\n„Paljud on meid kiitnud millegi uue loomise eest, aga tegelikult on see vana idee, meie lihtsalt vuntsisime selle üles 21. sajandisse sobivaks.“\nTänaseks on M Roomist saanud Euroopa suurim meeste iluteenuseid pakkuv salongikett, mis mängib olulist rolli kümnete tuhandete Euroopa ja USA meeste elus.\nKuhu M Room on jõudnud?\nM Room on meeste iluteeninduse sektori üks suurimaid tööandjaid. Petri ja Toni visioon sai teoks ja M Roomi algne idee – pakkuda sujuvat ja meeldejäävat hoolitsuskogemust aega broneerimata – elab tänaseni.\nM Roomi frantsiisiäri juhib Soomes, Helsingis asuv ettevõte Franchisor M Company Oy (Ltd.).\nM Room teenindab iga kuu rohkem kui 60 000 õnnelikku klienti, pakkudes maailmatasemel teeninduskogemust alati ilma aega broneerimata.\n• Frantsiis on kasvu ja laienemise mudel\n• Koostöö toimub frantsiisiandja (kontseptsiooni omanik) ja frantsiisivõtja (salongi juhi) vahel\n• Mõlemad osapooled toimivad individuaalsete ettevõtetena\n• Frantsiisivõtja päralt on frantsiisiandja nimi ja kaubamärk, oskusteave, meetodid, süsteemid ja frantsiisiandja korraldatud globaalne turundus\n• Koostöö tingimused sätestatakse frantsiisilepinguga\n• Frantsiisileping sõlmitakse kindlaks tähtajaks, lisada võidakse ka lepingu pikendamise klausel\n• Leping kehtib ainult teatud piirkonnas\n• Frantsiisiandja ja frantsiisivõtja moodustavad frantsiisiketi ning saavad üksteise tegevusest kasu\n• Frantsiisikett hõlmab tuge turundustegevustes, heakskiidetud tarnijaid ja end tõestanud süsteeme\nFrantsiisi kohta leiad rohkem infot franchising.ee.\nHästi läbimõeldud, ajakohane ja uuenduslik kontseptsioon, millel on Euroopas üle 10-aastane ajalugu\n• Eelteadmised juuste ja iluäri kohta pole nõutud\n• Võimalus alustada suuri investeeringuid tegemata\n• Sobib enamikesse jätkusuutliku majandusega Euroopa riikidesse\n• Hinnanguline tegevuskasum ületab julgelt valdkonna keskmist\n• Lõika kasu keti koostöövõimalustest\n• M Room – pärjati 2018. aastal Soome aasta frantsiisiketi tiitliga\n• Regulaarsed koolitused M Roomi akadeemias M Institute M Roomi frantsiisivõtja saab kõik kontseptsiooni puudutavad teadmised ning teda toetatakse ka globaalse turunduse, müügi, äriarenduse, koolituste ja brändi puudutava teabe osas.\n„Frantsiisivõtjal on lihtne, sest M Room annab kõik vajalikud tööriistad, teadmised ja pakub tuge.“\nM Roomi frantsiis\nM Roomi võtmenäitajad\nFrantsiisi juhitakse Soomes, Helsingis. M Roomi peakontor vastutab brändijuhtimise, frantsiisisüsteemide ja globaalse turunduse eest.\nKui oled M Roomi frantsiisist huvitatud, võta meiega kindlasti ühendust!\nM Room ootab alati liituma uusi frantsiisivõtjaid üle maailma.\nKaheksas riigis on hetkel rohkem kui 75 M Roomi salongi. Järgmine võib olla sinu oma.\nPalun jäta meile oma kontaktandmed ja võtame sinuga peagi ühendust.\nKüsimus: Millest alustada, kui soovin hakata M Roomi frantsiisivõtjaks?\nVastus: M Roomi frantsiisivõtjana peaksid olema hea suhtlemisoskusega, ettevõtlik ja oma eesmärkide saavutamisele täielikult pühendunud. Peaksid tundma hästi piirkonda, kus plaanid tegevust alustada ning tegelema aktiivselt suhtlusvõrgustiku loomisega. Sul peaks olema ka võimalus osaleda koolitustel, mille läbimine on frantsiisivõtjaks saamise eelduseks.\nKüsimus: Kas pean olema juuksur ja iluteeninduse valdkonnaga kursis?\nVastus: Sõltub sinu planeeritavast rollist, aga meeste iluteeninduse valdkonna teadmised ei ole tingimata vajalikud. Kui soovid salongis üksinda tööle asuda, peaksid olema võimeline juuksurina töötama. Kui plaanid võtta töötajad ja ise salongi juhtimisega tegeleda, peaksid olema pädev juht ja tulema toime ka äriarendusega.\nKüsimus: Kui palju algkapitali ma alustamiseks vajan?\nVastus: Ühe M Roomi salongi avamiseks peaks sul olema investeerimiseks umbes 50 000 – 70 000 €. See sõltub ka renoveerimistööde vajalikkusest ja tagatisrahadest. Koguinvesteeringu suurus sõltub ka salongi asukohast ja lepingust.\nKüsimus: Kas pakute ka finantseerimist?\nVastus: Läbi kolmandate osapoolte pakume ka finantseerimist. Palun võta meiega ühendust, et selgitada välja, kas saame finantseerimist pakkuda ka sind huvitavas piirkonnas.