Mis on sensoorne kohandamine ? - Tips for you - Tipsed.Com\nInimene on viis esmane meeli: silmist, heli, lõhn, maitse ja puudutus.Kui me samm kümblustünni veega täidetud 102 kuni 104 ° Fahrenheiti, me esialgu tundub, et vesi on kohutavalt kuum.See on see, mida tunneme.Kui natuke aega on möödunud, ja meie organism on soe vesi, see tunneb end mugavalt --- isegi rahustav.Temperatuur on püsinud --- see on kogemus sensoorne kohanemist.\nMõisted ja näite\nmääratlusega (vastavalt Websters New Universal Personaalsed tööriistad sõnaraamat) ja "sensoorne" on omadussõna tähendus 1. meelte või tunne 2. seotud vastuvõtmine ja edastamine mõttesmuljeid."Kohandamine" on nimisõna tähendab kohandada või neid kohandada.\nMõtle teema "taustamüra."Kuuleme (või on seotud) heli ruumi konditsioneer või madal ümin külmkapis, kui me siseneme tuppa või kööki.Lühikese aja jooksul, need helid tagaplaanile, ja me ei pea enam teadlikult neid kuulda.Meie kuulmine on kohanenud ta.\nMe kõnnib metsas kuupaistetu öö.Esimene nägemine muutus on vahetu: pupilli suurenemine\n.See võimaldab paremini kättesaadavad päevavalgust silma, stimuleerides võrkkestas.Võrkkest on osa silma, mis tajub valgust.See koosneb kahest tüüpi rakke nimetatakse lattide ja koonused.Vardad tajuda madal valgust ja on meie öise nägemise retseptorid.Koonused tajuda värvi ja üksikasjalikult.Mõlemad rakud sisaldavad valgustundlik kemikaali.\nNii, käies selles pimedas metsas, käbid kiiresti kohaneda pimeduses ja ei allu ühelegi valgus olemas.Ei värvi nägemine eksisteerib selle asjaolu.Vahepeal tuli kontsentratsioon vardad suureneb selle stsenaariumi ja nad muutuvad täielikult kohanenud pimedas poole tunni jooksul.\nkuulates valju muusika heavy metal bänd, tensor tympani ja stapedius tensor lihaseid keskkõrva leping.See tegevus vähendab müra ülekandumist vibratsioon meie sisekõrva.Sisekõrva, kus need võnkumised avastatud.See on reflektoorne arvatavasti kaitsemehhanism, mis kaitseb sisekõrva kahjude eest.Kuigi, kui muusika algab, tundub tugev, kiiresti sensoorne kohanemine toimub, ja me ei pea enam heli liiga kõrge.\nEnne jäänud tööd hommikul, sa valmis koostisained hautatud veiseliha ja panid need aeglane pliit.Juba mitu tundi liha ja köögiviljad on aeglaselt toiduvalmistamiseks.Kui koju õhtul, siis tervitame aroomi.Sisenemine köök, sa Kuumuta ahi küpsiste ja valmistada salat.Enne pikk, aru saamata, mida te enam ei tuvasta lõhn hautis.Sinu lõhnataju on kohandatud.\nMaitsemeeltel täiskasvanute asuvad keelel.On tuhandeid pisikesi maitse pungad, et tuvastada nelja põhilist maitset tüüpi: hapu, magus, soolane ja mõru.Hapu maitse pungad asuvad külgedel keele.Magus ja soolane maitse pungad on esiküljel keele, samas kui mõru maitse pungad on tagaküljel keele.Väga vähesed maitse pungad on leitud kesklinnas keele.Kui sa süüa, sülg suhu lagundab toitu."Retseptori rakke" maitse pungad saata sõnumeid oma aju läbi sensoorsete närvide.See protsess võimaldab oma aju, et avastada ja nõustada maitse.\nKui sa hakkad imemiseks kirss Lifesaver, magus ja hapukust kirsi maitse on erinev.Enne seda on täielikult lahustunud suus, sensoorne kohanemine on toimunud, ja maitse ei ole kaugeltki nii selge.\nMeie kompimismeel tärkab närvilõpmeid leidub alumine kiht meie naha nimetatakse pärisnahka.Need närvilõpmeid sõnumeid saata meie seljaaju, mis edastab teavet meie aju.See on koht, kus tunne on tunnustatud.Meil on paarkümmend erinevat närvilõpmeid inimkeha kõige tavalisem retseptorid on kuum, külm, surve, valu ja touch.\nKui me sukelduda basseini äärmise kuumuse ja august Pärastlõunal basseinivee tunneb külma.Lühikese aja jooksul, aga meele kohanemine toimub;ja vesi tundub üsna mugav.\nsensoorne kohanemine: Saldo\nsensoorne kohandamine võimaldab elusolend (inimeste, loomade, taimede, mikroorganismide) leida tasakaal oma ümbrust ja efektiivselt reageerida muutustele ärritustele.Paljud teooriaid ja uuringuid jätkata, et hinnata selle nähtuse organismide igasuguseid.\nPubMed: sensoorne kohanemine artikkel\nPubMed: From vastus ergutid artikkel\nPubMed: sensoorne signaale ajal aktiivne vs. passiivse liikumise


EKRE – ilusat emadepäeva kõikidele emadele! | EKRE – Eesti Konservatiivne Rahvaerakond\nEKRE – ilusat emadepäeva kõikidele emadele!\nEesti Konservatiivne Rahvaerakond soovib kõikidele emadele ilusat ja rõõmurohket emadepäeva! Tehku meie laste naeratus ja tänu see päev teile eriliselt kauniks. Kui poleks meie tublisid emasid, poleks olemas ka eesti rahvast.\nTuhat tänu teile ja kestku Eesti ka järgmised 1000 aastat!


Liisa Mugra, 29. juuli 2020 10:28\nIntsikurmu Festival 2019Foto: Markus Muide\nSel suvel toimub Intskurmu festival täiesti uues formaadis, inimesed saavad nautida head muusikat kohapeal või televiisori vahendusel. “Meil on suurejooneline produktsioon ja latt on kõrgel, püüame anda maksimaalse elamuse külastajale kohapeal ja kodus,” räägib festivali peaprodutsent Martin Ruus.\nIntsikurmu telefestival toimub Põlva metsapargis 7. -8. augustil. “Koostöös Teliaga teeme kahel päeval otseülekanded festivali programmist, mis on vaadatav Telia sisuleidjas või Intsikurmu veebilehel. Festivali pilti toodavad ligi kuusteist telekaamerat. Otseülekande teeb 8. augustil ka Raadio 2. Kes kohapeale tulla ei saa, kutsume inimesi üles korraldama festivali oma kodus pereringis või sõpradega – kaunistage näiteks koduaed, tellige söök ja jook festivali virtuaalselt toidutänavalt ning vaadake otseülekannet ekraanilt või kuulake raadiost,” ütleb Martin Ruus. “Reedel ja laupäeval saab osta otseülekandeks pileti. Festival on esimest korda eksporditav ja ka välisriikide elanikud saavad festivali vaadata.”\nMELU SINU KODUS: Intsikurmu toimub tänavu telefestivalina\n“Alternatiivne idee pakkuda Intsikurmu festivalielamust tekkis volbriööl Valgemetsas ja juba 1. mail hakkasime visiooni ehitama ning koostööpartnereid kaasama. On olnud väga innovaatilne, paindlik ja loov protsess. Nägime suletud maailmas uusi võimalusi, leidsime uue energia ja otsisime lahendusi,” sõnab peaprodutsent.\nSeoseses koroonaviirusega on festivali korraldajad pidanud sisse viima mitmed muudatused. “Me ei organiseeri telklaagrit, soovitame inimestel leida majutuse või telkimisplatsi lähedal asuvates turismitaludes. Telefestivalil ei ole tavapärast Lastekurmut ega Tiigilava, kõik esinejad on Eesti artistid ja me ei müü festivalipasse, vaid kontsertpäeva pileteid,” loetleb Martin Ruus erinevusi eelmiste aastatega.\nPeaprodutsent kinnitab, et festivalil järgitakse kõiki Valitsuse ja Terviseameti poolt kehtestatuid Covid-19 käitumisjuhendeid ja reegleid, mis kehtivad avalike ürituse korraldajatele. “Oleme piiranud külastajate arvu, kohapeal on käte desinfintseerimisjaamad ja puhas jooksev vesi, tualette on rohkem, piletid on elektroonilised ning ala on hajutatud.”


Rakendusmatemaatika bakalaureus, Okayama, Jaapan 2021/2022\nIgas kaasaegse ühiskonna töökohas on üha enam nõudlust matemaatilise mõtlemise ja arvuti kasutamise oskuste järele. Meie osakond on pühendunud õpilaste õpetamise ja praktilise uurimisalase koolituse pakkumisele puhta ja rakendusliku matemaatika alal, et neile nõudmistele vastata. Kujundame õpilastele õppekava, et saavutada matemaatika igas valdkonnas laiendatud teadmised alustest kuni edasijõudnuteni; sealhulgas algebra, geomeetria, analüüs, tõenäosusteooria, statistika ja arvutiteadus. Pakume ka Jaapani keskharidusele spetsialiseerunud õppejõudude professionaalsel toel matemaatika ja infotehnoloogia õpetajakoolitusprogramme. Igal aastal saab õpetustunnistuse umbes 55% õpilastest ja umbes 15% neist sooritab Jaapani prefektuuri õpetajaskonna eksami. Osakonnal on oma teadusraamatukogu, et julgustada üliõpilasi iseseisvalt õppima, ja eksklusiivne arvutiruum õpilastele arvutiprogrammidega kursustel praktilise väljaõppe saamiseks.\nAt the end of World War II, with much of Japan lying in ruins from multiple airstrikes and particularly with the hydrogen bomb dropped on Hiroshima and Nagasaki, our founder, Mr. Tsutomu Kake (1923 – ... Loe edasi\nAt the end of World War II, with much of Japan lying in ruins from multiple airstrikes and particularly with the hydrogen bomb dropped on Hiroshima and Nagasaki, our founder, Mr. Tsutomu Kake (1923 – 2008) came to the realization that because this country has few natural resources ONLY through education can Japan recover. From that point on and throughout the rest of his life, Mr. Kake had been actively involved in the development of education in Japan. Näita vähem


Sparta kasvatus – Vikipeedia\nAgōgē (vanakreeka keeles ἀγωγή) ehk Sparta kasvatus oli kõigi Sparta poiste kasvatamise ja treenimise režiim.\nRiigi huvidele suunatud totaalne Sparta kasvatus põhines autoritaarsusel, ratsionaalsusel ja kollektiivsusel. Oluline oli kasvatada tulevastes sõjameestes ühtsust, lojaalsust ja ohvrimeelsust Sparta ees.\nGeruusia liikmed vaatasid kõik sündinud poisslapsed üle. Vigased, haiged ja liiga nõrgad lapsed jäeti mäenõlvale surema või visati kaljult alla.\n7-aastaseks saanud poisid võeti vanematelt ära ja neid kasvatati koolides. Eeldati, et nad on lojaalsed mitte oma perele ja sugulastele, vaid pigem koolile. Alates 12. eluaastast anti neile üks riietusese aastas – punane hõlst. Nad magasid asemetel, mille valmistasid pilliroost ise; roogu korjasid nad paljakäsi, ilma noata. Poisid olid sihilikult alatoidetud, et nad harjuksid näljaga sõjaretkede ajal. Neid julgustati ise endale süüa varastama, aga kui nad sellega vahele jäid, siis karistati neid rängalt.\nLapsi õpetati rääkima lühidalt ja konkreetselt. Seda nimetatakse lakooniliseks kõneks.\nPärit leheküljelt "https://et.wikipedia.org/w/index.php?title=Sparta_kasvatus&oldid=4475962"\nSelle lehekülje viimane muutmine: 21:46, 1. september 2016.


HC Kehra jõudis ainsa Eesti klubina Tallinna käsipalliturniiril nelja hulka - Sport\nHammarby peatreeneriks suvel saanud Erik Larholm Foto: erakogu\nTäna hommikul jäid Kalevi spordihallis toimuval turniiril kehralased alla B-alagrupis täisedu nautivale Kaunase Granitas-Karysele 20:29 ning lõpetasid nelja punktiga grupi teisena. Kolmandaks jäi St. Peterburg, kes sai täna jagu alagrupis nullile jäänud Aruküla/Audentesest 29:23 (14:12).\nA-alagrupi võitis täisedu 6 punktiga Rootsi meistriliiga klubi Hammarby IF, kes võitis viimases voorus 27:9 (10:2) HC Viimsi/Tööriistamarketi. Pääsme poolfinaali kindlustas ka neli punkti kogunud Helsinki IFK, kes oli otsustavad kohtumises parem korraldajaklubist HC Tallinn 26:23 (12:11). HC Tallinn kogus 2 silma ning Viimsi jäi punktita.\nLaupäevastes B-poolfinaalides kohtub kell 16:20 HC Tallinn ja Aruküla/Audentesega ning 17:40 St. Peterburg 2 ja HC Viimsi/Tööriistamarket. Koha eest finaalis hakkavad mängima A-poolfinaalis kell 19:00 Helsinki IFK ja Granitas-Karys Kaunas ja kell 20 Hammarby IF ja HC Kehra Horizon Pulp&Paper.\nPühapäeval toimub 7.-8. koha mäng kell 10, 5.-6. koha mäng kell 11:30, pronksimäng kell 13:00 ja finaal kell 14:45.\nEesti U20 käsipallikoondis sai EM-il raske, kuid olulise võidu\nKäsipallineiud mängivad EM-il 17.-18. kohale


Minu unistuste tegemine sülearvutiks – iowawest\nMinu unistuste tegemine sülearvutiks\nVeel paar aastat tagasi ei soovitanud ma sülearvutil mängu. Sülearvuti kõrge hind oli väga kõrge ja isegi siis ei olnud selle funktsionaalsus mänguarvutite lähedal. Kuid ajad on muutunud, riistvaratootjad on suutnud uusimaid tehnoloogiaid ja kulusid vähendada. Nii et kui ma saaksin oma mängusülearvuti kokku panna, mida ma saaksin sinna panna?\nProtsessor: Peaksite vaatama ühte Inteli mitme protsessori kiipi. Praegu on võimsaim neljatuumaline Intel Core 2 Extreme protsessor. Sellel on 12 MB kogu L2 vahemälu ja 1600 MHz esisiin.\nEkraan: Sülearvutite ekraanid varieeruvad vahemikus 14–17 tolli. Mänguarvuti jaoks on vaja 17-tollist ekraani eraldusvõimega 12 000 pikslit.\nFotokaart: NVidia toodab parimaid digitaalseid videograafikakaarte. Saate vaadata NVidia lehte, et näha, mis välja tuli. Praegu on nende parim kaart kahetuumalise GPU SLI versiooniga GeForce 9800M GT. Sellel on 1 GB spetsiaalset mälu ja see toetab DirectX 10.\nMälu: 4 DDR2 mälu kaevamine. Praegu pole põhjust omada rohkem mälu.\nHiire mäng: Puuteplaadid on mängus ohtlikud. Soovitan mänguhiirt, kui mulle meeldib Razer Lachesis, või mängupulti, kui soovite mõnda neist.\nDVD / Blu-ray plaadimängija: Nende tööriistade abil saate nautida kõrglahutusega Blu-ray-plaate, seega peate leidma mängija, kes nendega hakkama saab. Leidke ka keegi, kes oskab lugeda kahekihilisi DVD-sid. Kahekihilised DVD-d kahekordistavad andmeid, mida vanemad DVD-d sisaldavad.\nKõvaketta tüüp: Ma kasutaksin 7200 RPM 250 GB SATA koos NCQ-ga. Kui soovite rohkem kettaruumi, lisage 250 GB draiv. Nüüd tean, et mõned mehed ütleksid, et 1 TB draiviga, teised aga soovitaksid paremat draivi. Suurte ketaste probleem seisneb selles, et te ei saa toota samu pöördeid, mistõttu need aeglustuvad. Seda tüüpi soliidsed autod on stabiilsed, kuid ma ei usu, et tehnoloogia on nii kiire kui tavalised ajamid.\nOperatsioonisüsteem: Teil peab olema Windows Vista.\nSelle disainiga saate hakkama mängudega, mis toovad kõrgeima kvaliteediga arvutid põlvili.\n← ADCOM juhtmevabad ja kõrvapealsed kõrvaklapid PlayStation 3 parandamine (PS3 YLOD Repair) →


A. Le Coq toetab - A. Le Coq\nA. LE COQIST/A. Le Coq toetab\nA. Le Coq loob positiivseid elamusi ‒ Eesti suurima joogitootja A. Le Coq’i eesmärk on luua hea tunne kõigile endaga seotud huvigruppidele. Oma tarbijatele ‒ läbi parima maitse ja kvaliteediga toodete, kogu ühiskonnale ‒ vastutustundliku ja hooliva käitumisega ettevõttena. Kliendikeskse lähenemise kaudu pakume jätkuvat kasumlikkust ning oleme usaldusväärne partner kõigile neile, kellega teeme koostööd.\nEttevõte toetab tipp- ja rahvasporti, kultuuri ning teadust, aidates tõhusa maksumaksjana kaasa nende valdkondade arengule. A. Le Coq loob hea tunde ka oma töötajatele, pakkudes motiveerivat töökeskkonda ja majanduslikku stabiilsust. Omanikele tagame ettevõtte hea toimivuse ja motiveeritud töötajate kaudu ettevõtte efektiivsuse, turuosa kasvu ning jätkuva kasumlikkuse.\nA. Le Coqi praegune edu on saavutatud tänu ühiskonna positiivsele toetusele. Seetõttu tunneme moraalset kohustust ja sotsiaalset vastutust aidata neid valdkondi, mida ei ole piisavalt rahastatud. Meie jaoks tähendab sotsiaalne vastutustunne, et mõtleme igapäevaselt, kuidas saame omalt poolt kaasa aidata Eesti elu paremaks muutmisele.\nOleme aastate jooksul toetanud nii rahaliselt kui ka muul moel algatusi nii haridus-, teadus-, kultuuri- kui ka spordi- ning sotsiaalvaldkonnas. A. Le Coq on Tartu piirkonna edukaim ettevõte, seega on meile jätkuvalt oluline ka Tartu piirkonna arengusse panustamine.\nA. Le Coq on Maarja Küla püsitoetaja olnud alates 2002. aastast. Maarja Küla arendamisel on tähtsaim, et ühiskonna nõrgimad saavad tunda elamisest siirast rõõmu. Nad tunnevad, et nad on siin ilmas kellelegi vajalikud ning see kosutab nende hinge. Maarja Küla on sild inimeste vahel. See on kahe seni lahus elanud maailma kokkupuutepunkt.\nVaata Maarja küla kodulehte\nToetame nii tipp- kui ka harrastussportlasi. A. Le Coq on pannud õla alla eestlaste kõige armastatumale spordialale ‒ jalgpallile, ning ellu kutsunud noorte tippspordi toetusprojekti.\nA. Le Coq on Eesti jalgpalli toetanud juba 20 aastat. Oleme Eesti Jalgpalli Liidu pikaajaline kuldsponsor, arendades nii Eesti esindusstaadioni A. Le Coq Arenat kui ka toetades Eesti Jalgpalli Liidu kaudu mitmeid noorteprojekte.\n2013. aastal sõlmisime Eesti Jalgpalli Liiduga pikaajalise koostöölepingu, mille alusel kannab kohalik jalgpalli tippliiga Premium liiga nime.\nNoortejalgpalli arendamiseks on A. Le Coq sponsoreerinud koos UEFA-ga minijalgpalliväljakute ehitamist üle Eesti. Tänu rahalisele abile rajas Jalgpalli Liit 40 väljakut Eesti maakonnakeskustes, linnades ja koolide juures.\nVaata Eesti Jalgpalli Liidu kodulehte\nVaata A. Le Coq Premium Liiga kodulehte\nTartu maratoniga seob meid ligi 20 aasta pikkune sisukas koostöö. Ilmselt ei ole suusamaratonisõpra, kes poleks kuulnud kuumast A. Le Coqi meeõllest, mida lõpetajatele finišis kosutuseks pakutakse. See on jook, mille maratoni enda meeskond meie tumedast õllest, sidrunimahlast ja meest kokku segab ning kuumalt serveerib. Lisaks suusavõistlustele on meie tooted pakkunud kosutust kõikidele spordisõpradele ka teistel spordiüritustel, alast sõltumata.\nTartu maraton oli Eesti esimene suurüritus, mis tõi alkoholivaba õlle kui taastusjoogi spordiürituse lõpujookide nimistusse. Alates 2017. aastast saavad kõik Tartu maratoni jooksu-, ratta- ja rulluisumaratonide lõpetajad valida kosutuseks kas A. Le Coqi alkoholivaba õlle või Aura vee.\nTartu maratoni ürituste toitlustuse juht Oliver Kivimäe toob Tartu maratoni ja õlletootja partnerlusele paralleeliks näiteid teiste riikide maratonidest, kus alkoholivaba õlut on finišeerijatele pakutud juba mõnda aega. „Tartu maratonidel pakume alkoholivaba õlut juba mitu aastat ja kui alguses eelistati pigem vett, siis üha enam otsustatakse alkoholivaba õlle kasuks. On aru saada, et see on trend, mis kasvab, aga kindlasti vajab see veelgi enam teavitustööd.“\nTartu Maratoni Kuubiku sarja kuuluvad maastikumaraton (jooks), rattaralli, rulluisumaraton, rattamaraton ja linnajooks.\nVaata Tartu Maratoni veebilehte\nA. Le Coq on Maijooksu ja Tallinna Maratoni ametlik joogipartner\n2019. aasta kevadel alustasime koostööd Eesti suurimate jooksuürituste Tallinna Maratoni ja Maijooksuga. Naiste hulgas populaarsel Maijooksul pakume janustele jooksulistele joogipunktides Aura vett ja preemiajoogina uusi Aura tooteid – 2019. aastal oli selleks näiteks karboniseeritud mineraliseeritud veest ja mahlast valmistatud Aura Schörle jook.\nEsimest korda on koostöö osaks A. Le Coqi alkoholivaba isotoonilise nisuõlle pakkumine nii pool- kui ka täismaratoni jooksupunktides. Tegemist on täiesti ainulaadse tootega, mis on oma omadustelt võrdväärne isotoonilise spordijoogiga. Jooksu- ja suusamaratonide finišis isotoonilise alkoholivaba õlle pakkumine on maailmas laialt levinud trend, kuna toode on hea alternatiiv spordijoogile ning taastab hästi kaotatud vedelikuvarud.\nLisaks Maijooksule ja Tallinna Maratonile kuulub koostööürituste sarja ka Ida-Virumaa suurim spordiüritus – Narva Energiajooks.\nVaata jooksuürituste veebilehte\nMuhu väina regatt on Eesti vanim purjeregatt, mille partner on A. Le Coq juba enam kui kümmekond aastat. Kaheksa päeva kestev regatt paneb proovile nii meeskonna kui ka jahid ja tõsine heitlus käib nii iga etapi kui ka kogu regati kohapunktide eest. Aasta-aastalt on osalejate arv kasvanud ja regatt muutunud üha rahvusvahelisemaks. 2017. aastal, kui A. Le Coqi Muhu väina regatt tähistas oma 60 aasta juubelit, osales rekordarv jahte – ligi 130, sh 29 jahti Lätist, Leedust, Soomest ja Venemaalt.\nRegatti korraldavad Kalevi Jahtklubi ja Pärnu Jahtklubi koostöös Eesti Jahtklubide Liiduga\nVaata A. Le Coq Muhu Väina regati kodulehte\nTartumaa edukaima ettevõttena toetame Lõuna-Eesti suurimat veekeskust ‒ Aura Veekeskust. 2001. aastal avatud kompleksis on ujula, veepark ja tervisekeskus. Veekeskust ning Aura kaubamärki ühendavateks väärtusteks on kvaliteet ja hoolivus, samuti aktiivne ja tervislik eluviis.\nVaata Aura Keskuse kodulehte\nA. Le Coqi spordimaja\n2006. aastal valmis A. Le Coqi toetusel Tartu linna täiesti uus spordihall A. Le Coq SPORT, mis laiendas oluliselt Tartu noorte sportimisvõimalusi. A. Le Coq Spordimajas on kolm universaalset harjutusväljakut, millest kaks on tavatingimustes pallimängijate ning üks iluvõimlejate käsutuses. Võistlusteks avatavad tribüünid võimaldavad võistlusi jälgida üle 2000 pealtvaatajal. Lisaks on spordihoones veel harjutussaal judoklubidele ning jalgratturite treeningbaas, jõusaal, saunad ja spordimeditsiinikeskus.\nVaata A. Le Coqi spordimaja kodulehte\npanustame Eesti ettevõtete sportimisse\nEesti Firmaspordiliidu ühingu eesmärgiks on pakkuda Eesti ettevõtete töötajatele sportlikku meelelahutust. 2020. aastal saab ühing 15 aastaseks ja pool sellest ajast on ka A. Le Coq panustanud üritustesse, kus kolleegidega mõõtu võetakse. Usume, et aktiivne sportimine tõstab inimeste enesetunnet ning rõõmsate kolleegidega või koostööpartneritega saavutame rohkem. Firmaspordiliidu kevad-, suve-, sügis- ja talispartakiaadist võtab osa üle 500 aktiivse töötaja ja kõikidele pingutajatele on jõudu juurde andmas A. Le Coqi tootevalik.\nRohkem infot Eesti Firmaspordi Liidu tegemiste kohta leiad: www.firmasport.ee\nOlvi ja A. Le Coqi stipendium toetab ning tunnustab tehnikaerialade õpetajaid ja õpilasi\nLisaks pikka aega välja antud õpilasstipendiumitele valis A. Le Coq 2019. aasta juunis koostöös Tartu Kultuurkapitaliga välja esimese Olvi fondi 3000-eurose õpetajastipendiumi, mille eesmärk on tunnustada tehnikaerialade õpetajate tehtud tööd ja teiselt poolt anda õpetajale võimalus end kurssi viia joogitööstuse ja sellega seotud tehnikainnovatsiooniga. Stipendiumi saamine võimaldab lisaks nii stažeerimist A. Le Coqis kui ka tööstusharu tutvustava välismessi külastust või õppekäiku teistesse Olvi grupi ettevõtetesse.\nTaotlemise info leiab Kultuurkapitali kodulehelt\nTeaduskeskust AHHAA oleme toetanud aastast 1999. Usume, et AHHAA tegevuse tulemusel saab Eesti targemaks. Paljudel väikestel ja suurtel huvilistel on võimalik avastada endas see teaduspisik, mis idanema hakates viib suurte tegude ja avastusteni. 2011. aastal valmis AHHAA teaduskeskuse uus hoone, mis on esimene teaduskeskuseks kavandatud hoone Balti riikides.\nVaata Teaduskeskus AHHAA kodulehte


Kommentaarid: Türgis ei kehti eriolukorra ajal Euroopa inimõiguste konventsioon\nToimetas Piret Pappel, 21. juuli 2016 16:59\n21. juuli 2016 22:55\nsama/ 21. juuli 2016 23:05\nja / 21. juuli 2016 22:52\nleidiski võimaluse kinnipeetavad üles puua ja siis pärast eu-ga liituda.\nRadist/ 21. juuli 2016 22:34\nTürgi on moslemiriikidest ainus, kus mehed võivad shortsides ning naised miniseelikus ringi\nkõndida. Pealtnäha näib see nüüd siis välja nagu "demokraatia", eksole? Aga mis on tegelik demokraatia? Islam, traditsioon, moearvamus, Eurovisioon.\ndiplomaat/ 21. juuli 2016 21:00\nMe taunime , muretseme , oleme solidaarsed , jagame teie muret : aga tegelikult (kuidas saaks nende nõrkust ärakasutada ja nende pealt palju pappi teenida) .\nsee on õige suund/ 21. juuli 2016 20:49\nlas pigid tapavad üksteist ning sinna sattunud valgetel lõigataks ainult pea otsast ja saadetakse tagasi.\nyavus/ 21. juuli 2016 20:21\nOh , nüüd ei jõua EL ja USA ära taunida, et Türgis pannakse koole nüüd kinni, rikutakse inimõigusi, ei hoita demokraatlike väärtusi , jne. Mis te peale taunimise teha saate ? No nii lapsik on maailm !\nsundüürnik/ 21. juuli 2016 19:47\nSee konventsioon ei kehti Eestis ka omandireformi valdkonnas.\n21. juuli 2016 21:29\nnh/ 21. juuli 2016 19:24\nvõiks vist öelda, et Türgis on demokraatiaga selleks korraks kööga, islamistid täielikult võimul ja aeg ka nagu küps süüria ja iraak türgi lipu alla vedada, kui just jääb alles seda jõudu, millega seda teha. Maailm muutub-süüria ja iraak ebastabiilsed ja türklane, nagu venelanegi kohe maid jagama. Poole aasta pärast jätavad natoga ka hüvasti ja sebivad koos venelastega seal liivakõrbes!\nRadist/ 22. juuli 2016 04:58\nNATO direktsioon tegi Türgile möödund nädalal ebastabiilsuse pärast märkuse. Diplomaatiliselt on see võrreldav suhete katkestamiseelsele hoiatusele.\nTürgi on olnud piirkonnas üks arvestatavamaid sõjalis- ja kultuurijõude aastakümneid. Egas muidu flirdiks temaga nii USA kui Venemaa. Aga nüüd, kui riigi majandus "tänu" naaberriikide jätkuvatele jamadele lonkab, on Türgi läinud radikaalsemaks. Mõnes mõttes on reaktsioon mõistetav, teisalt võib selles riigile kui rahvakogumile vaid kaasa tunda.\nmõtlik/ 21. juuli 2016 19:24\nnaljakas küll, rikutakse räigelt inimõigusi aga keegi ei sekku. Isegi paarisõnalist lauset selle taunimisest pole ei säutsude ega piuksude näol kuulda olnud.Midagi on mäda, aga mis ?\nM.M./ 21. juuli 2016 19:23\nSiiani soiuti,et Valgevene peremees on euroopa viimane diktaator.Nüüd on olukord radikaalselt muutunud..eurolimukate kõige suurem sõber&mõttekaaslane võttis selle tiitli endale.Peameedia on nii tasa..nii tasa,nagu kult rukkis!Naeratab ainult lollakalt..et ikka juhtub selliseid asju!\nValgevenes on kõik OK/ 21. juuli 2016 21:15\nMinge ja vaadake, kui ei usu.\nMüüt diktaatorist tuleb sellest, et Valgevene ei luba end USA kontsernidel ja pankadel paljaks varastada.\nSeal pole ainsatki väljamaist panka, sotsiaalne kindlustatus on mega ja riigis kord majas!\nRahvas on peale käputäie USA klakööride paksult rahul.\nno/ 21. juuli 2016 18:51\nmeil ei kehti pidevalt osa Euroopa sotsiaalhartast. Permanentne eriolukord või mis?\nsotsiaalharta on jama/ 21. juuli 2016 19:18\nMeie sotsiaaltagatised on oluliselt paremad ja tagavad kõigile eestimaalastele, kaasa arvatud migrandid, parema elu kui kunagi varem.\nUunu/ 21. juuli 2016 18:10\nKui ei kehti, siis võiks minna ja seal massimõrva toime panna, sest antud hetkel siis hukkuvad muulad, mitte aga inimesed.\nreede/ 21. juuli 2016 17:25\nKõõga värk Meie presidendi hea sõber Erdogan keeldus demokraatia tulekust oma õuele Miskipärast on demokraatiameistritel kehvad päevad Iraak ja Afganistan ei vea välja Liibüa on segamini Assad teeb isehakanud pretendentidele säru Ukrainas ei kuula bandeerapoisid demokraatia maaletoojaid isegi brittidel on Merkeli demokraatiaõpetusest kõrini Kehvad lood\nTürgi ja sealsed inimõigused ????/ 21. juuli 2016 17:15\nÄrge ajage kasse munele, türklastel on aus ja ontlik verejanu ja inimese õigus on ainult erdoganil. Küllap tema teab,kuidas praegu " armeenlased ja venelased " türklasi tapavad .'usutavasti on Läänes olevad sõbrad lausa sõnatud ja sukkades,mitte enam shokis.


VANDENÕU VASTAS TÕELE? Minneapolise politsei: salapärane Vihmavarjumees on rassistliku jõugu liige | Õhtuleht\nVANDENÕU VASTAS TÕELE? Minneapolise politsei: salapärane Vihmavarjumees on rassistliku jõugu liige\nToimetas Greete Kõrvits, 29. juuli 2020 21:09\nESIMESED LEEGID: Politsei arvates said süütamised ja vägivald alguse just haamriga varustatud Vihmavarjumehest.Foto: AP/Scanpix\nMustanahalise mehe George Floydi tapmise järel Minneapolise linnas lahvatanud meeleavalduste lained pole USA mitmes kandis siiani rahunenud. Minneapolise kurikuulsaimaks meeleavaldajaks sai Vihmavarjumehena tuntud kaak, kes haamriga autotöökoja akende kallale läks. Tema isiku kohta levisid kõiksugu teooriad. Linna korravalvurid teatasid, et nüüd on neil aimu, kellega on tegu ning miks ta seal viibis.\n27. mai õhtul ühe Minneapolise autotöökoja ees üles võetud telefonivideolt võib näha, kuidas mees, kes ühes käes hoiab vihmavarju ning teises haamrit, järgemööda töökoja aknaid puruks taob. Video „kangelane“ kannab tumedat riietust ja gaasimaski. Kui teised kohalolijad talt lõhkumise lõpetamist nõuavad, jalutab vihmavarjuga kuju lihtsalt minema. Õige pea on autotöökoda, mille katkised aknad on rüüstajatele ahvatlevalt valla, üleni leekidesse mattunud.\nSOROSEST SATANISTIDENI: jaburaid vandenõuteooriaid USA rahutuste kohta


Fiesco vandenõu Genuas; Friedrich Schiller – Kirjavara raamatupood\n„Fiesco vandenõu Genuas” on ümbrispaberiga pehmekaaneline raamat. Raamatu seisukord: kasutatud.\nFiesco vandenõu Genuas – tutvustus\nRaamatu „Fiesco vandenõu Genuas” tehnilised andmed\nRaamat Fiesco vandenõu Genuas on Laos nr 2, saame postitada või kontorisse tuua tellimisjärgsel tööpäeval.\nOstan „Fiesco vandenõu Genuas” hinnaga 4.90


Võimalik vaid Eestis! Farmiloomade elu ja ohutuse tagamiseks tapame nad ära! – Loomaveeb.ee\nPõllumajandus- ja Toiduameti (PTA) kaks ametnikku kontollisid hiljuti Raplamaal üht vihjet, mille kohaselt pidavat ponide elu ja tervis ohus. Ametnikud suhtlesid ka vihje andjaga ning teatasid PTA uuest suunast farmiloomade kaitsel – hooletule loomapidajale antakse aeg loomade võõrandamiseks. Kui ta selle aja jooksul ponidele uut kodu ei leia, organiseerib PTA loomade hukkamise, sest amet ei maksvat ühtegi senti põllumajandusloomade pidamise ja ravi eest. Vihje andja ütles, et loomadele on võimalik leida hoiu- või päriskodud, sest hobuinimeste kogukond teab, kus oleks ponidel võimalik oma edasine elu väärikalt ja turvaliselt elada. Selle peale kosteti, et kõik on loomapidaja kätes, aga kui ta sellega nõus ei ole, loomad hukatakse. Punkt!\nKõige pahasemad olla ametnikud olnud selle peale, et kohale kutsuti ka vabatahtlikud loomapäästjad, sest tegelikult ju nemad tagavad loomade heaolu siin riigis. No ei taga ikka küll! Ametnikud ei hakanud ennast liigutama, kui vihje saadi vaid suhtumine muutus alles pärast seda kui naabri kannatus katkes ja ta tegi kõne loomade heaolu osakonna juhatajale, kes järjekordse skandaali kartuses kupatas alluvad olukorraga tutvuma.\nPonide pidamisega tekkisid loomapidajal suuremad probleemid eelmisel talvel, kus nappis sööta ja loomad käisid seda otsimas naabrite juurest. Lisaks suri talvel poegimisel ära mära, kes ei olnud võimeline kehva konditsiooni tõttu elusat varssa ilmale tooma. Loomapidaja keeldus poegimise ajaks loomaarsti kutsumast, aga naaber tegi ikkagi veterinaarile kõne. Kui loomaarst kohale jõudis, siis sai ta ainult konstanteerida fakti, et loomapidaja oskamatu tegutsemine poegimise abistamise ajal tappis mõlemad loomad.\nKuna loomade elu oli trööstitu ja loomad hulkusid ringi, käisid ja ründasid naabrite hobuseid, tegid külaelanikud abipalve Loomapäästegrupile, kes käis olukorda hindamas. Loomapidaja oli külastuse hetkel alkoholijoobes – nii nagu ka ülejäänud tema juures külas olnud seltskond. Loomapidaja joobes külaline kinnitas, et tema talitab juba kolm päeva linde ja loomi, sest loomapidaja ei olevat selleks suuteline. No meie arvates ei olnud ka talitaja selleks suuteline.\nKitsed plagasid meid nähes koplist võssa ja ei pidanud elektrikarjuse alt läbi jooksmiseks isegi päid alla laskma. Loomapidaja purjakil sõber valas lindudele vett ja andis süüa – kujutan ette, et seda tehakse just täpselt siis, kui kogu sellele kambale loomad meelde tulevad. Täkk oli pandud lõasse, kus ta kurvalt kõssitas. Värskele veele juurdepääsu loomal polnud ja praeguse palavaga võib juba ainuüksi see saatuslikuks saada. Karjamaade elektrikarjuste asemel võiksid olla ka vanaema põllepaelad, sest seal ei puudus väiksemgi vool. Koppel oli paljaks söödud ja täiesti arusaadav, et vähegi mõistust omav loom laseb sealt jalga.\nTegemist ei ole vanade loomadega, vaid noorte ja enamjaolt tiinete ponidega. Raske leppida mõttega, et PTA lihtsalt võtab kaheksa poni pluss sündimata varssade elud lihtsalt sellepärast, et nii on odavam. Lisaks ei nägevat loomakaitseseadus teist varianti ettegi. No näeb ikka küll ja seaduslooja on päris palju variante loomade heaolu tagamiseks loonud, aga seda tuleb eelkõige osata ja tahta tõlgendada. Tänased PTA juhid ei taha.\nHukatakse haige loom, keda enam ei ole võimalik ravida ja tema elukvaliteet on olematu. Arusaadav ja ükski loomapäästja ei tee oma suud lahti. Kuid selliste loomade, keda on võimalik korraliku sööda ja ravimitega korda saada ja kellel on võimalik elada veel pikk ja täisväärtuslik elu, tapmisele pole õigustust. Sain ka varasemalt PTA-st infot, et amet on asunud üsna jäigale seisukohale, et kui toimub põllumajandusloomade võõrandamine seoses sellega, et nende jätmine omaniku juurde ohustab elu ja tervist, siis oksjoni korraldamise asemel loomad hukatakse. Ütlen ausalt, et minu jaoks on selline tegutsemisviis õõvastav ja arusaamatu.\nSaan aru, et PTA jaoks on kõige olulisem kulude kokkuhoid. Nüüd saan aru, et kulude kokkuhoid toimub loomade heaolu arvelt. Kui loomad võetakse ära loomapidajalt seoses sellega, et nende elu ja tervis on ohus, siis ei tohiks olla eesmärgiks nende hukkamine, vaid eesmärgiks peaks olema loomadele uue pidamiskoha leidmine. Aga eks loomakaitseorganisatsioonid jälgivad kullipilgul iga juhtumit ja sekkuvad, kui PTA kavatseb korraldada tapatalgud.\nLesja 22. juuni 2022 at 08:08 - Vasta\nPTA istuvad omal soojal kohal edasi\nLeevi 23. juuni 2022 at 06:14 - Vasta\nTõestij võimalik vaid Eestis.\nMust Lammas 24. juuni 2022 at 05:59 - Vasta\nIsiksuse häiretega inimesed. Ega tapmine nii väga odav ei olegi aga rahva raha raiskamine oma hobi ja naudingu jaoks PTA-l alati.\nTiiu 25. juuni 2022 at 03:52 - Vasta\nPakume väga head kodu!\nOlen kirjutanud pta@pta.agri.ee, Loomapäästegrupi operatiivjuhile Tiina Kukele.\nPalun väga ühendust võtta .


Halt - ICO wiki\n3 Sarnased käsud\nHalt on Unix-i operatsioonisüsteemikäsklus, mis kirjutab andmed kettale ja seejärel peatab protsessori. Andmed kirjutatakse tavaliselt /var/log/wtmp faili. Peale peatumist see käsk protsessorit taas ei käivita. Seda käsklust saab kasutada vaid 'root' kasutaja ning seda ei saa kasutada, kui ka mõni teine kasutaja sisse on logitud.  Peale käsu kasutamist võib arvuti välja lülitada.\nHalt käsku kasutatakse lihtsalt, sisestades sõna 'Halt'.\nKui kasutaja pole sisse logitud, kui 'root' kasutaja, siis saab käsklust kasutada nii:\nKui Halt on oma töö ära teinud, tuleb teatis ...Halt completed... ning seejärel võib oma süsteemi välja lülitada.\nKäsul 'Halt' on ka väga palju liideseid, mis aitavad kergemini hakkama saada, kui kasutajal on mitu soovi. \nKui kasutaja ei taha oma süsteemi sünkroneerida enne peatamist, siis saab kasutada käsku\nKus -n tähendab 'nosync'\nKui kasutaja tegelikult ei tahagi süsteemi peatada, vaid selle ainult /var/log/wtmp faili kirjutada, siis saab kasutada käsku\nKus -w tähendab 'write'\nKui kasutaja ei soovi, et käsklus andmeid salvestaks, siis saab kasutada seda käsku\nKus -d tähendab 'delete'\nKui kasutaja soovib enne süsteemi peatamist kõik 'network interfaces' välja lülitada, saab kasutada seda käsku\nKus -i tähendab 'interface'\nKui kasutaja tahab sundida süsteemi peatuma, siis on ka see võimalus\nKus -f tähendab 'force'\nKui kasutaja tahab teha kiire peatumise, võib kasutada seda käsku\nKus -q tähendab 'quick'\nKui kasutaja soovib peale süsteemi peatamist kohe selle ka välja lülitada, saab kasutada seda käsku\nKus -p tähendab 'poweroff'\nPeale 'Halt' käsu on sarnased ka 'Reboot' ja 'Shutdown' käsud. Sarnased on ka üksteisega just selletõttu, kuna nad kõik peatavad süsteemi. Halt aga automaatselt süsteemi välja ei lülita nagu teised kaks. \nShutdown käsku saab kasutada nii\nTulemus: Süsteem lülitatakse välja ning kõiki kasutajaid hoiatatakse selle eest. Süsteemi saab välja lülitada koheselt või mõne aja pärast.\nReboot käsku saab kasutada nii\nTulemus: Süsteem taaskäivitub\nKokkuvõtteks arvan, et Unix'i operatsioonisüsteemikäsk 'Halt' on väga hea viis tehtud andmeid salvestada ning protsessori tööd lõpetada, sest see on lihtne ning turvaline. See jätab kergelt alles kõik tehtud töö ning ei lase nn. suvalistel isikutel seda kasutada.\nRetrieved from "https://wiki.itcollege.ee/index.php?title=Halt&oldid=86257"\nThis page was last edited on 15 January 2015, at 11:11.


Pärnu Käsikellastuudio: MTÜ Pärnu Käsikellastuudio tutvustus\nTere tulemast Pärnu Käsikellastuudio Agapella blogisse!\nMTÜ Pärnu Käsikellastuudio tutvustus\nPärnu Käsikellastuudio MTÜ tegutseb eesmärgiga edendada ja propageerida käsikellamuusikat kui haruldast, omanäolist ja Eestis küllaltki vähelevinud musitseerimisviisi käsikellamängijatele, töötubades osalejatele, kontserdipublikule. Soovime, et igal sügisel mängijate arv stuudios kasvaks ning saaksime veelgi suuremale arvule lastele ja täiskasvanutele kvaliteetset hobiharrastust pakkuda ning nende mängutehnilist vilumust kasvatada. MTÜ jätkusuutlikkuse tagamiseks korraldame muuhulgas ka avalikke kontserte ning pakume muusikalist teenust erinevatele ettevõtetele.\nTegevuse ulatus: MTÜ tegutseb enamasi Pärnus ja Eestis, kuid oleme varasemalt käinud kontsertreisidel Venemaal, Rootsis, Soomes, Saksamaal ning aastal 2010 korraldasime Eestis esimese rahvusvahelise käsikellafestivali Bell Force 2010, kus osales ansambleid Eestist, Saksamaalt ja USA-st..\nStruktuur: Hetkel tegutseb stuudios 5 erineval mängutasemel ansamblit: 2 täiskasvanute ansamblit, 2 koolinoorte ansamblit, 1 lasteansambel-kokku ca 50 inimest. Regulaarsed ansambliproovid toimuvad lasteansamblitel 2 korda nädalas ja täiskasvanutel 1 kord nädalas.\n2013.a septembris alustas MTÜ tütarettevõttena tegevust erahuvialakool Pärnu Käsikellakool. Kõik käsikellastuudio ansamblimängijad on ühtlasi selle huvikooli õpilased.\nMTÜ liikmeid on kokku 3: Kersti Hint, Elo Kesküla ja Helvi Treiblut. Liikmed on ühtlasi ka MTÜ juhatuses ning kaks neist, Elo Kesküla ja Helvi Treiblut on ka ansamblite juhendajad.\nPostitaja: Elo Kesküla kell 10:54\ntel 51 75 077\nVabaühenduse tegevuse eetilised põhimõtted\nMTÜ Pärnu Käsikellastuudio põhikiri\nMTÜ Pärnu Käsikellastuudio majandusaasta aruanne 2...


Täna hommikul algas TTÜs Robotex - Tallinn\nTäna hommikul algas TTÜs Robotex\n23. november 2012 12:15\nTäna hommikul algas Robotex 2012, Eesti suurim robotitevaheline võistlus. Robotivõistlus kestab 25. novembrini ja toimub TTÜ spordihoones.\nRobotexi korraldajad Marti Arak ja Jaanus Paljak leiavad, et reaalteaduste propageerimist tuleb alustada maast madalast ning selleks ongi kavas palju võistlusi, mis on suunatud noortele, et läbi mängulise efekti suunata neid varakult tehnikateaduste juurde.\nSel aastal on lisaks robotivõistlustele ka joonistus-, foto- ja videokonkurss. Parimaid töid saab näitusel näha Robotexil. Võistlusmomendi suurendamiseks ning osalejate innustamiseks on robotivõistluste auhinnafond tänavu üle 6000 euro.\nRobotexil on ka Suur Tehnoloogianäitus, kus eksponaatideks on pommirobotid, robotkala, robotmannekeenid ning 3D printer ja -skanner.


Siim Kallas: alati peab unistama millestki suurest - Arvamus - Majandus\nSiim Kallas: alati peab unistama millestki suurest\n1. november 2009, 7:52\nEuroopa Komisjoni asepresident Siim Kallas kummutab Lissaboni leppega seotud müüte, räägib eurost ja eelseisvast ametiajast. Eesti volinikku küsitles E24 ajakirjanik Andrus Karnau.\nIirlased kiitsid Lissaboni leppe heaks, ees seisab selle kinnitamine veel Tšehhis. Miks tšehhid nii tõsiselt leppele vastu sõdivad?\nSeda peate nende käest küsima, mina ei oska seda öelda. Ma arvan, et see on mingi müüt, millele nad vastu on. Tegelikult ei peaks meiesugustel Ida-Euroopa riikidel väga palju selle leppe vastu olema. Lissaboni lepe jätab mulje, et tegu on kolossaalse muutusega, aga samas selle tähtsus pole nii suur.\nViimane kolossaalne muutus Euroopa Liidus oli ühisraha kasutuselevõtt, Schengeni viisaruumi ja euroliidu laienemine. Need on olnud tõesti suured asjad, aga Lissaboni lepe ei muuda Euroopa elu nii palju, et see oleks olnud väärt tohutuid poliitilisi läbirääkimisi. Lissaboni leppest sai sümbol, sest valitsemisreformita euroliit edasi ei saa.\nLepe sümboliseerib ka euroliidu kasvu võrreldes rahvusriikidega, mis häälestas teatud poliitilised jõud tugevalt leppe vastu. Aga mu meelest Lissaboni lepe pole suur Euroopa Liidu valitsemisreform ega ole ka kriitiliseks ohuks ühelegi rahvusriigile.\nMa loodan, et leppe heakskiitmine õnnestub ning siis saab keskenduda tähtsamatele küsimustele, nagu siseturg, kaubandus, konkurentsivõime, demograafiline kriis ja sisseränne.\nEestist vaadates on kõige olulisem, et euroliit saab välisministri.\nSee on kõige nähtavam uuendus, muid muudatusi on ka, näiteks hääletusmehhanismide muutmine. Välisministri koha loomine annab võimaluse ühise välispoliitika kujundamiseks, aga see võimalus peab ka teoks saama.\nPositiivne stsenaarium on selline, et välisteenistuse etteotsa saab tugev suure rahvusvahelise autoriteediga poliitik, kes on ametikoha järgi Euroopa Komisjoni asepresident. See tähendab, et ta on ka hierarhiliselt asepresident. Mina olen asepresident staatuse järgi, aga ma ei käsuta ühtegi teist komisjoni liiget.\nVälisteenistuse juht aga põhimõtteliselt on ülemuslik teiste välisteemadega tegelevate komisjoni liikmete suhtes, talle hakkavad alluma teenistused, kus töötab umbes 5000 inimest. See on suhteliselt võimas koht komisjonis.\nTa on ametikoha järgi ka välisministrite nõukogu juhataja. See on koht, kus kõik sõltub isiksusest. Kui sinna tuleb tugev isiksus, siis koosoleku juhatajal on alati väga suured võimalused kujundada ühine seisukoht. Vajadusel saab ta ka oma tahte maksma panna.\nKui ühised välispoliitilised seisukohad kujunevad korralikult, siis ei leidu ühtegi välisministrit, kellel oleks mugav end sellele vastandada. Sellisel juhul saab Euroopa inimese, kellega rääkida euroliidu välispoliitikast. Kui välisteenistus tuleb tugev, siis hakkavad ka asjatundlikud diplomaadid eelistama rahvusriigi teenistusele euroliidu välisteenistust, sest see on mitu korda võimsam ühegi riigi välisteenistusest. Kuna tulevikus saab sellesse teenistusse inimesi saata iga liikmesriik, siis see on ka väikesele riigile lisavõimalus osaleda suures välispoliitikas.\nNegatiivse stsenaariumi korral, nagu paljudel juhtudel euroliidus on, sätivad liikmesriigid mugavalt kõik reeglid selliselt, et välisteenistus ei saa ühtegi otsust langetada.\nEestist vaadates on kõige suurem hirm seotud sellega, et otsused ei pea enam olema konsensuslikud.\nVälispoliitikas lepingute heakskiitmine on igal juhul konsensuslik. Ma arvan, et euroliidus kasutatakse kvalifitseeritud enamust hääletamisel nii vähe kui võimalik, sest üritatakse teha nii palju kompromisse seisukohtade vahel kui võimalik.\nMullu helistasin ennelõunal ühele põllumajandusministeeriumi ametnikule, kes oli pärast terve öö kestnud läbirääkimisi just hotelli jõudnud. On see tüüpiline euroliidu kompromissi otsimise näide?\nÖiseid läbirääkimisi väga tihti ette ei tule, aga samas on see ka küllalt tüüpiline. Pole lihtne ülesanne leida ühine seisukoht 27 osapoole vahele, kel on kohutavalt erinev taust ja hoiakud.\nKas Lissaboni leping, millest ju nii palju räägitud, teeb väikesele riigile enda kuuldavaks tegemise lihtsamaks?\nVäikesel riigil on piisavalt võimalusi oma tahet läbi viia. Küsimus on pigem selles, et kas te sõnastaksite mulle, mis on niisuguse riigi nagu Eesti tahe euroliidus. Milles seisnevad Eesti huvid? Iirimaal räägiti enne referendumit samamoodi, et meie tahe… Aga mis see tahe siis lõppude lõpuks on?\nNäiteks, mõned Eesti publitsistid kirjutavad, et euroliidu põllumajanduspoliitika on tagurlik, aga samas Eestis põllumehed ja valijad mõtlevad hoopis vastupidi. Sama pilt on ka igal pool mujal. Minu meelest on euroliidu hoiak selline, et asjalikesse ettepanekutesse ja vastuväidetesse suhtutakse tõsiselt, ükskõik, kas need tulevad suure või väikese riigi poolt. Kui väga palju on väiklast nääklemist, siis võidakse kasutada ülerullimist. Aga väiklast nääklemist ei tule ainult väikeste riikide poolt.\nNelja aasta jooksul on Eesti kahes asjas euroliidult vastu näppe saanud. Üks on suhkrutrahv ja teine kasvuhoonegaaside kvoodid. Suhkrutrahv läks meile maksma 800 miljonit krooni ja kvootide vähendamine vähemalt paar miljardit krooni.\nKeegi ei taha trahvi maksta. Aga tekib küsimus, et millist süsteemi Eesti tahab.\nSuhkrutrahvi puhul tehti kindlaks, et Eestis pandi toime trikke, mis ei olnud kooskõlas ausa konkurentsi reeglitega. Kas Eesti huvi on turg, kus toimivad ausa konkurentsi reeglid, või on Eesti huvi iga hinna eest leida taskule kõige kohasemaid lahendusi?\nÄrimaailmas on täpselt samamoodi. Kas tahate korralikku raamatupidamist ja auditeerimist? Kas tahate, et lepinguid saaks kaevata vahekohtusse või teil jääks vaba võimalus seda lepingut igal juhul rikkuda? Euroopas on aastatuhandeid nii olnud, et kui teete lepingu, siis tuleb seda täita. Siseturureeglid on tegelikult riikidevahelised lepingud.\nEuroopas minu meelest polegi suurriike, siin on kõik väikesed riigid, seega on tähtis ausa konkurentsi reeglite järgimine.\nKvootidega on sama lugu. Vesi ju tõuseb. Läänemerele saab tammi ette ehitada, aga tervet Suurbritanniat tammiga ei ümbritse. Eesmärgiks on, et kasvuhoonegaaside heide atmosfääri väheneks. Kuigi Eestis on kõrgeid poliitikuid, kes panevad selle kahtluse alla, nagu ka välismaal, aga rahvusvaheline kogukond on veendumusel, et süsihappegaasi piiramine on tänuväärne asi ja selle teostamiseks on paika pandud teatud mehhanismid.\nOn loomulik, et Eesti riik üritab selles mehhanismis leida endale võimalikult kasuliku lahenduse. Oma seisukohti tuleb kaitsta, aga lõppude lõpuks on mingid üldised seisukohad, millele tuleb alluda. Kui ma oleks Eestis vastaval positsioonil, siis ma ka võitleksin selle eest, et saada võimalikult soodsalt kvoote.\nVõitlus süsihappegaasiga on mu meelest ainult suur äri. Suur osa elektritootmisest tuleb uuesti üles ehitada, koos sellega saavad uued tegijad võimaluse tootmine ümber jagada.\nEelmise sajandi 70ndail ehitatud majad on praeguseks kõlbmatud edasiseks kasutamiseks. Need tuleb renoveerida või ehitada uued hoopis teistsuguseil põhimõtteil. Ehitusmaterjalid on muutunud, uus tehnoloogia kasutusel, veekasutus hoopis teine jne. Energiasäästmine on niivõrd suur äri, et ka majanduskriisi ajal ei tunne nn rohelised majandusharud puudust investeeringuist või tellimustest.\nStruktuurimuutused on alati suur äri olnud. Võtame näiteks 1956. aasta, kui oli Suessi kriis. Prantslased tegid siis järelduse, et õli hakkab olema poliitilise väljapressimise vahend. Samal aastal hakkas Prantsusmaa arendama tuumaenergeetikat, et tagada energiasõltumatus. Praegu tuleb umbes 80 protsenti elektrist tuumajaamadest ja see on hiigeläri.\nMis teist endast saab, Tallinnas spekuleeritakse, et Eesti jääb tulevikus volinikukohata?\nMa ei kujuta ette, kust see jutt saab tulla. Praegu kehtiv Nizza leping ütleb, et alates 2009. aastast peab volinike arv olema väiksem kui liikmesriikide arv. Aga see otsus tuleb langetada ühehäälselt ja seda muuta saab ainult ratifitseerimisega. Kuidas te kujutate ette, et ühe riigi peaminister tuleb koju ja ütleb, et andsin oma nõusoleku, et meie riigil ei ole enam volinikukohta. Lissaboni leppe järgi on üks komisjoni liige iga riigi kohta. Praegu sellist varianti ei ole, et Eesti võiks volinikukohast ilma jääda.\nKui Iirimaa oleks «ei» öelnud, siis oleks sündinud suur segadus. Berlusconi ütles välja, et kui Iirimaa ütleb «ei», siis on aeg teha nn tuumik-Euroopa. Viha oleks sellisel juhul kontsentreerunud Iirimaa ja Tšehhi ning ka teiste väikeste riikide vastu.\nKuluaarides liigub ju arvamus, et väikesed uued riigid on Euroopale ainult õnnetuseks. Et aitab sellest ja teeme mingisuguse teistmoodi mudeli ja las nad tuksuvad kusagil euroliidu äärealadel. Selline arvamus on olemas, aga Iirimaa jah-sõna lahutas väikeste uute tulijate vastast pahameelt.\nMissugust volinikuportfelli te tahaksite?\nSee on suuresti komisjoni presidendi otsustada. Presidendil on kogemus 2004. aastast, mil kaks tema kandidaati europarlamendis tagasi lükati, ja ta võtab ülesannet tõsiselt. Barrosol on teatud põhimõtted komisjoni koostamiseks. Esiteks ta ei taha komisjoniliikmeid, kes hakkavad saama korraldusi oma valitsustelt. President sätib nii, et voliniku kodumaal poleks selles valdkonnas erihuve. See on keeruline pasjanss. Riikide huvid on nii vastandlikud, kuid presidendil on vabad käed portfellide jagamiseks. Nii Eesti peaminister kui ka ma ise oleme oma kaalutlused Barrosole esitanud.\nÜks võimalus on jätkata samal kohal. Kui Brüsselis kuuldi, et Eestis on käibel argument, et minu portfell pole tähtis, siis haarati peast ja küsiti, kas Eestis üldse ei taibata, kuidas asjad käivad. Tõsi ta on, et minu senine amet on frustreeriv, sest on nähtav ainult siis, kui midagi läheb viltu. Minu praeguse portfelli juures on palju igapäevast nähtamatut tööd.\nMa olen seda avalikult öelnud, et olen ökonomist ja olen huvitatud valdkonnast, kus minu ökonomisti vereringe leiab piisavalt adrenaliini, ja selleks on õige mitu varianti.\nKuidas volinikukohtade jagamine käib? Riikidel on huvid, otsused teeb Barroso, see tähendab siis pikki läbirääkimisi ja kokkulepete sõlmimist?\nKõige tähtsam on, et volinikud peavad parlamendis läbi minema. Ja see ei saa seekord olema lihtne, sest parlament tahab näidata oma jõudu. Eelmine kord sundis parlament kahe riigi esindajad lahkuma. Nõrgemad isiksused satuvad tule alla.\nKüsimus on ka poliitilistes vaadetes. Itaalia volinik Rocco Buttiglione oli väga tugev isiksus, erakordselt haritud, aga tal olid radikaalsed katoliiklikud vaated ja sellega ta ärritas antiklerikaalset ja naisõiguslaste leeri. Tema vaated ei sobinud ja europarlament hääletas ta maha. Praegu näiteks ootab siseturu volinikku ees tugev vastasseis, sest siseturu tugevdamine on vastuolus vasakpoolsete rühmade vaadetega.\nVolinike seltskond peab lõppude lõpuks tööle ka hakkama ja seda peab president samuti meeles pidama.\nPaljud inimesed usuvad, et koos nõusolekuga teid teiseks ametiajaks Brüsselisse jätta leppisid IRL ja Reformierakond midagi kokku ka eelseisvateks presidendivalimisteks.\nSee on müüt. Mingit kokkulepet seoses presidendivalimistega ei ole. Mis kokkulepe see saabki olla? Minu teada võiks Reformierakonna meelest Toomas Hendrik Ilves teise tähtaja veel olla. Ma arvan, et presidendi üle arutlemine algab pärast 2011. aasta parlamendivalimisi. Eks siis paistab, mis on Eestile tähtis.\nAga põhimõtteliselt olete valmis 2011. aastal kutse vastu võtma?\nEi maksa spekuleerida. Ma arvan, et 2011 on ikka Ilvese aeg.\nEestis arvatakse, et kui Maastrichti kriteeriumid kriipsu pealt täidame, siis on maailma ühe elitaarsema klubi uksed meile valla. Kas see on nii?\nKomisjonis on raudselt selline seisukoht, et kui kriteeriumid täidetakse jätkusuutlikult, siis on see uks valla. Aga maailm on keeruline. Paljuski on euro rahapoliitiline mudel rajatud Saksa marga põhimõtetele. Järelikult on sakslastel selle koha peal väga kõva sõna öelda. Ma tegeleks ka poliitiliselt soodsa õhkkonna kindlustamisega nii Saksa valitsuses ja keskpangas kui ka Euroopa Keskpangas, et seal oleks tagatud poliitiline heasoovlikkus. Sakslased on mures ega taha mingil juhul, et euro nõrgaks jääks.\nKui lihtsustada, siis põhiküsimus on, et ega me euro jaoks liiga vaesed ei ole?\nSee ei puutu asjasse. Võtmeküsimus on veendumus, et kriteeriume täidetakse jätkusuutlikult, et majanduse mudel ja maksebilanss tagavad rahaühiku stabiilsuse.\nRahandusministeerium usub, et kui tänavu ületame eelarvedefitsiidi tingimusi paari protsendikümnendikuga, siis pannakse ehk silm kinni.\nMina ei usu seda. Leedul oli väga vähe vahet inflatsiooni tingimusega. Iga hinna eest ei pea kedagi euro-tsooni võtma, samas on selge, et euro-ala peab laienema.\nAsja mõte on ikka see, et terves Euroopas kehtib üks rahaühik ja siis on see ikka väga kõva sõna. Praegu on euro-alast väljas Taani, Rootsi ja Suurbritannia, mis me veel uutest liikmesriikidest räägime. Mina ei usu seda, et meile tehakse tingimuste osas järeleandmisi.\nKui te viis aastat tagasi Brüsselisse läksite, siis oli Eesti väike positiivse mainega Balti tiiger. Praegu on Eesti koos Islandi ja Lätiga Euroopa kolme kõige viletsama riigi hulgas.\nSee ei vasta tõele. Eesti ei ole võrreldav Läti või Islandiga. Nii võib arvata inimene, kes küsib, et kas teil Riias tänavu lund oli. Praegu on maailmas probleemiks, et stiimulpakettide tõttu on riikidel tekkinud tohutu riigivõlg. Eestil aga on nii väike riigivõlg, et see ei mahu graafikussegi. Eesti on juba praegu kolme-nelja riigi hulgas, kes suudavad pidada eelarve kolmeprotsendise defitsiidiga, kõik teised on selle piiri ületanud.\nTühja sellest kriteeriumist, aga mõelge sellele, et kui riigivõlg kasvab suuremaks riigi SKTst, siis ainuüksi selle võla intressideks tuleb maksta hiigelsummasid ja seda võlga maksavad veel meie lapsed ja lapselapsed. Eesti riigivõlg ulatub lähiajal kriisi tõttu varsti kümne protsendini SKTst. See pole suur koormus. Me pole pidanud panema ühtegi senti pankadesse.\nKui majanduskasv jälle plussi pöörab, siis Eestil on eeldused, et tulu ei lähe vanade võlgade katteks, vaid läheb uuteks algatusteks. Selles mõttes on Eesti pilt makromajanduslikes tabelites ikka väga hea.\nKas see on üldse põhimõtteliselt võimalik, et Eesti-suurusest riigist pärit poliitik võiks saada Euroopa Komisjoni presidendiks või välisministriks?\nKõik on võimalik, väga palju sõltub konkreetsest inimesest, aga ka jõudude vahekorrast. Euroopa jälgib tasakaalu, kõiki tähtsaid kohti ei täideta suurte riikide esindajatega, Lõuna- või Põhja-Euroopa esindajatega, vanade ega uute riikide esindajatega. See on kohutavalt planeerimatu ja sõltub asjaolude kombinatsioonist.\nSeda planeerida ei saa, aga samas oleks hea, kui riigil sellise potentsiaaliga inimesi on. Võimalus on alati olemas, kuigi see on väiksem kui suurtel riikidel. Väga palju sõltub persoonist ja tema autoriteedist vastaval alal.\nNii et mõni noor inimene, kes praegu kohalike valimiste kampaania lendlehti kleebib, võib unistada suurest karjäärist Euroopas?\nAlati peab unistama millestki suurest, aga peab kõva isiksus olema ja hirmsalt tööd tegema. Olema kodus Euroopa asjades, omama rahvusvahelist autoriteeti ja suurt kogemust ning teadmisi mingil alal.


Algab aasta kodaniku 2020 konkurss | Kultuuriministeerium\nKultuuriministeerium koos oma asutustega töötab eesti rahvusliku identiteedi säilimise ning elujõulise kultuuriruumi tagamise ja arengu nimel.\nKultuur 2020 »\nSport 2030 »\nLõimuv Eesti 2020 »\nTööplaan 2020 »\nToetuse taotlemise ja aruandluse vormid »\nValdkonna seadused »\nKultuuriministeeriumi valitsemisalas on riigi kultuuri-, spordi- ning muinsuskaitsetöö korraldamine ja kunstide edendamine, riigi meedia- ja audiovisuaalpoliitika ning lõimumiskava rakendamise koordineerimine. Valitsemisalas on Muinsuskaitseamet.\nKultuuripoliitika eesmärgiks on kujundada loovust väärtustav ühiskond, hoides ja edendades eesti rahvuslikku identiteeti, uurides, talletades ja kandes edasi kultuurimälu ja luues soodsad tingimused elujõulise, avatud ning mitmekesise kultuuriruumi arenguks ja kultuuris osalemiseks.\nSpordipoliitika eesmärgiks on aidata realiseerida üldrahvalikku spordihuvi, luues soodsad tingimused sporditegevuse arenguks ning koordineerida spordi infrastruktuuri optimaalset kujundamist ning rikastada kõikide eestimaalaste elu läbi sportliku tegevuse ning saavutuste.\nRiigitöötaja iseteenidusportaal »\nÜldtelefon: 628 2222\nÜldfaks: 628 2200\nValitsemisala asutused »\nKaasav poliitikakujundamine Kultuuriministeeriumis\nKultuuriministeerium on korraldanud teema-aastaid alates 2000. aastast.\nDigikultuuriaasta eesmärk on teha digikultuuri osaks e-Eesti eduloost. Tähtis on, et uued põlvkonnad võtaksid omaks meie oma elava kultuuri ja pärandi ning digilahendused oleksid sellele toeks. Aasta tegevusi ning sündmusi viivad läbi Eesti Rahvusraamatukogu, Muinsuskaitseamet, Eesti Rahvusringhääling ja Eesti Filmi Instituut.\nDigikultuuriaastale tooni andvad teemad on digitud kultuuripärandi uuskasutus ja ümbermõtestamine, sellega seonduvad autoriõiguste ja avaandmete probleemid, digitaalset loovust noorteni viiv Loometiigri programm ja kultuuri suurandmete analüüs paremate poliitikate kujundamises. Samuti pööratakse tähelepanu digi-ilma pahupoolele ehk nutisõltuvusele, identiteedivargusele ja küberturvalisusele.\nDigikultuuriaasta Facebooki leht\nAvaleht Uudised Algab aasta kodaniku 2020 konkurss\n13. oktoober 2020 - 10:30\nAasta kodanik 2019, foto Annika Haas\nKultuuriminister Tõnis Lukas kuulutas täna, 13. oktoobril välja aasta kodaniku 2020 konkursi. Tänavuse konkursi moto on „Kodanik võtab vastutuse“, mis lähtub nii digikultuuriaastast kui ka koroonakriisi mõjudest, mis asetas paljud tavapärasena tundunud rõõmud ja mured hoopis uude konteksti.\n„Vastutus on midagi enamat, kui ainult kohustuste täitmine. Eriliselt oluliseks kujunes digikultuuriaastal selliste kodanike panus, kes leidsid võimalusi säilitada üksteisega inimlikku kontakti ka füüsiliselt kohtumata või aitasid luua võimalusi kultuurielu jätkumiseks piirangutele vaatamata. Sellel erilisel aastal kuulub tänu inimesele, kes ulatasid abikäe end ületades ja võib-olla isegi ohverdades,“ ütles kultuuriminister Tõnis Lukas. „Aasta kodanik 2020 aunimetust väärivad alati ka need, kes kaitsevad vabadust nii kodus kui ka maailmas laiemalt,“ lisas minister.\nKandidaate saab esitada veebivormi kaudu hiljemalt reedel, 6. novembril. Konkursi ja selle tingimuste kohta saab lähemalt lugeda Kultuuriministeeriumi kodulehel. Aasta kodaniku aunimetuse koos rahalise preemia ning skulptor Reti Saksa miniskulptuuriga „Ühiskonna õis“ annab kultuuriminister üle 24. novembril Eesti Rahvusringhäälingu uudistemajas toimuval tunnustussündmusel. Rahvastikuminister Riina Solman annab samas üle kodanikupäeva aumärgid ning tunnustab ideekonkursil „Mina suudan“ osalenud koolinoori.


Hindamisjuhend gümnaasiumile | Miina Härma Gümnaasium\nKinnitatud Miina Härma Gümnaasiumi direktori käskkirjaga nr 212, 22. juuni 2015\n3) anda alus õpilase järgmisse klassi üleviimiseks ning gümnaasiumi lõpetamise otsuse tegemiseks.\nHindamine on süstemaatiline teabe kogumine õpilase arengu kohta, selle teabe analüüsimine ja tagasiside andmine. Hindamine on aluseks õppe edasisele kavandamisele. Hindamise korraldus sh kokkuvõtva hinde kujunemise alused kirjeldab õpetaja oma hindamispõhimõtetes ja need on kättesaadavad Stuudiumis.\nHindamisel kasutatavad hinded ja märgid (va IB DB õpilastele)\nHindega „5“ („väga hea“) hinnatakse suulist vastust (esitust), kirjalikku või praktilist tööd, praktilist tegevust või selle tulemust (edaspidi õpitulemus), kui see on täiel määral õppekavas esitatud nõuetele vastav. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega „5“, kui õpilane on saanud 90–100% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.\nHindega „4“ („hea“) hinnatakse õpitulemuse saavutatust , kui see on üldiselt õppekava nõuetele vastav, kuid pole täielik või esineb väiksemaid eksimusi. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega „4“, kui õpilane on saanud 75–89% maksimaalselt võimalikust punktide arvust.\nHindega „1“ („nõrk“) hinnatakse õpitulemust, kui see ei vasta õppekavas esitatud nõuetele. Kui õpitulemuse hindamisel kasutatakse punktiarvestust, hinnatakse õpitulemust hindega „1“, kui õpilane on saanud 0–19% maksimaalselt võimalikust punktide arvust. Hinne „1“ pannakse ka juhul, kui õpilane ei anna ära tööd, puudub põhjuseta kirjaliku töö ajal, keeldub vastamast või spikerdab. Viimasel juhul välja pandud hinne „1“ järelevastamisele ei kuulu.\nHindega „Arvestatud“ ja „Mittearvestatud“ hinnatakse õpitulemust gümnaasiumi valikainetes.\nMärge „!“ tähistab Stuudiumis tegemata tööd, mis tuleb sooritada õpetajaga kokku lepitud ajal kuni kahe nädala jooksul alates märke „!“ Stuudiumisse kandmisest. Kui õpilane jätab selle ülesande kokkulepitud ajal täitmata, asendatakse märge „!“ hindega „1“.\nhõlmab kuni nelja ainetunni materjali ja kestab kuni 20 minutit;\non soovitatav ette teatada.\nkontrolltööde arvu teavitab õpetaja kursuse algul\nkursuse jooksul võib teha kuni kolm kontrolltööd;\nmaterjali mahu otsustab õpetaja;\nnädalas on üldjuhul lubatud mitte rohkem kui kolm kontrolltööd;\nkontrolltööde toimumisaja teatab aineõpetaja vähemalt viis päeva ette ja kannab selle Stuudiumisse;\nkursusel omandatud teadmisi ja oskusi kontrolliv töö arvestuse saamiseks;\nkursusetöö sisu ja meetodid valib õpetaja;\nõpetajal on õigus selle hinde põhjal hinnata kogu kursust;\n9. Õpilasi hinnatakse viiepalli süsteemis.\n10. Kujundava hindamise rakendamine võimaldab õpilasel õppetegevuse vältel saada õpetajatelt, kaaslastelt või enesehinnangu abil enamasti suulist või kirjalikku sõnalist tagasisidet õppeainet ja ainevaldkonda puudutavate teadmiste ja oskuste, käitumise, hoiakute ning väärtushinnangute kohta. Õpilane kaasatakse hindamisse, et arendada tema oskust eesmärke seada ning oma õppimist ja käitumist eesmärkide alusel hinnata ning tõsta õpimotivatsiooni.\n11. Õpilane ja lapsevanem saavad õpilase hinnete kohta teavet Stuudiumist, aineõpetajalt või klassijuhatajalt. Kool teavitab õpilast ja vanemat õpilase hinnetest paberil vormistatud klassitunnistuse kaudu, kui õpilane või vanem esitab vastava sooviavalduse klassijuhatajale.\nHindamise põhimõtted on kättesaadavad Stuudiumis. Kursuse jooksul läbitavad peamised teemad, hindamise korraldus (nõutavad teadmised ja oskused, nende hindamise aeg ja vorm) ja planeeritavad üritused tehakse teatavaks kursuse algul.\n12. Klassijuhatajad suhtlevad gümnaasiumiõpilaste vanematega Stuudiumi, meililisti või M-klassijuhataja kaudu. Teovõimeline õpilane võib kirjaliku taotlusega keelata vanemale juurdepääsu tema kohta kooli valduses olevale teabele.\n13. Tulenevalt hindamise eesmärgist võivad hinded olla erineva kaaluga. Hinde kaalu määrab õpetaja.\n14. Ühel päeval võib olla kuni üks kontrolltöö.\n15. Valikainete hindamisel võib viiepalli süsteemi kõrval kasutada hinnangut „arvestatud“ ja mittearvestatud“. Neid hinnanguid lõputunnistusel numbrilisteks ei teisendata.\n16. Kui pärast õppeperioodi lõppu on gümnaasiumiõpilasel kuus või rohkem mitterahuldavat kursusehinnet, kustutatakse õpilane õppenõukogu otsusega kooli õpilaste nimekirjast.\n17. Tunnistus antakse õpilasele kevadel pärast õppeperioodi lõppu.\n18. Kui hindamisel tuvastatakse kõrvalise abi kasutamine või mahakirjutamine, hinnatakse kirjalikku või praktilist tööd, suulist vastust (esitust), praktilist tegevust või selle tulemust hindega «1». Hinnet parandada ei saa.\n19. Akadeemiline petturlus (plagieerimine, lubamatu koostöö, töö kopeerimine jmt) ei ole lubatud. Otsuse teevad antud juhtumi põhjal aineõpetaja, klassijuhataja ning juhtkonna esindajad.\narvestus hindab kursuse jooksul omandatud teadmisi ja oskusi ja annab õpilasele võimaluse oma huve ja võimeid määratleda ning arendada, samuti eksamikogemusi omandada.\nArvestus võib olla:\n21. Arvestus toimub perioodi viimasel nädalal vastavalt graafikule, mille õppejuht esitab hiljemalt üks nädal enne arvestusteperioodi algust.\n22. Kui gümnaasiumi õpilane on kursuse jooksul puudunud kolmandiku (10 või enam) õppetundidest on aineõpetajal õigus õpilasele määrata kogu kursust hõlmava töö.\n23. Õpetajal on õigus õpilast tunnist põhjuseta puudumiste ja hindeliste tööde täitmata jätmise korral arvestusele mitte lubada ning õpilane on kohustatud sooritama järelarvestuse.\n24. Õpilasel on õigus sooritada järelarvestus, kui õpitulemusi on hinnatud hinnetega “2” – “puudulik” või “1” – “nõrk” ja kohustus sooritada järelarvestus, kui ta ei ilmunud või ei olnud õpetaja poolt lubatud arvestusele. Õpilane saab järelarvestust sooritada üldjuhul vaid ühel korral 10 päeva jooksul pärast kursuse lõppu.\n25. Järelarvestuse mittesooritanud õpilasel on võimalus arvestus sooritada veel üks kord pärast viienda perioodi lõppu. 12. klassi õpilased saavad mitterahuldavaid kursusehindeid parandada pärast neljanda perioodi lõppu.\n26. Kokkuvõttev hinne on gümnaasiumis kursuse- ja kooliastmehinne.\n27. 10. klassi lõpuks ei tohi olla üle ühe võlgnevuse, 11. klassi lõpuks ei tohi olla üle kahe võlgnevuse erinevates ainetes (arvesse lähevad ka eelmise õppeaasta võlgnevused), 12. klassi lõpuks ei tohi olla üle kolme võlgnevuse erinevates ainetes (arvesse lähevad ka eelmiste õppeaastate võlgnevused). Võlgnevust ei tohi olla ühe kursusega õppeainetes ja ühes õppeaines ei tohi olla rohkem kui üks võlgnevus. üle ühe võlgnevuse.\n28. Eelnevalt kokkulepitud järelarvestusele või järeltööle mitteilmunud õpilase tulemus hinnatakse hindega “1”.\n29. Võlgnevuste korral kehtestatakse õpilasele vajadusel klassijuhataja, aineõpetajate ja tugistruktuuride koostöös individuaalne järeltööde ja õpiabi ajakava.\n30. Õpilase järgmisse klassi üleviimise kinnitab õppenõukogu.\n31. 10. -11. klassini viiakse õpilane, keda ei ole jäetud täiendavale õppetööle, järgmisse klassi üle õppeperioodi lõpus. Õpilased viiakse järgmisse klassi üle hiljemalt 30. augustiks. Eeltoodud tähtaegu ei kohaldata õpilase puhul, kellele on koostatud individuaalne õppekava, kus on ette nähtud erisused järgmisse klassi üleviimise ajas.\n32. Kursusehinded pannakse välja hiljemalt seitse päeva pärast kursuse lõppu. 12. klassi kooliastmehinded pannakse välja enne eksamiperioodi algust 10.–12. klassi kursusehinnete alusel.\n33. Kool tagab õpilasele, kellel tekib ajutine mahajäämus eeldatavate õpitulemuste saavutamisel, täiendava pedagoogilise juhendamise väljaspool õppetunde. Õpiabi ajad avaldatakse kooli koduleheküljel ja stendil.\n34. Kontrolltöid (sh kursusetöid) võib üks kord kümne tööpäeva jooksul uuesti sooritada ja kehtima jääb viimane hinne.\n35. Õpilase lühemaajalise (üks õppenädal või vähem) puudumise korral toimub järelevastamine kokkuleppel aineõpetajaga esimesel võimalusel.\n36. Õpilase pikemaajalise (enam kui üks õppenädal) puudumise korral toimub kontrolltööde järelevastamine aineõpetajaga kokku lepitud ajal kümne tööpäeva jooksul pärast õpilase kooli naasmist.\n37. Õpilasele määratakse järelevastamiste, järelarvestuste ja konsultatsioonide aeg väljaspool tema õppetundide aega.\n38. Medali saamiseks on õpilasel õigus pärast 12. klassi neljandat perioodi järele vastata kuni kaks kursust erinevates ainetes. Selleks peab õpilane tegema vastava taotluse kooli direktorile.\n39. Hinnet võib vaidlustada õpilane, kellele hinne on pandud, või tema seaduslik esindaja.\n40. Hinde vaidlustamisel tuleb pöörduda kõigepealt aineõpetaja poole, seejärel vajadusel kooli direktori poole, esitades kirjaliku taotluse koos põhjendusega kümne tööpäeva jooksul pärast hinde või hinnangu teadasaamist.\n41. Kooli direktor teeb vaidlustatud hinde osas otsuse konsulteerides aineõpetajaga ja/või klassijuhatajaga ning teavitab sellest vaidlustajat kirjalikult viie tööpäeva jooksul otsuse vastuvõtmise päevast arvates.


Kasutatud auto registreerimine võib aega võtta 30 päeva - Kinnisvarauudised\nKasutatud auto registreerimine võib aega võtta 30 päeva\nSeoses ametite ühiskontrollidega, et ohjata kasutatud autode turgu on osadel müügiplatsidel süvendatud autode registreerimise kontroll, mistõttu võib sõiduki registreerimine võtta aega kuni 30 päeva.\nMaksu- ja tolliameti (MTA) kontrolliosakonna juhtivrevidendi Siim Tamme sõnul võib ühiskontrolli käigus Tallinnas Kadaka autoturu piirkonnas ning Tartus Raadi kasutatud autode müügipiirkonnas ja Nemm Autokeskuses üles märgitud sõidukite süvendatud kontrolli tõttu auto registritoimingute tegemine võtta aega kuni 30 päeva. „Fikseeritud autosid kontrollitakse samamoodi, nagu on viimasel poolel aastal uuemaid autosid kontrollitud,“ ütles Tamm. „Näiteks Kadaka tee piirkonnas ülesmärgitutest on maanteeamet maksu- ja tolliametile edastanud tagasiside andmiseks 53 sõiduki dokumendid ja neist vaid 9 puhul ei esinenud mingisuguseid probleeme ega viiteid dokumentide võltsimisele. Kõige tavapärasemad rikkumised on fiktiivne komisjonimüük ja valeandmeid sisaldavad soetusdokumendid.“\nMTA tuvastab ühiskontrolli käigus silma jäänud sõidukite dokumentide ehtsust ja kas need kajastavad tegelikke toimunud tehinguid ja asjaolusid. Tähelepanu on sellel, kas lepingutel on tegelikud müüjad ja ostjad, kas hinnad vastavad tõele, kas käibemaksureegleid on õigesti rakendatud. Selleks võetakse ühendust ka välisriigis asuva müüjaga, et tuvastada kogu tehingute ahel. Lepingutel olevad isikud peavad olema tuvastatavad. „Näiteks ei ole ameti jaoks soetust tõendav dokument tüüppõhjal koostatud leping, mille kohaselt on sõiduki müünud eraisik, kelle kohta on ainus identifitseeriv lisainfo Berliini supermarketi aadress. Kusjuures täpselt samade andmetega lepinguid on ette tulnud mitmeid,“ rääkis Tamm.\n„Kui MTA tuvastab dokumentide võltsimise, siis teavitame sellest maanteeametit, kes teeb omakorda kuriteoteate politsei- ja piirivalveametile. See, kas sõiduk lõpuks saab registrisse või mitte, sõltub juba konkreetsetest asjaoludest,“ selgitas Tamm. Maanteeamet on 2014. aasta jooksul teinud politseile 8 sellist avaldust ning kokku 10 sõiduki registreerimisest on üldse keeldutud.\nSoovitus välisriigist auto ostjatele\n• Kui autot müüb füüsiline isik, siis kindlasti paluge ostu-müügi lepingule kanda ka müüja isikukood ja tema dokumendi number.\n• Seejuures tuleb veenduda, et müüja ikka enda dokumendi esitab.\n„Alati tuleks kindluse mõttes eelistada sõidukeid, mis on juba Eesti registris või läbinud siin vähemalt registreerimiseelse ülevaatuse, sest kõige halvemal juhul tuleb probleemse sõiduki registreerimiseks päris palju vaeva näha,“ hoiatas tarbijakaitseameti tarbijapoliitika ja avalike suhete osakonna juhataja Hanna Turetski.


Kuidas leida võrdhaarse kolmnurga kõrgust, Hesburger lõunakeskus\nhesburger lõunakeskusabris võrupõltsamaa lillepoodhelen kõpp nudenarva-jõesuu majutuskohadeesti teivashüppajamiks jääb puu vette ujumavanasõnad töö tegemisestvõru turismitaludvõru jaanipäev\nlaulud võru keeles\nvanaraua äravedu võru\ndakinspectiedrone.nl Kuidas leida võrdhaarse kolmnurga kõrgust\nProportsioonid ja kolmnurgad - Matemaatika õhtuõpik\nKolmnurga kõrgust võib leida erinevatel viisidel, sõltuvalt kolmnurga tüübist ja olemasolevast informatsioonist. Parempoolsed kolmnurgad, mis sisaldavad 90-kraadist nurka, on lihtsaim mõõta Pythagori teoreemi abil (kui on teada kahe külje pikkused) …\nVÕRDHAARSE KOLMNURGA OMADUSED\nKuidas leida kolmnurga kõrgus. Geomeetria ei ole ainult kooli teema, mille jaoks on vaja saada hea hinne. Parempoolses kolmnurgas langeb jalgadele kaks kõrgust ja üks on kolmnurga sees. Kõik kolm kõrgust lõikuvad ortokeskuses, mis võib olla kolmnurga sees, väljaspool või küljel. Kaldnurga kolmnurgas on kaks kõrgust, kuna need on\nKuidas leida kolmnurga kõrgust - stichtingspoorhinder.nl\nKolmnurga tipus vastasküljele või selle pikendusele tõmmatud ristlõiku nimetatakse kolmnurga kõrguseks. Rööpkülikul on kaks erinevat kõrgust. Rööpküliku külge, millega kõrgus on risti nim. rööpküliku aluseks leidmiseks tuleb leida kõik neli külge. P=a+b+c+d .\nImages of Kuidas Leida Võrdhaarse Kolmnurga Kõrgust\nkuidas leida võrdhaarse kolmnurga kõrgust Iga muu kolmnurga saame jagada täisnurkseteks kolmurkadesks ja seeläbi leida ka nurkade jakülgede vahelisi seoseid – ühte neist nimetatakse siinusteoreemiks. Siinusteoreem Kasutades täisnurkse kolmnurga jaoks defineeritud trigonomeetrilisi põhiseoseid, võime omavahel siduda nurkasid ja külgi ka mittetäisnurksetes kolmnurkades.\nKuidas leida võrdkülgse kolmnurga külge KÕRGUSE järgi\nKuidas leida kõrgus täisnurkse kolmnurga on määrata kõrgus on täisnurkse kolmnurga palju lihtsam kui teised.Seda seetõttu, et nad ise on jalad täisnurga all, mistõttu on kõrgustesse. Ehitada kolmanda kõrgus, nagu tavaliselt, risti liitumist tipp täisnurga ja vastupidises suunas.Selle tulemusena, et teada, kuidas leida kõrgust\nKuidas leida kolmnurga kõrgus - Muu 2020\nKolmnurga kõrguse arvutamise valemit pole olemas - haa, kes sellise väitega välja tuli :D Valem võib ju olla iga suvaline võrrand (või ka võrratus), mille abil saab midagi leida. Igaüks võib niipalju valemeid välja mõelda kui tahab. Näiteks kohe praegu teen koogi valemi.\nKolmnurk – Vikipeedia\nKuidas leida kõrgus võrdhaarse kolmnurga Sellel joonisel on kaks võrdse seinad ja põhi, mille nurgad, mis on kannaosas, nad on ka üksteisega võrdsed.See poolte võrdsuse ja lihtsustab ehitamist nurgad ja kõrguse arvutamisel.\nKuidas leida kolmnurga kõrguste lõikepunkt - Muu 2020\nHeia, Ma siis siin selleks et teada saada kuidas ma saaksin kolmnurga kõrgust arvutada valemi järgi. Äkki keegi teab kuidas aidata?? Homme eksam, aga see valem on nagu ajusoppidest ära pühitud.:D Pindala ma tean see on S=a*h/2 aga kuidas ma seda h-d sealt leian kui töös pole seda h-d välja toodud? .\nkuidas leida võrdhaarse kolmnurga kõrgust Kolmnurga pindala on võrdne kolmnurga aluse ja kõrguse poole korrutisega. Kolmnurga pindala suurus ei sõltu sellest, missugusele küljele kõrgus joonestada. Tuletame täisnurkse kolmnurga pindala valemi ja mis tahes kolmnurga pindala valemi. Näiteid kolmnurga pindala arvutamisest.