Esmaspäeval algab Teeme Ära talgupäeva stardipakettide jagamine talgujuhtidele | Teeme Ära talgupäev\nTänavu sai talgukorras kokku pandud 1500 talgujuhi stardipaketti. Teeme Ära talgupäeva meeskond soovitab talgud aegsasti kirja panna ja talgujuhi stardipaketile kohe järele minna, sest talgupäeva eelõhtul ei pruugi stardipaketti enam viimastele registreerujatele jaguda. Stardipakette saavad talgute korraldajad Smartposti pakiautomaatidest üle Eesti. Täpsemad juhised stardipaketi kättesaamiseks saadetakse igale talgujuhile e-postiga pärast talgute kirjapanekut Teeme Ära kodulehel.\nTalgute stardipaketti aitasid kokku panna Kodanikuühiskonna Sihtkapital, Tamrex, Twix, Pakendikeskus, Liikumisaasta 2014, Coca-Cola HBC Eesti, Ecoprint, Vaba Maa, Bauhof, Saga, Keskkonnaministeerium, Kirjandusmuuseum ja mitmed vabatahtlikud. Paketid aitab kätte toimetada Itella Smartpost. Stardipakettide pakkimise talgutel lõid kaasa vabatahtlikud Tugikeskusest Power. Pilte stardipakettide pakkimise talgutelt leiab aadressilt www.teemeara.ee/talgulood/pildid.\nTeeme Ära talgupäev peetakse mai esimesel laupäeval, 3. mail ning iga kogukond saab ise otsustada oma talgutööd ja tegemised. Kõik inimesed ja organisatsioonid üle Eesti on oodatud aadressil www.teemeara.ee kirja panema kavandatavaid talguid ning kutsuma teisi aktiivselt osalema. Meenutuseks, et 2013. aastal korraldati üle Eesti 1522 talgut, millest võttis osa 40 098 talgulist.


Registreeri 31. maiks ja saad Võidupüha maratoni särgi kätte stardipaigas - Pärnu Kahe Silla Klubi\nRegistreeri 31. maiks ja saad Võidupüha maratoni särgi kätte stardipaigas\nKodu/Võidupüha maraton/Registreeri 31. maiks ja saad Võidupüha maratoni särgi kätte stardipaigas\nAnu jooksutrennid osalejad särke testimas. Foto Elise Saarna\nPärnumaa Võidupüha maratonini on jäänud vähem kui kuu ning eelregistreerimine kogub hoogu. 22. juunil kaheksandat korda toimuv spordisündmus pakub traditsiooniliselt võimalust läbida rada ühel ja kordumatul trajektooril, viies osaleja mööda olulistest ajaloomälestistest ning tutvustab Pärnumaa kaunist loodust. Lisaks maratonile on kavas poolmaraton, lastejooksud ning unikaalne e-maraton.\nKõik maratonil ja poolmaratonil osalejad saavad stardipaketis unikaalse jooksu sümboolikaga Crafti spordisärgi ning eridisainiga medali.\n31. maiks registreerunud saavad särgi kätte võistluspäeval\nNeed, kes soovivad jooksusärki juba stardis käega katsuda, peaksid registreerimisega kiirustama, sest varustus jagatakse 22. juunil kätte vaid neile, kes panevad end kirja hiljemalt 31. maiks k.a.\nSärke väljastatakse vastavalt poolmaratoni (kell 15.00-16.30) ja maratoni (kell 13.00-14.45) stardipaigas.\nNaistele sinine, meestele must jooksusärk\nVastupidiselt mõnele teisele spordiüritusele, ei pea Pärnumaa maratonil tuttuues särgis rajale minema. Pigem tasub mõelda, et iga riideese vajab mugavaks enesetundeks piisavalt kasutamist, nii ka särk. Küll avaldavad korraldajad lootust ja usuvad, et kena ja praktiline särk võiks edaspidi siin ja seal aktiivsete inimeste seljas eristuv ja märgatav olla.\nNeed osalejad, kes registreeruvad ajavahemikus 1.-19. juuni või võistluspäeval, saavad särgi kätte peale maratoni, juuli lõpuks. Registreerunutele, kes sündmusele kohale ei tule, särke ei väljastata.\nKuna eelmisel aastal toimunud virtuaaljooks e-maraton osutus sedavõrd populaarseks, kutsub projekt tänavugi rajale kõiki neid, kel erinevatel põhjustel ei ole võimalik Pärnusse kohale tulla, kuid soovivad spordisündmusest osa saada. Startida saab igal pool ja osalejale sobival kellaajal üle maailma. Teha pole vaja muud kui jooksu lõppedes oma aktiivsusmonitori või -äpi logi salvestada ning see korraldajale kinnituseks saata. Kes soovib, võib distantsi läbida kasvõi jõusaali või kodusel jooksutrenažööril ning keelatud pole käimine-kepikõndki. Seejärel kantakse finišeerunud lõpuprotokolli ning neile saab osaks e-maratoni pakett, mis sisaldab jooksu sümboolikaga elektroonilist diplomit ning postiga saadetavat unikaalse kujundusega medalit. Iga osaleja annetab stardimaksust 3 eurot noore lootustandva jooksumehe Karl Mäe toetuseks. Karli eesmärk on oma meelisalal, 3000 meetri takistusjooksus jõuda 2020. aasta Euroopa kergejõustiku meistrivõistlustele.


Majaosade müük: Mooni tn 40A, Kristiine, Tallinn - 3170296 - City24.Ee\n312 300 EUR Võta ühendust\nCity24 ID: 3170296\nMajaosade müükMooni tn 40A, Kristiine\n208.2 m², 5 tuba | Majaosade müük\nTupiktänavas, eemal tänavamürast privaatsed ridaelamuboksid!\nPakume müügiks 2015 aastal valminud majas ridaelamubokse.\nKokku on selles majas 8 korterit, millest enamus on juba müüdud.\nPraeguses staadiumis on võimalik otsustada, kas soovite siseviimistlusega või siseviimistluseta boksi.\nSamuti on võimalik kaasa rääkida materjalide ja värvide valikul ning kas tööd teostakse arendaja poolt või teostate need ise- sellest sõltub ka ruutmeetri hind, mis on siseviimistluseta kujul 1200 eurot/m2 ja siseviimistlusega 1500 eurot/m2.\nSiseviimistlusega variant sisaldab: Tammepuidust siseuksed,läbi kolme korruse viiv trepp ja parkett, valmis kujul saun, mullivanniga vannituba, kvaliteetse köögimööbliga köök, valgustid, kardinad.\nKorteri pindala on 208,2 m2 ja sinna kuulub kahe auto garaaž, kus on ka autopesemise võimalus. Lisaks autoparkimise võimalus maja ette mitmele autole.\nIga boksi juurde kuulub oma lõunapoolne hoovi osa ning terass, kuhu paistab päev läbi päike.\nRuumide planeering on hästi läbimõeldud ja funktsionaalne.\nÜlalpidamiskulud on arvestades pindala väga väikesed, kuna kasutusel on vesipõrandaküte õhk-vesi süsteemiga, mida saab oma äranägemise järgi reguleerida ning soojustagastusega ökonoomne ventilatsioonisüsteem.\nMaja on soojustatud 200 mm villaga ning omab kolmekordseid pakettaknaid. Olemas on ka kesktolmuimeja kasutamise võimalus. Katus on projekteeritud vastavalt, et oleks soovi korral võimalik lisada ka päikesepaneelid.\nTegemist on tupiktänavas asuva majaga, ning tänu sellele on väga privaatne ning vaikne (auto müra ei kosta, linnud laulavad ja tekib tunne nagu asuksite maal, kuigi reaalselt olete praktilselt kesklinnas).\nMajani pääseb läbi puldist avatavate väravate (samast puldist avaneb ka garaaži uks), mida on võimalik toast avada läbi video-fonoluku.\nJalutuskäigu kaugusel asuvad koolid ja lasteaiad, ühistranspordi peatused ning mitmed kaubanduskeskused, millest suurim on Kristiine keskus (kaugus ca 900 meetrit).\nHelistage, uurige lisa ning läheme head pakkumist vaatama!\nNB! Kuulutuses olev hind sisaldab siseviimistlust!\nTelefon 1: 5522935\n350 000 EUR Tedre põik 19, Kristiine\nKõik müügis olevad majaosad (829)


Oktoober möödus börsil edukalt\nTallinna börsil oli oktoober edukas, valdav osa aktsiaid tõusis, kolme väärtpaberi hind kerkis enam kui kümnendiku.\nPositiivne oli kolme aktsia üle 10protsendine kallinemine. Sellega said hakkama Harju Elekter (+12,06 protsenti), Baltika (+15,33 protsenti) ja Tallinna Farmaatsiatehas (+16,57 protsenti). Harju Elektri aktsia puhul on hinnatõus arvatavasti seotud firmale kuuluvate PKC Groupi aktsiate liikumisega Helsingi börsil. Baltika jaoks paistavad hullemad ajad möödas olevat ja käesolev aasta peaks lõppema kasumiga. Tallinna Farmaatsiatehase aktsia on üsna ebalikviidne, kuid on märgata, et väärtpaberi vastu tunnevad huvi spekulandid, kes loodavad paremat ostupakkumist või taotlevad kõrgemat hinda kohtu kaudu.\nLiideraktsiatest tegi igati korraliku tõusu läbi Hansapanga aktsia (+8,37 protsenti). Peamiseks hinnatõusu põhjuseks oli edukas võlakirjaemissioon, mis näitas välisinvestorite usaldust panga vastu. Norma ja Eesti Telekomi aktsia jäid plussi, kuid tõusunurk oli tunduvalt tagasihoidlikum, väärtpaberid kosusid vastavalt 0,64 protsenti ja 1,16 protsenti.\nSuurima languse tegi oktoobris läbi Saku Õlletehase aktsia, mis vajus 3,31 protsenti. Miinusesse jäid veel Merko, Tallinna Kaubamaja ja Viisnurga aktsia.\nNovember algas Tallinna börsil samuti positiivselt. Liideraktsiate hinnad kerkisid veidi, käivet hoidsid üleval suuremad plokktehingud Eesti Telekomi ja Hansapanga väärtpaberitega.\nEesti Telekomi aktsia tõusis 0,29 protsenti, sulgemishinnaks jäi 109,21 krooni. Käive ulatus ligi 15 miljoni kroonini. Norma aktsia hind tegi läbi minimaalse tõusu, väärtpaber kosus 1 eurosendi võrra, 99,20 kroonini. Sarnaselt hinnamuutusega oli ka käive väga tagasihoidlik, jäädes alla 100 000 krooni.\nHarju Elektri aktsia hind langes väikese käibe juures 2,15 protsenti. Harju Elekter avaldab käesoleval nädalal oma majandustulemused.


Kuremaa alevik : Eesti Leader Liit\nKuremaa aruka küla strateegia 2022-2027Laadi alla\nJõgeva vallas asuv Kuremaa alevik on atraktiive ning looduslikult kaunis asula oma järve, vooremaale omaselt mägise maastiku, mõisa ning elamiseks ja puhkamiseks arendatud infrastruktuuriga. Juba ajalooliselt on Kuremaa olnud valla suvekeskus oma ürituste tõttu. Nõnda ka praegu, sest toimuvad ülemaailmse kuulsusega motomatkajate üritus “Jõgevatreff” ja “Küüslaugufestival”.\nKuremaa on olnud “Aasta küla 2020” nominent. Kogukonna inistatiivil korraldatakse „Teeme ära“ talguid, Kuremaa külapäeva, matkasarja “Kaks teist korda ümber järve “, aastavahetuse balle Kuremaa lossis ja teisi üritusi.\nKuremaal asub uuendatud korralik spordikompleks koos siseujula ja mini-SPA. Alevikus on optiline kaabel, tsentraalne maagaas (elamud on gaasiküttel), renoveeritud vee- ja kanalisatsioonitrassid, kohe käivitub tänavavalgustuse rekonstrueerimine ning kõik tänavad on tolmuvabad.\nKuremaa teeb tihedalt koostööd Jõgeva vallavalitsusega, olles valla prioriteetne turismi- ja puhkepiirkond. Koostööpartneriteks on ka SA Kuremaa turismi- ja arendukseskus (Kuremaa loss), kultuuriselts Jensen, umbes 20le Kuremaa elanikule tööd andev Westwood – puidutöötlemisfrma ja Kuremaa vabatahtlik järvepääste. Koostöösidemeid on naaberküladega, toimunud on kohtumine Varbevere külaseltsiga, Virve küla seltsiga, Taagepera seltsiga.\nAleviku elanikkond on vähenenud. Probleemi lahendaks Kuremaale elanike meelitamine, sellega kaasnev suurem laste arv, ettevõtluse toomine kohapeale töökohtade loomiseks ning küla atraktviisuse suurendamine turistidele ja puhkajatele.


EUROPA - PRESS RELEASES - Press release - Küsimused ja vastused: patsiendiõigused piiriüleses tervishoius\nELi patsientide jaoks on uus õigusakt kasulik ka mitmel muul viisil. Edaspidi saavad patsiendid hõlpsamini teavet arstiabi kohta teises ELi liikmesriigis ning seega suurenevad nende ravivõimalused. Lihtsustub riiklike tervishoiuasutuste koostöö ja teabe vahetamine tervishoiuteenuste kvaliteedi- ja ohutusnõuete kohta. Õigusaktiga toetatakse selliste Euroopa referentsvõrgustike arendamist, mis koondavad vabatahtlikkuse alusel Euroopas juba tunnustatud spetsialiseerunud eksperdikeskusi. Samuti edendatakse sellega koostööd ELi riikide vahel, mis aitab saada märkimisväärset kasu tervisetehnoloogia hindamise ja e-tervise alal. Kui ulatuslikust piiriülesest tervishoiust saame rääkida?\nPatsiendid eelistavad saada ravi oma kodumaal. Seega moodustab nõudlus piiriüleste tervishoiuteenuste järele vaid ligikaudu 1% riiklikest tervishoiukuludest, mille kogusumma on praegu ligikaudu 10 miljardit eurot. Hinnangusse on sisse arvestatud ka plaanivälised piiriülesed tervishoiukulud (näiteks erakorraline meditsiiniabi turistidele). See tähendab, et praegusel ajal moodustavad plaanilised piiriülesed tervishoiukulud ja patsientide liikumine (nagu puusa- ja põlveoperatsioonid või kaelõikus) kaugelt alla 1%. Olemasolevad õigusaktid (sotsiaalkindlustuse määrused)\nAjutiselt välismaal viibivate kodanike suhtes, kes vajavad ravi (sealhulgas erakorraline meditsiiniabi), kohaldatakse jätkuvalt olemasolevate määruste ja Euroopa ravikindlustuskaardi kavasid ning neile osutatakse vajalikku abi. Plaanilise ravi puhul võib patsient kõnealuse määruse kohaselt taotleda eelnevat nõusolekut. Nõusoleku andmisest ei saa keelduda, kui patsienti ei ole võimalik tema kodumaal ravida meditsiiniliselt põhjendatud tähtaja jooksul.\nTuleb märkida, et määrustega ei ole hõlmatud kõik tervishoiuteenuste osutajad. Näiteks on välja jäetud mõned eraõiguslikud teenuseosutajad. Lisaks on kõnealuste määruste kohaselt patsiendid tavaliselt kohustatud taotlema nõusolekut kõigi tervishoiuteenuste jaoks, samal ajal kui direktiivi kohaselt peaks luba olema pigem erand kui reegel. Millise lisakasu see õigusakt annab?\nDirektiiv ei mõjuta kodanikele olemasolevate sotsiaalkindlustusalaste määrustega pakutavaid soodustusi, mis põhinevad ELi asutamislepingu artiklil inimeste vaba liikumise kohta. Siiski selgitatakse neid patsientide õigusi, mis põhinevad teenuste vabal liikumisel ning mis on esitatud mitmetes Euroopa Kohtu otsustes. Haiglaravi puhul on uue direktiivi peamine saavutus see, et patsiendid võivad ise valida omale tervishoiuteenuse osutaja. Uute õigusaktide muud eelised on järgmised.\nPatsientide teavitamine: kõikides liikmesriikides loodavate kontaktpunktide kaudu saavad patsiendid kogu vajaliku teabe, et teha teadlikke valikuid – näiteks seoses tervishoiu kvaliteedi ja ohutusega. Lisaks kehtestatakse direktiiviga uued meetmed, et aidata kõigil patsientidel kasutada oma õigusi mõlema õigusakti alusel. Menetluslikud tagatised: kõikidel patsientidel on õigus nõuetekohaselt põhjendatud otsustele ning edasikaebamisele, kui nad tunnevad, et nende õigusi on rikutud. Kõikidel patsientidel on õigus esitada kaebusi ja taotleda hüvitamist (ning kogu teenus peab olema hõlmatud vastutuskindlustuse või sarnase garantiiga). Samuti on patsientidel õigus saada oma terviseandmete koopia.\nMillal ma peaksin oma koduriigi riiklikult asutuselt hankima eelneva nõusoleku? Teise liikmesriiki ravi saamiseks suundumisel võivad riiklikud ametiasutused kehtestada eelneva nõusoleku süsteemi kolmel juhul: tervishoiuteenuste puhul, mis nõuavad vähemalt üheks ööks haiglasse jäämist;\nPatsientidel on õigus taotleda iga konkreetse juhtumiga seotud piiriüleste tervishoiuteenuste kohta tehtud administratiivsete otsuste läbivaatamist. Kui palju mulle hüvitatakse pärast välismaal ravi saamist? Patsientidele hüvitatakse sama summa, mille nad oleksid saanud oma koduriigis sama tüüpi teenuse korral. Liikmesriikides, kus tervishoiuteenused on tasuta, tuleb teavitada patsiente hüvitustariifidest. Juhul, kui välisriigis osutatav raviteenus on odavam kui asukohariigis, peab hüvitamine kajastama raviteenuse tegelikku maksumust.\nKuidas olla kindel, et välismaal saadud ravi koju naastes õigesti jätkatakse? Koduliikmesriik peab tagama, et olenemata ravi toimumiskohast ELis on järelravi sama kvaliteediga. Kas mulle väljakirjutatud retsepti tunnustatakse teises ELi liikmesriigis?\nTeises ELi liikmesriigis väljakirjutatud retsepti tunnustatakse patsiendi elukohariigis ja vastupidi. Sellega tagatakse, et teises ELi liikmesriigis osutatud ravi jätkatakse samaväärselt patsiendi koju naastes. Patsiendil on õigus saada väljakirjutatud ravim riigis, kus ta soovib seda kätte saada, juhul kui kõnealusel ravimil on selles liikmesriigis müügiluba ning see ravim on seal saadaval. Kuigi need põhimõtted ei ole uued, võib praktikas olla raske retseptile tunnustust saada. Uued sätted ei lahenda probleemi üleöö, kuid apteekritel on lihtsam mõista teises liikmesriigis kirjutatud retsepte ning anda patsiendile õige ravim.\nMillist kasu toob tervisetehnoloogia hindamise võrgustik või e-tervishoid? Tervisetehnoloogia hindamise lisandväärtus on aidata otsusetegijatel teha õigeid otsuseid tervishoiuinvesteeringute ja -kulutuste alal. Liikmesriikide vahelist koostööd on kindlasti võimalik suurendada. Praegu teeb iga riik ise selliseid hindamisi.


Poliitik - Karula piirkonna Teejuht\npoliitik Jaan LATTIK\nIse olen ma see, kes ma olen elupäevad olnud – sageli nagu koduta rändaja, kes teistele koduteed näitab ja neid koju juhatab.\nOlen leppinud vähesega, kui oli vaja seista tuleliinil võitlemas oma tõekspidamiste eest.\nEi ole kunagi sidemeid läbi lõiganud oma isakodu ja oma elutöö kohaga Viljandis. Neist kahest näen ma nii sageli und, kui öö on rahutu ja unenägudel kerge asi tulla ja minna. Mu vanembite kodu on mind kujundanud, mu tööpõld – mind karastanud.\n(tekst: “Minu album”, lk. 67;)\nEesti Vabariigi sünd Lattiku pilgu läbi\n15. märtsil 1917 aastal kell 3 p. l. kirjutas tsaar troonilt lahkumise manifestile alla. Venemaa oli vabariik. Kuigi oli ette näha, et mis tulema peab, see tuleb, siiski tundus nagu oleks too viimane lops, tsaari äraminek, olnud väga äkiline.\nJuba eespool nimetatud Põhja-Balti Komitee esimehena kutsus Tõnisson Tartu kokku kõikide Põhja-Balti Komitee maakonna ja linnakomiteede esindajad, et välja töötada Eesti autonoomia eelnõud. Autonoomia oli noil päevil meie siht ja mäe tipp, kuhu taheti jõuda. Ajutine Valitsus oli põhimõtteliselt autonoomia plaani heaks kiitnud. Esindajad kutsuti kokku märtsi lõpupoole 1917. a. Koosolekud kestsid kolm päeva. Viljandi linn ja maakond saatsid oma esindajaiks Andres Looritsa ja minu. Võimalikult halva ja auklise teega sõitsime koos Looritsaga minu hobustega Tartu. Pea oli meil mõlematel plaane ja iga seltsi suuri mõtteid täis, et mis saab meist ja meie tulevikust. Tahtsime aga hästi avarat ja laia autonoomiat nõutada Ajutiselt Valitsuselt. Mina ei olnud siis veel kristliku rahvaerakonna juht ja Loorits ei olnud sotsiaalrevolutsionääride partei liige. Seepärast mahtusime ühte saani istuma ja sõime ühest leivakotist. Koosoleku juhatajaks valiti Tõnisson, Konsantin Päts ja Jaan Lattik. Sõnavõtjaist ei olnud põuda. Kõik nood esimesed vabaduspäevade jutud kannatasid rängasti pikkuse ja laiuse mõõdu all. Mis kohe algusest tule silmist välja lõi, olid Tallinna ja Tartu meeste lahkuminevad arvamused. Tartu ja Tallinna vaim oli siis juba pead püsti hoidmas.\nKaalumisel oli küsimus, kuidas kujundada tulevane Eesti autonoomia. Kas luua üks administratiivne üksus või jätta kahest osast koosnevaks – Lõuna- ja Põhja-Eesti. Põhja-Liivimaa pidi viibimata Lätimaast lahutatama ja jääma siis üheks maa omavalitsuste osaks ning Eesti kubermang oleks olnud siis teine üksus. Tõnisson oli tuline kahe kaitsja, Tallinna mehed ja Päts ja Strandman nõudsid Põhja-Liivimaa ja Eestimaa ühendamist. Nemad seletasid, et oleks kõige lihtsam võtta aluseks seni maksev rüütelkonna seadus, mis iseenesest väga avar, sest ta on ju omaette riik – Landestaat olnud, muuta ainult valimisseadust, mille läbi võim läheb rüütelkonnalt rahva kätte. Viljandi liitus Tallinnaga. Koosolekul mindi vahel nii ägedaks, et taheti kohe lahku minna. Mäletan, kuidas Viljandi saadik Loorits astus välja lepituse mõttes ja hüüdis: “Ajalugu ei anna meile seda kunagi andeks, kui meie nii kergesti lahku läheme.” Mäletan sedagi, et Lui Olesk ühel hetkel ägestus ja küsis, kas ei ole ühtegi inimest, kes võiks koosolekut erapooletult juhatada, sest koosoleku juhataja Tõnisson räägib ise ja ei lase teistel suudki lahti teha.\nAsusin siis mina juhatama. Mul õnnestus tuua kord majja. Tegin koosolijaile piltlikult selgeks, et meil kõigil on ees veel pikki jutte ja vaidlusi tulevastel päevadel ja miks me endid siis kohe esimesel kokkupuutumisel nii ägedasti väsitame. Lõppsumma oli nihuke, et jäädi püsima ühe valitsuseüksuse juurde – Eesti olgu üks.\nToda Tartu koosolekut tuleb lugeda esimeseks Eesti parlamendiks ning volitustega osavõtjad saadikud olid esimesed Eesti parlamendi liikmed, kellede mandaadid kestsid tolleks üheks korraks. Eesti poliitikamehed tegid Tartus oma esimese eksami ülemaalise kokkutuleku piires hästi läbi.\nEt autonoomia kava oleks Ajutise Valitsuse juures kergem läbi viia, korraldasid Peterburi eestlased koos eesti sõjaväelastega, kes teenisid vene väes ja keda oli kogunenud Peterburi kaunis kenake hulk, suure meeleavalduserongkäigu Tauria palee ette. Seegi mõjus omajagu. Ajutine Valitsus kinnitas samal märtsikuul Eesti omavalitsuse eelnõu ajutise määruse Eestimaa kubermangu valitsemiseks. Üks kivi oli jälle paigale pandud.\nKogu toda müürikivilt müürikivile kerkivat ülesehitavat tööd püüdis jõudumööda takistada Vene Ajutise Valitsuse ametkond ja aparaat. Ega see venelastele meeldinud, et Baltimail rahvad endid hakkasid organiseerima, kuigi tehti kõigile rahvastele silmi ja räägiti mett leiva peale. Hoolimata igasugustest raskustest ja igast urkast varitsevast venelaste umbusust, õnnestus siiski tulla toime valimistega Eesti Ajutiseks Nõukoguks ehk Maapäevaks, mis astus Tallinnas kokku 1. juulil 1917. aastal. Kui arvata Tartu märtsikuu kongressi esimeseks Eesti poliitiliseks kokkutulekuks, siis oli Maapäev kindlasti eesti rahva poliitiline esindus juba palju laiemas ulatuses ja suurimate seaduslike võimupiiridega, oli parlament omaette. Tartu oli eelklass või hüppelaud selleks järgmiseks julgeks ja mehiseks sammuks.\nMaapäeva või Maanõukogu poolt valiti Maavalitsus, kelle juhatajaks sai K. Päts. Vene keskvõimu esindajaks koha peal määrati Jaan Poska. Maanõukogule läksid üle kõik seni rüütelkonnale kuulunud maaomavalitsuse ülesanded ja suur osa tsaariaegse kubermangu valitsuse õigustest.\nSündmused aga ei maganud, vaid kihutasid ratsa edasi. Enamline vool võttis pidevalt võimu juurde ja sotsialistlik hommiku- ning õhtupalve kajas üle kogu suure riigi: “Kõigi maade proletaarlased, ühinege.” Bolshevikud vajutasid oma punase näpuga vene sõdurile õigele kohale – sõjatüdimusele ja väsimusele. Miks sõdida? Aeg on teha rahu. Sakslaste edasitung andis selleks nõudeks hoogu. Meile aga tähendas nende lähenemine sootuks uut olukorda. Oli selge, et meie rahva tuleviku määramist ei võinud jätta Vene keskvalitsuse otsustada.\nEestlastel oli üks tee. mis tuli valida: hakata ajama asju iseseisvalt.\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 130-135)\nVaevalt oli Maanõukogu ajalooline koosolek lõppenud, kui demonstrandid tungisid koosolekuruumi. Ühe nime juures ma tahaksin veidi peatuda. Pärast kuulsin, et Maapäeva laialiajamise üks juhte või peamehi oli olnud Jaan Sihver. Ta olevat pidanud märatsevale massile kihutuskõnet vene kiriku trepilt, mis asub vastu Toompea lossi.\nKüll ma toda meest tundsin hästi. Viljandi kihelkonnast Vana-Tänassilma vallast Sihvre talust pärit perepoeg hakkas juba 1905. a. kangeks revolutsionääriks. Mõisteti mitmeks aastaks vangi. Vabanenud vanglast, oli ta veelgi ägedam kommunist. Oli varemalt kooliõpetaja Karulas, pärast vist Mõisakülas. Tundis mu isakodu ja mu vendi-õdesid ning vanemaid. Ütles mulle Viljandis, kui mind arreteerituna 1917. aasta sügisel üle kuulas: “Teil oli hea ja lihtne ema. Kehv taluinimene. Ja teist on saanud parempoolne, töötava rahva kurnaja ja rõhuja.” Kuigi olin arreteeritu, kihvatas siiski rinde all ja ma kostsin: “Oleks mu ema elus ja näeks ta meid siin, saaksite teie naha peale ja mitte mina.”\nJuba Karulas võis märgata, et tol mehel nagu midagi puudus. Tegi alati plaane. Täna jättis ühe, homme oli uus kavatsus valmis. Nii kihvt vend oli ta, et Vabadussõjas võitles meie vägede vastu ja langes Narva sillal. Jaan Sihveri vennad-õed olid toredad, töökad ja jõukad põllupidajad.\n(“Teekond läbi öö” I. Lk. 136-139)\nKui meie oma kristliku rahvaerakonnaga teiste kihundajate keskele tulime, sadas meile vähemalt igast küljest taskunuge selga. Neil päevil, kus kogu meie elu ja olemine kääris ja kees, ilmuda kristlasena avalikult poliitika näitelavale tähendas niisama palju, kui tulla tagasi varjuderiigist ja liikuda võõrana elusate inimeste keskel.\nRängasti vihastus seni kindel kaasvõitleja Jaan Tõnisson ja pani meile “Postimehes” selliseid lööke kuklasse, et kas või minesta kohe jalul seistes ära. Ta oli kuri, et miks meie endid ka olime rahhvaerakonnaks nimetanud. Selles osas nähti meis võistlejat. Peavastased kristlikule rahvaerakonnale olid tööerakondlased ja sotsialistid, nemad olid üle kõikide mägede ja küngaste ülimodernsed, ütleme nii uuema moe järgi häälestatud. Vastas-tikuses ägeduses võitlevaid parteisid kutsuti naljaviluks erinimedega. Maaliit jäi ikka maaliiduks, kristlik erakond pidi olema taevaliit, tööerakond oli tuuleliit ja sotsialistid moodustasid põrguliidu. Mulle isiklikult miitingud muret ei teinud. Mõjusid kuidagi värskendavalt ja karastavalt, kui maadlesid omaenda rahva liikmetega ja mitte vene ametnikega.\n23. aprillil 1919. aastal astus Asutav Kogu kokku.\n(“Viljandi kirikumõis kõneleb”, lk. 172-175)\nSinna kulges kord mu tee kristliku rahvaerakonna liikmena ja erakonna juhina. Väike oli meie erakond, kõigest viis meest. Kristlased ei olnud siis moes. Olgugi, et kõik erakonnad olid tollal uued, esinesid esmakordselt, tunti siiski, et kristlik poliitiline rühm, see on päris uudsus ise.\nJüripäeval, 23. aprillil 1919. aastal astus Asutav Kogu kokku. Kui ma tollele jüripäevale mõtlen, hakkavad silme ees tulevärgina mänglema mitmed ja mitmed pildid ning kujud eesti rahva jüripäevast maal talus. Siis koliti ja muudeti elukohta Mindi ja tuldi, tuldi ja mindi. Lahtine sulaserahvas vahetas jüripäeval peremeest ja rändas oma koliga uude tallu.\nEi maksa imestada, et selliseid kujusid silme ette kerkis, kui ma läbi rahvamurru, kes askeldas “Estonia” kontserdisaali ees, trügisin Asutava Kogu avamiskoosolekule. Rahvas ihkas ja igatses näha oma valitud esindajaid.\nEesti rahva esindus rändas süngeilt minevikupäevilt heledama ja parema tuleviku maale. Olid kui hommikumaa targad, kes olid kaua rännanud oma õnnetähe järele. Nüüd nad nägid tähti selgelt paistmas eesti kodu ja eestlaste maa kohal.\n(“Viljandi kirikumõis kõneleb”, lk. 172-177)\nLäks lahti vaidlusteks, pikkadeks kõnedeks mitte üksi komisjonides, vaid ka parlamendi koosolekutel. Oli jumal kellelegi seda “leelot” andnud, too võis kõiki haigeks rääkida. Ilmusid kõnetooli mehed, kelledele see amet ja töö käis üle jõu. Luges oma väikese mõtte paberilt maha ja puges tagasi pinki juskui koolis, kui tahvli juures päris hästi ei läinud. Mõnda saatsid kuskilt eemalt märkused ja järelhüüded nagu lahkujat ning see tegi loomulikult viha.\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 186,187)\n20. detsembril 1920 heitis Asutav Kogu puhkama. Jaanuaris 1921. a. ütles esimese Riigikogu esimees: sõna on Riigikogu liikmel… Tollel Asutava Kogu järeltulijal oli juba teistsugune nägu.Valijad olid nihkunud mitu head sammu paremale poole. Oli tormanud maha esimesest hoost ja vaimustusest palju punkte. Tegelik elu surus peale oma õiguse, et kõik ei saa minna edasi, nagu räägib ja plaanitseb tormine rahva-esinduse noorus. Ettevaatust ja kainet meelt on äripäeval rohkem tarvis kui miitingu laiu käeliigitusi ja lubadusi.\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 229)\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 231-233)\n19. detsembril 1922 lükkas Riigikogu uhkelt tagasi rahvaalgatuse korras esitatud algkooli seaduse muutmise eelnõu, mis nõudis usuõpetuse kooliviimist.\nRahvahääletus usuõpetuse küsimuses toimus 17., 18. ja 19. veebruaril 1923. aastal.\nKaks hästi punaselt häälestatud meest kohtasid mind tänaval ja üks neist ütles: “Õpetaja, teie võit on kindel…” “Miks, egas te ometi poolt…” Ei saanud ma lauset lõpetada, kui mehed sõnasid: “Latse kasvava. Poiss sinder õpib valetama. Käske om vaja.”\nUsuõpetuse poolt anti 330.000 häält, vastu 130.000. Kokku oli hääli üle 460.000. Esimese teate õnnestunud hääletamise tagajärgedest ütles mulle telefoniga Viljandisse Konstatin Päts: “Soovin kindralstaabi ülemale võidu puhul õnne.”\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 238)\nTeine Riigikogu astus kokku juunis 1923.a. See aasta ei olnud meie maale ja rahvale hell. Vili ikaldas. Loomulikult mõjus niisugune asi majandusele.\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 242)\nTähtsamad sündmused, millede üle vaieldi kaua ja suure hoolega, olid: usuühingute kirikuseadus, matmispaikade ja perekonnaseisu seadused.\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 250-251)\n1925.a. lõpul kutsuti mind haridusministriks. Seda ametit ma pidasin kolmes Jaan Teemandi kabinetis. Olin nõnda ütelda kolmat aega vallavanem. Ministrina ei olnud ma kunagi parteimees. Ainult igal ajal ja igas kohas veendunud kristliku maailmavaate kandja ja selle eest seisja. Kristlane olla ei tähenda parteimees olla.\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 251-253)\nHaridusministrina ma seisin õppekavade rägastikus, kust ei olnud ühelgi juhtival haridustegelasel kerge teed läbi raiuda. Tegin kõik, mis ma suutsin, et viia kooli lähemale ühele püsivale õppe-kavale. Hakkasin piirama kooliõpetajate seminaride arvu, et jõuda kord sellisele pedagoogide ettevalmistuse süsteemile, mis ei ole rajatud seminarile.\nMu siht oli selge: lõpeta gümnaasium, siis õpi kaks aastat ülikoolis vastavas pedagoogilises instituudis ning selle järel hakka algkoolis lapsi õpetama. Haridusministri abi Mikkelsar oli veendunumaid seminariste ja lausus miulle: “See on lihtsalt õnnetus, et meie hariduspoliitika juhid tulevad kõik klassikalistest gümnaasiumidest ja sellepärast ei ole neil aimu, kui hea kool on seminar.”\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 6)\nKoolides ei olnud piibliraamatut. Mu ametkond tegi korralduse, et iga kool muretsegu endale piibel. Sellepeale anti minu vastu arupärimine, mis ütles, et mu teguviis olevat seadusevastane ja korraldus tuleb tühistada. Seitse neljapäeva järgemööda tungisid sotsialistid eesotsas O. Gustavsoniga mulle kallale. Neljapäev oli arupärimistele määratud. Lõpptulemus oli, et piibel jäi kooli. Kunagi varemalt ega ka pärastpoole ei ole piibliraamatut parlamendis nii põhjalikult arutatud ja seletatud kui noil arupärimiskoosolekuil. Sotsialist Piipar luges piiblist kohati ette, mida ei võivat lastele õpetada. Kord hüüdis Piipar mulle: “Kui teie meie seadusele, mis on hea asi, vastu hääletate, lähete põrgu.” Ma vastasin: “Kui seal sotsialistidele koolmeistrit on vaja, lähen.” – “Ei saa meie sealgi kokku,” lausus Piipar. – “Õige, teie olete katlas ja mina teen tuld.”\nAjalehed nimetasid meie kahekõnet: “Põrguvalu lugu.”\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 252)\nNagu üldiselt teada, oli meil kord niisugune, et ka ministrid said suvel oma kuu puhkust, kui oli aeg rahulik ja korralik ning midagi ülearust ei olnud ette näha, et võiks juhtuda. Tuli järg sõjaminister Sootsi kätte. Kohe küsiti, kes täidab tema kohustusi, missugune minister. Kindral Soots, kange haagivedaja mees, pahvatas välja: haridusminister. See jutt meeldis kõigile, riigivanem Teemandile ja ka teistele valitsuslikmetele. Riigivanem kohe kähku minema. Mina – ei sõbrad kolleegid, see nimetus jääb tegemata. Kisa. Minister räägib riigivanemale vastu, kes seda ennemalt on kuulnud! Jäi asi nii, et riigivanem talitab ise, kuidas ta tunneb ja mõtleb. Ma muidugi kauplesin enda välja. “Vaba Maa”, see viimane tüütus, oli saanud midagi lõhnataolist ja -poolist ninna ning kiires korras korraldas oma piltide valmistajale, et Lattik on sõjaministri kt. Tuli siis ka maal. Oli mind joonistatud täies paraadmundris. Mingi kiivri moodi müts peas, tärn ees. Must, üsna lai palitu seljas, laia valge vööga ümber seotud. Pagunid õlgadel hästi laiad. Külje peal suur puust mõõk, taskust paistab tugevakaliibriline revolvripära ja teises taskus otsapidi väljas kummipüss või katapult. Lõua all väike õpetajalips. Ilma selleta ei tehtud ühtki karikatuuri. Palitu alt paistsid pikatriibulised sakopüksid ja mustad kingad jalas ning neil taga väikesed kannused küljes.\nKui ma “Vaba Maa” peatoimetaja Anderkopiga Riigikogus pärast õiendasin selle joonistuse asjas, et tuleb anda kohtusse, ma pole olnud kaitseminister jne., juhtus parajasti jaole “Vaba Maa” pärishärra ja omanik Aleksander Veiler. Ära kuulanud, millest meil oli juttu, ütles Veiler: “Lattikul tuleb pildi eest tasu maksta. Foto ikka maksab raha.” Ja läks siis rahulikult oma teed.\nKui päris õieti ütelda, siis ei ole mina otseselt eladeski sõjaväes teeninud. Ka ei ole ma kroonu püssist ainsatki pauku lasknud.\n(“Mõrsjapärg”, lk. 302-303, 294)\nJaan Lattik kui Asutava Kogu ja järgnenud Riigikogude põline liige ning haridusminister riigivanem Jaan Teemandi kolmes üksteisele järgnevas valitsuses (1926 – 1927) – tuli esmakordselt välisministri kohale 4. detsembril 1928 riigivanem August Rei poolt juhitavas sotsialistliku töölispartei, tööerakonna, kristliku rahvaerakonna ja asunikkude vahelises koalitsioonivalitsuses (milline järgnes riigivanem Jaan Tõnissoni kolmandale kabinetile, kui see oli langenud vastuolude tõttu põllumeeste kogude ja asunikkude vahel). J. Lattik jäi edasi välisministriks ka A. Rei kabinetile järgnenud O. Strandmani kabinetis, kuni see 1931.a. algul omakorda lõhenes vastuolude tõttu rahvaerakonna ja tööerekonna ning kahe agraarerakonna vahel. Olemasolevail andmeil oleks J. Lattik püsinud edasi väliministri kohal veel tulevaski valitsuses, kui järgmine riigivanem Konstantin Päts – paljude arvates Eesti suurim sisepoliitiline strateeg ja taktik – poleks tol korral üllatuseks kujundanud oma esimese “punarohelise” koalitsiooni või “peremeeste ja sulaste” valitsuse, millest jäid välja “kaalukeeled” kristlik rahvaerakond, tööerakond ja asunikud.\nVälisministri kohal – millel enne olid olnud Jaan Poska, Ants Piip, Ado Birk (viimastest kumki kolmel korral), Otto Strandman, Aleksander Hellat, Friedrich Akkel, Karl Robert Pusta (igaüks kahel korral) ja Hans Rebane – püsis J. Lattik nimetatud kahes valitsuses järjestikku ja kokku 2 aastat, 2 kuud ja 8 päeva.\nE. Kirotar, Välisminister Jaan Lattik (“Jaan Lattikule 80. sünnipäeval”. Rootsi Eestlaste Esinduse väljaanne Rahvuslik KONTAKT nr. 5/6 1958)\nLäks lahti päris tuliseks maruks, kui ma 1928. a. sügisel astusin sotsialist Rei valitsusse välisministriks. Kristlased ja sotsialistid, asunikud ning tööerakond moodustasid valitsuse. See oli paremale tiivale üleöö ilmunud ilmutus. Teemant ütles sotsialistide ja kristlaste valitsuse kohta, et kuidas võib tuli ja vesi kokku sündida. Temale hüüdis tööerakondlane Veiler: “1924. a., pärast enamlaste mässukatset istusite ometi teie ja pahem tiib ühe laua taga. Ja ei olnud siis tuld ega vett.” Kuid kõik läks väga hästi. Leidis aset isegi teatav lepitus sotsialistide ja kristlaste vahel. Kadusid teravused pahemalt poolt kiriku vastu.\nMinu välispoliitikaga oli riigivanem rahul ning mina hindasin tema kaas- ja koostööd. Eriti Nõukogude Liiduga õnnestus mul luua kindel kontakt. Nõukogude saadikud, kes minu ametiajal esindasid oma riiki, ei komistanud põrmugi selle tõsiasja üle, et Eesti välisminister oli vaimulik. Nad olid mu sagedased külalised ja mina külastasin neid. Sõlmiti minu ajal lepinguid igasuguseid Nõukogude Liiduga.\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 263)\nMinu välisministri aega langeb ka Rootsi kuninga külaskäik Eestisse. See oli vastukülaskäik Eesti riigivanema J. Tõnissoni sõidule Rootsi 1928. a. Temale sai osaks Rootsi pinnal sõbralik ja ülilahke vastuvõtt. Kuninga tervitus hõõgus soojusest. Riigi-vanem Tõnisson avaldas lootust, et ka eesti rahval veel lähemal ajal õnn osaks saab Rootsi kuningat Eesti näha. See lootus teostus juuni lõpul 1929. a.\nVõib ütelda, et kogu rahvas tervitas Rootsi kuningat. Viimasesse metsatallu jooksis sõnum kõrge külalise tulekust. Igal pool oli üks jutt: “Kahju, et ei saa Tallinna sõita, saaks oma silmaga näha Rootsi kuningat.” Tuhanded olid siiski pealinna tulnud, et elada kaasa kõigele sellele, mis seal sünnib. Küll oli meil valitsuses õienda mist ja sekeldamist noil päevil.\nSöögilauas istusin mina protokolli kohaselt kuninga paremal käel. Pahemal pool istus Rootsi välisminister. Vastas istus riigivanem ja Riigikogu esimees. Eine oli Välisministeeriumi saalis. Vestlus keerles poliitiliste päevasündmuste ümber, mille vastu Tema Majesteet tundis elavat huvi. Ka lillede kohta, milledega oli ülirikkalikult kaunistatud pidulaud, tegi kuningas märkuse, et miks nii palju punaseid ilusaid roose on temale murtud. Ütlesin, et kulda ja hõbedat meil anda ei ole. Seda on majesteedil isegi küllalt. Aga lilli ja sooja põhjamaa südame anname Rootsi kuningale meeleldi. Ta ütles, et nende andide väärtus on võrratu.\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 264-267)\nKui lahkus A.Rei valitsus, kutsus uus riigivanem O. Strandman mind oma kabinetti välisministriks. Terava keele ja ka selge juriidilise peaga riigimees, aga raske iseloomuga inimene oli Strandman. Armastas norida. Tema tahtis valitseda kindlasti kokkuhoiu tähe all. Koondada ja kokku tõmmata, seda tööd pidas ta üliväga tähtsaks.\nMeie vahekord oli niisugune, et Strandman saadikuna Varssavis allus mulle kui välisministrile. Saanud riigijuhiks, olin mina temale alluv. Meie puht- ja üliparlamentlikus riigis olid sellised tõusud ja mõõnad isikute vahetusel iseenesest mõistetavad. Juhtus nii, et sõitsime Strandmaniga koos Riiast Tallinna ühes ja samas magamiskupees. Ta pakkus mulle kui oma shefile alumist magamisaset, et see pidi olema mugavam ja kergemini kättesaadav. Mina ronisin siiski teisele korrale selle põhjendusega, et Strandman on vanem. Jõudnud Tallinna, tuligi mõne aja pärast valitsuse kriis ja Strandman sai minu ülemaks. Ta heitis pärast selle üle nalja, et mul võivat küll olla välispoliitilist taipu ja etteaimust, kui ma isegi oma alluvale mehele auväärsema platsi andsin puhkamiseks.\n(“Teekond läbi öö” I, lk. 269)\nMa ei ole elus poliitiliste küsimuste arutusel andnud tõotusi rohkem kui üks kord, siis, kui Asutav Kogu heitis usuõpetuse koolist välja. Siis said mu mõtted ja süda sellega hakkama, et ma ütlesin: “Kõik selle heaks, et toome ta kooli tagasi.” Mulle naerdi näkku, et mis läinud see läinud. Ma panin ka kõik kaalule. Kolm kuud rändasin mööda maad ja linnu ringi ja pidasin kõnesid. Rääkisid ka teised kristliku rahvaerakonna liikmed. Kogu meie rühm oli pidevalt tules.\nKoolinõunik Johan Luur oli aumees. Ütles Narvas suurel rahvakoosolekul, et kui laps ei õpi usuõpetust, on ta vasikas ja jääbki vasikaks. Muidugi vastased karjusid. Luur hüüdis, et näe, teevadki vasika häält.\n(“Teekond läbi öö” I, lk.234)\n19. detsembril 1922 lükkas Riigikogu uhkelt tagasi rahvaalgatuse korras esitatud algkooli seaduse muutmise eelnõu, mis nõudis usuõpetuse kooliviimist. Rahvaesinduse enamus oli usuõpetuse vastu. Jäädi Asutava Kogu poolt 2. mail 1920. aastal antud algkooli seaduse juurde, et algkool on emakeelne, ilma usuõpetuseta ja maksuta.\nSeepärast tuli siis rahval ütelda oma sõna ja otsus.\nRahvahääletus usuõpetuse küsimuses toimus 17., 18. ja 19. veebruaril 1923. aastal. Noil otsustavail päevil olin ma kodus, Viljandis. Tõepoolest oli raske otsustada, kui hääletajate ridu vaatasid, kes nüüd võidab.\nUsuõpetuse poolt anti 330.000 häält, vastu 130.000. Kokku oli hääli üle 460.000.\nEsimese teate õnnestunud hääletamise tagajärgedest ütles mulle telefoniga Viljandisse Konstatin Päts: “Soovin kindralstaabi ülemale võidu puhul õnne.”\n(“Teekond läbi öö” I,lk. 238)


Femme.ee / Aktiivne / Foorum / Femme kultuuriklubi / Kutsume heategevuslikule õhtule "Welcome to London!"\nEsileht > Aktiivne > Foorum > Femme kultuurik ... > Kutsume heatege ...\nKutsume heategevuslikule õhtule "Welcome to London!"\nReedesel heategevusõhtul avatakse fotonäitus, keerleb hinnaliste auhindadega õnneratas ning õhtu naelaks on kõrgmoeshow! Loe edasi ›\n3. detsembril algusega kell 21.00 toimub Reval Park Hotel & Casino’s meeleolukas heategevusõhtu Welcome to London! Suurlinna melu ja elu tuuakse külalisteni hõbekandikul: nimelt avatakse peoõhtul Londoni elust inspireeritud fotonäitus "Miss 60's", mille on kokku pannud tunnustatud fotograaf Woland ja hinnatud meigikunstnik Lana Vallo.\nKülaliste kõrvu paitab Joey Negro kollektiivi The Sunburst Band laulja Pete Simpson ning silmailu pakub rõivakunstnik Ülle Suurhans-Pohjanheimo kõrgmoeshow, millele järgneb heategevuslik oksjon, kus haamri alla lähevad fotonäituse paremik ning haute couture õhtukleit Ülle Suurhans-Pohjanheimo viimasest kollektsioonist.\nEt muuta õdus õhtu veelgi meeleolukamaks ning meeldejäävamaks, on kohapeal üles seatud ka suur õnneratas, kus on võimalus võita rohkelt hinnalisi auhindu. Tordiks kirsil ehk peaauhinnaks on lennureis Londonisse!\nÕhtu jooksul heategevuslike aktsioonidega kogutud summa läheb Tallinna Lastehaigla toetusfondile kriitilise tähtsusega bronhoskoobi ostmiseks.\nNiisiis: reedel sammud Reval Park Hotel & Casinosse - London tuleb külla!\nNB! Palume nii Sinul kui kaaslasel kindlasti kaasa võtta isikut tõendav dokument, sest kasiinosse sissepääs on isikut tõendava dokumendi alusel alates 21. eluaastast!


Bekkeri pikri paugud\nKopli on tuntud kandina, kus öisel ajal eriti tervislik ringi liikuda ei ole. Sildiga «Nafta Bekkeri sadamasse» sealkandis jalutades võib ka päise päeva ajal kolakat saada. Ka linnavolikogu on hakanud takistama naftavedu läbi Bekkeri sadama. Seni vaid opositsiooni kultiveeritud kapsamaale kargas ka keskfraktsioon, kes Kopli poolsaarel sadamate tegevuse üldse lõpetada tahab.\nÄripäevale on mõistetav Kopli elanike mure oma öörahu ja keskkonna ohutuse pärast, ent arusaamatu totaalne vedude keelustamine. Keelamine ei paranda midagi. Enamgi, selline mõtteviis on ohtlik nagu kõik äärmused.\nTransiit on Eestile magus pala, millest tuleb kinni hoida ja millesse investeerida, tõdes pühapäevases «Otseliinis» teede- ja sideminister Raivo Vare. Kui me seda ei tee, kui ei kasuta oma eeliseid -- heas korras sadamad ja lühike raudteeõlg --, jooksevad transiidiprojektid kinni ja nafta- jm kaupade tonnid sõidavad Eestist mööda. Mida Läti, Leedu ja Soome ainult ootavadki.\nKemplemine Bekkeri naftatransiidi ümber on ühest küljest väga hea koht poliitilise profiidi lõikamiseks. Nii võttes on ka Keskerakonna kannapööre arusaadav. Mais võttis volikogu enamus Edgar Savisaare juhtimisel vastu muudatuse sadamaalade funktsioonides ja nägi Bekkeri sadamas edaspidi ette naftaveo. Lasknud suvi läbi Isamaa juhtimisel opositsiooni ja transiidiärimehi kembelda ja elanikke piketeerida, hakkas keskfraktsioon sügisel rääkima sadamate sulgemisest ja keskklassi elamute rajamisest. Näis, kes järgmiste valimiste ajal Koplis kandideerivad.\nProtestijate põhiargument on, et miks peavad naftarongid sõitma läbi Tallinna kesklinna. Hüva, rongid võivad sõita ka Muugale või Paldiskisse. Paraku on Muuga läbilaskevõime hetkel täis. Samamoodi võib küsida, rääkimata investeeringutest, mida nõuab Paldiski infrastruktuur, kuidas suhtuvad Venemaa--Paldiski naftatransiiti Nõmme-Hiiu-Laagri elanikud, Saue, Keila? Eesti on liiga väike selleks, et kõike saaks asustatud punktidest mööda juhtida.\nKeelustada naftavedu vaid sellepärast, et iial ei tea, mis võib juhtuda, on üsna lühinägelik. Nii võib keelustada ka Tallinna lennujaama tegevuse, alati võib mõni õhulaev Ülemiste järve sumatada.\n500 000 tonni Orenburgi naftat aastas, mis läbi Bekkeri veereb, on kaheksandik Tallinna läbivast naftakogusest. Bekkeri sadama läheduses asuvad ka Dekoili ja Scantransi terminaalid, mille kaudu liigub pea neli miljonit tonni aastas. Need miljonid hakkavad voolama väljaspool Eestit. Transiidiraha samuti. Võimalik, et ka välisinvesteeringud, sest Tallinn on selgelt mõista andnud, et investeerimine Eestisse võib vähetulus või asjatugi olla. Kas nüüd just ummisjalu punuma pannakse, nagu on Eesti Päevalehele kinnitanud Orenburgnefti esindaja Allan Sepp, ent pessimistlik hoiak meie investeerimiskliima suhtes on enam kui tõenäoline.\nToimetus ei väida, et nafta peab ilmtingimata läbi Bekkeri (ja linna) voolama. Kui vedada tahetakse, siis seda keelata ei ole mõtet. Pigem peaks linn vedadasoovijaile seadma keskkonna- ja investeerimistingimused. Korras vagunitega mööda korras rööpaid veerev korras rong ei saasta ja ei kolise nii palju. Koos naftaga voolab riiki ka transiidiraha. Kui see jõgi endale juba teist sängi uuristanud ei ole.


Keelesõnum: KEELESÕNUM. (22.01.2011)\nKeelesõnumi külaliseks on Eesti Keele Instituudi teadur Tiina Leemets, kes räägib kohe-kohe valmivast eesti-vene õpilaste ÕS-ist ning ka ingliskeelsetest laenudest ja mõjudest meie keeles. ERR-i keelenõustaja Einar Kraut teeb kuulajaile selgeks, mida eesti keele häälduses tähendab süsteemsus...\nKeelesõnum: KEELESÕNUM. (21.05.2011)\nKeelesõnumi viimases saates on 14. korda külas ERR-i keelenõustaja Einar Kraut. Võtame kokku senised jutud konsonantidest, vokaalidest ja diftongidest ning tõdeme, et akadeemik Paul Ariste kunagine väide, et eesti keel on "vältekeel", ei pea päriselt paika...\nKeelesõnum: KEELESÕNUM. (30.04.2011)\nJätkame juttu ERR-i keelenõustaja Einar Kraudiga. Seekord võtame kokku täishäälikuühendite ehk diftongide häälduse teema. Einar püstitab väite, et eesti keeles polegi diftongid tegelikult sellised ühendid klassikalises mõttes, vaid diftongoidid...\nKeelesõnum: KEELESÕNUM. (23.04.2011)\nJätkame 12. korda juttu ERR-i keelenõustaja Einar Kraudiga hea ja õige eesti keele häälduse teemal. Seekord vaatleme täishäälikuühendeid ehk diftonge. Tõdeme, et nende seas on nii põliseid ühendeid kui ka palju uuemaid...\nKeelesõnum: KEELESÕNUM. (16.04.2011)\nKohtume 11. korda ERR-i keelenõustaja Einar Kraudiga ning räägime murdelistest mõjudest vokaalide hääldusele. Kohtume Keelehooldekeskuse koordinaatori Egle Pulleritsuga, et uurida, millega see institutsioon tegeleb, kuidas üritab parandada ametnike ja ajakirjanike keelekasutust...\nKeelesõnum: KEELESÕNUM. (09.04.2011)\nPaljusid inimesi häirib ka eetri kaudu sageli kostev vigane hääldus, näiteks 'taldrek', 'teenendama', 'privilegeeritud', 'eila', 'praega' jne. Või ilmub sõna lõppu siirdevokaal ehk nn švaa ehk inimesed lihtsalt ee-tavad...\nKeelesõnum: KEELESÕNUM. (02.04.2011)\nKeelesõnumi minisarjas, mis pühendatud heale ja õigele eesti keele hääldusele, on kavas järjekorras 9. saade. Rahvusringhäälingu keelenõustaja Einar Kraut jätkab eelmises saates alustatud juttu vokaalide hääldusest...\nKeelesõnum: KEELESÕNUM. (26.03.2011)\nJätkame juttu ERR keelenõustaja Einar Kraudiga õigest ja heast eesti keele hääldusest. Alustame seekord teemat vokaalidest. Autor ja toimetaja Mart Ummelas. Helioperaator Vivika Ludvig.\nKeelesõnum: KEELESÕNUM. (19.03.2011)\nKeelesõnumi pidevkuulajatest palus sõnaõigust Mäetaguse Põhikooli õpetaja Tiit Saare, et tõstatada teema, miks Eesti heraldiline keelekasutus pole kooskõlas euroopalike traditsioonidega, miks meie valdade vappide kirjeldused ka Riigikantselei kodulehel ei järgi elementaarseid heraldilisi väljendusreegleid...\nKeelesõnum: KEELESÕNUM. (12.03.2011)\nJätkub jutt heast hääldamisest. Räägib Einar Kraut. Autor ja toimetaja Mart Ummelas. Helioperaator Vivika Ludvig.


Varuli kolleeg pakkus pistist\nKaitsepolitsei peadirektor Jüri Pihl ütles, et tal pole võimalik seda väidet ümber lükata. Samas lisas ta, et ei soovi Paul Varuli ja riigiprokurör Indrek Meelaku vahel tekkinud vastuolusid kommenteerida.\nÄripäevale informatsiooni jaganud isiku sõnul pakkus prokurörile pistist Paul Varuli omaaegne kolleeg, kes ei viibi praegu Eestis ja kellel pole Rein Kaarepere kui ärimehega mingit seost.\nRiigiprokuröri asetäitja Alar Kirs on väitnud, et prokurör Marge Püssile pakuti altkäemaksu eelmise aasta märtsis. Kirs keeldus pistiseandja nime nimetamast.\nKirs ütles eile, et kaitsepolitsei jättis kriminaalasja prokurörile altkäemaksu pakkumise suhtes algatamata põhjusel, et seda pole võimalik tõestada. «Üks tõestamisvõimalus olnuks kuritegu matkida, kuid prokuröri, nagu kohtunikkegi, ei tohi varjatud jälitustegevusse kaasata,» sõnas riigiprokuröri asetäitja.\nJüri Pihl kinnitas samuti, et praegu kogutud materjalidest ei piisa kriminaalasja algatamiseks.\nAlar Kirs kummutas justiitsminister Paul Varuli väite, nagu oleks minister soovinud Kaarepere kriminaalasja kohta ainult informatsiooni saada. Kirsi sõnul leidsid kohtumised aset üle-eelmise aasta jaanuaris ning eelmise aasta augustis ja oktoobris. «Need ei olnud jutuajamised, vaid Varuli monoloogid,» sõnas Kirs.\nRein Kaarepere kaitsja vandeadvokaat Simon Levin ütles, et see, kas Kaarepere kriminaalprotsess 30. märtsil jätkub, sõltub tema lese Mai Kaarepere otsusest. Levin viitas kriminaalmenetluse seadustiku sättele, mis annab võimaluse jätkata isiku surma järel kriminaalmenetlust, kui see on vajalik surnu rehabiliteerimiseks.\nMai Kaarepere ütles eile, et on asju, mille suhtes otsuse tegemine vajab aega ning seetõttu pole ta veel valmis oma otsust langetama.


DIIVANILAUD AMBER, VALGE HIND | kaup24.ee\nDiivanilaud Amber, valge\n€ 12626 € 177 00 *\nToote kirjeldus: Diivanilaud Amber, valge\nValmistatud lakitud MDF paneelidest ja klaasist.\nLaua mõõtmed: pikkus 110 cm, laius 60 cm, kõrgus 40 cm.\nKõik need modernse mööbli omadused kinnitavad asjaolu, et selle stiili tooted on lihtsad ja samal ajal väga universaalsed. Seega on neid lihtne sobitada igas suuruses ruumidesse. Diivanilaud Amber, valge meeldib neile, kes soovivad luua minimalistliku ja avara ruumi korraliku ja värske olemusega.\nSellest plaadist valmistatud mööblit hinnatakse kõrgelt tänu selle tugevusele ja vastupidavusele, seetõttu võib sellest saada kauakestev lahendus teie kodus. Selliseid tooteid on kerge hooldada ja puhastada, ning tänu selle unikaalsele struktuurile Diivanilaud Amber, valge on vastupidav kahjustustele, kuumusele ja deformatsioonile. Pange tähele, et osa puitkiudplaadist valmistatud mööblist võib olla ka niiskuskindel.\nÜldine informatsioon tootest: Diivanilaud Amber, valge\nSäästke: € 5074\nSoovitame osta koos: Diivanilaud Amber, valge\nSoovitame osta koos Diivanilaud Amber, valge\nKüsimused ja vastused toote kohta: Diivanilaud Amber, valge


Tabletid Senadé raseduse ajal\nRasedus toob naist ei ole ainult rõõmu, see protsess on sageli kaasneb seedeprobleemid, ja üks neist - kõhukinnisus. Et vabaneda kõhukinnisus, arstid sageli ette ravimeid rase köögiviljade, ja üks neist - Senade. On lahtistit, mis stimuleerib käärsoole. Jooksul kaheksa kuni kümme tundi pärast sissevõtmist esineb Senade normaalne roojamist.\nKõhukinnisus ja nende ohu\nAasta alguses põhjustada kõhukinnisust on kaltsiumi ja rauda, suurenenud progesterooni,mis lõdvestab soole lihaseid. Selle tulemusena arendada hüpotensioon, häiritud peristaltika ja regulaarne tühjendamine protsessi. Kui diagnoositakse raseduse katkemise oht, kõhukinnisus tekkida vähenenud motoorne aktiivsus ja voodi puhata.\nLõpupoole raseduse põhjustada kõhukinnisust muutub koguse piiramine vedelikud juua, vähendada füüsilist aktiivsust. Lisaks sooled pressitud kasvav emakas, mis häirib selle funktsiooni.\nKõhukinnisus ei põhjusta mitte ainult ema kõhus, nad mõjutavad protsessi lapseooteeas. Käärsoole neelab kõik, mis on organismis, mille tulemusena vere siseneda mürgiseid aineid. Seega, kõhukinnisus on alati kaasas mürgitamine ema ja lapse, mis võib mõjutada tema arengut.\nsooles, mis kuhjuvad tiheda väljaheites, survestab emakas, põhjustades ärritust. Tagajärjeks võib olla suurenenud toon ja oht enneaegse sünnituse. Kui kõhukinnisus soolte surub emakas ja teistesse organitesse, häirides verevoolu neilt. Kõik see aitab kaasa hemorroidid.\nLisaks ponnistus, kui nad püüavad tühjendada ohustatud nurisünnitus või enneaegse sünnituse. Kõik see on üks põhjus, et tagada kohustuslik kõhukinnisuse, mis toimuvad raseduse ajal.\nlahtistav Senade toimib ekstrakti Senna lehed. Nad sisaldavad erilisi aineid, mis ärritavad närvilõpmeid sooled, parandab peristaltikat ja tagada edendamine väljaheites väljumiseks. Senada ei mõjuta seedetrakti. Lisaks ei ole see sõltuvus.\nKõhukinnisus on põhjustatud halb motoorika ja hüpotensioon.\nKõhukinnisus, mis tekivad tausta silelihaste spasme.\nKõhuvalu päritolu on teadmata.\nLoe ka teiste lahtistite kõhukinnisus http://woman-l.ru/slabitelnye-sredstva-pri-zaporax/\nVastavalt juhistele raseduse ja rinnaga Senade kasutada väga ettevaatlikult ja ainult järelevalve allarst.\nKuidas ravimit võtta kõhukinnisuse:\n1 tablett 30 minutit.enne söömist pesta veega.\n2-3 tabletti. Samamoodi - mõju puudumisel.\nKui teil on vaja juua päevas 3 tabletti, saate need järgmiselt: 2 ja 1 enne magamaminekut tühja kõhuga hommikul.\niiveldus oksendamine kõhulahtisus\nimemisprotsess juuresolekul kõik need märgid Senade kasutamine tuleb katkestada, kuna see võib kahjustada raseduse kulule.\nRasedatel Senadal ei ole alati hästi talutav. See on tingitud selle mõjust jämesoolele. Ravimi kasutamise juhised näitasid, et seda ei saa kasutada raseduse ajal. Asjaolu, et tegevus Senna jätab naise keha ei ole uuritud korralikult. Aga seal on veel üks põhjus - raske kõhukrambid põhjustada tahtmatu lihaste kokkutõmbed kõhu eesseina, sarnane katsed, sest vastuvõtt Senade lõpus raseduse ajal võib põhjustada enneaegse sünnitusega, ja esimestel kuudel - nurisünnitus.\nKuna Senade kasutada ei ole võimalik kõigil juhtudel probleemi lahendada kõhukinnisus rasedatel kasutada teisi ravimeid:\nLaktuloos ja selle analoogid.


7 soovitust edukaks digiturunduseks, mida teie konkurendid võivad alahinnata - CIMA\n7 soovitust edukaks digiturunduseks, mida teie konkurendid võivad alahinnata\nDigiturunduses on alati kasvu- ja arenguruumi. Proovides erinevaid strateegiaid, leiate oma ettevõtte jaoks parima. Teie konkurendid üritavad teha sedasama. Teie abistamiseks oleme CIMA digiagentuuris kokku kogunud 7 soovitust, millele nad (tõenäoliselt) piisavalt tähelepanu ei pööra.\n1. Ärge proovige kõike korraga\nAlgajate ja isegi kogenud turundajate tavaline viga on proovida paljusid tööriistu korraga, pääseda korraga erinevatele platvormidele. Oma arsenali laiendamises pole midagi halba, kuid parem on seda teha järk-järgult. Lähenemisviisil “käivitame kõik korraga” on mitu puudust:\nKaotate fookuse, tähelepanu hajub, see mõjutab töö kvaliteeti.\nTulemusi on keeruline jälgida – nii positiivseid kui ka negatiivseid.\nRaske on aru saada, milline tööriist on kõige tõhusam, milline platvorm toob kõige rohkem kasu, ja teha edasisi järeldusi.\nMida teha: loogiline järeldus – juurutada erinevaid mooduseid järk-järgult. Katsetage, koguge tulemuste kohta teavet, tehke järeldusi ja korrigeerige edasist arengut iga kanali ja tööriista kinnitatud andmete põhjal.\n2. Looge elektronaadresside baas ja osake selle väärtust hinnata\nPaljud turundajad ja äriomanikud alahindavad klientide e-posti aadresside baasi. Arvatakse, et e-post kaotab sotsiaalvõrgustike mastaapse reklaami ajastul oma tähenduse – inimesed veedavad rohkem aega suhtlusvõrgustikes, kus kirjavahetus toimib hetkega. Jah, sotsiaalvõrgustike eelised klientidega suhtlemise kanalina on vaieldamatud. Kuid ei tasu e-posti maha kanda. Meiliturundus on endiselt tõhus ja aadressid, mille inimesed ise teile jätavad, on väga väärtuslikud.\nMida teha: looge kasulikke uudiskirju, millega inimesed tahavad liituda. Ärge arvake, et sotsiaalvõrgustikes liitujatest piisab. Lisasuhtluskanal tuleb vaid kasuks. Ka kontrollnimekirjad, PDF-raamatud, teatmikud, juurdepääs huvitavatele videomaterjalidele toimib hästi – kõik see võib ajendada klienti oma andmeid jätma.\n2. Ärge killustage end kasutute sotsiaalvõrgustike vahel\nJah, SMM must have. Ei, me ei kutsu tungivalt üles loobuma sotsiaalvõrgustikest. Asi on selles, et mitte kõik platvormid pole konkreetselt teie ärile kasulikud, mitte igal pool pole teie jälgijaskond\nPüüdes haarata suuremat suutäit, registreerivad turundajad ettevõtte kontosid kõikjal – Snapchatist TikTokini, käivitavad kanaleid Telegramis, avavad Odnoklassnikites lehekülgi, postitavad lugusid, joonistavad kleebiseid. Kõigile neile pingutustele kulutatakse palju energiat, kuid mitte kõik ei õigusta ennast.\nMida teha: enne kui hakkate mõnes suhtlusvõrgustikus tegutsema, uurige, kelle seas see on populaarne. Vaadake statistikat ja mõelge sellele, kui tõenäoline on, et leiate oma tulevased kliendid konkreetselt platvormilt. Kui vastus on jaatav, hakake pinda sondeerima, proovides erinevaid taktikaid. Kui te ei näe teatud aja jooksul piisavat vastukaja, võite vähendada jõupingutusi või platvormist üldse loobuda.\nPole olemas salajasi eduka turunduse reegleid, kus oleks kirjas: “Olge kõigis sotsiaalvõrgustikes!”. Teie ülesandeks on leida kasulikke platvorme ja neid arendada, mitmekordistades tulemusi.\n4. Kontrollige hoolega influencer´eid.\nMõjuturundus ehk influencer-turundus on populaarsem kui kunagi varem, brändid otsivad koostööd Instagrami ja YouTube´i influencer´itega. Tõenäoliselt teevad teie konkurendid juba blobijatega koostööd. Aga enne kui järgite nende eeskuju (ja isegi kui olete juba proovinud mõjuturundust), pöörake tähelepanu varjatud ohtudele.\nTurul on palju pakkumisi ning reklaamide hinnad üha kasvavad ja kasvavad. Kui aasta tagasi oleks enamik blogijaid teinud meeleldi teiega vahetuskaupa, siis nüüd tõenäoliselt sellist ettepanekut isegi ei kaaluta. Pole ime, et välja ilmuvad petised. Kahjuks võite komistada ebaausate blogijate otsa, kes kasvatavad kunstlikult laikide ja jälgijate hulka, redigeerivad Photoshopis statistika ekraanipilte ja esitavad paljutõotava reklaamiplatvormina täiesti „surnud“ profiili.\nMida teha: kõigepealt pöörake tähelepanu kaasatusele. Kahtlane, kui miljoni jälgijaga lehel on postituste all 1000 laiki. Suurepärane jälgijate suhe laikidesse on 10%, lubatud on ka väiksemad väärtused (5-6%).\nKuid sel viisil saate välja sõeluda ainult kõige lihtlabasemad petised. Enamik kasutab laikide ja kommentaaride kunstlikku suurendamist ja esmapilgul võib profiil tunduda täitsa kobe. Kuid pange tähele kommentaaride kvaliteeti ja lehti, kust neid saadetakse. Kui jälgijaskond jätab ainult smaile ja lakoonilisi fraase “iludus”, “super”, “äge”, siis on tõenäoliselt tegemist pettusega. Ka on võltsprofiilid sageli mõne kuulsuse fotoga avataril, keerukate võõraste nimedega või isegi araabia põimkirjas.\nOn olemas tasulised teenused, mis võimaldavad kindlaks teha võltsprofiili tõenäosust. Aga kui pühendada probleemile rohkem aega ja tähelepanu, saate petise ise tuvastada – piisab, kui profiili hoolikalt uurida.\nÄrge usaldage arvamusavaldusi, mida blogija teile saadab, otsige neid ise sõltumatutest jututubadest (näiteks Instalogia jututuba Telegramis).\n5. Ärge kartke koos oma jälgijaskonnaga muutuda\nDigiturunduses aitab püsivus, kuid ärge laske sellel end peatada. Kui andmed viitavad sellele, et turg või teie jälgijaskond on muutunud, ärge jääge maha, olge ka ise muutustele avatud.\nAsi ei ole “enda reetmises”, vaid tuleb uusi asju proovida ja mitte klammerduda kord valitud strateegiasse.\nMida teha: kui leiate trendid, mis teie jälgijaskonda paeluvad, pange end neis proovile. See võib olla mis iganes, alates uuest sisuformaadist kuni toote täiesti teistsuguse positsioneerimiseni. Kuni teie konkurendid on tagasihoidlikud ega söanda muutuda, lahkute teie „mugavustsoonist“, meelitades uusi kliente ja saavutades püsiklientide austuse.\n6. Kasutage selgeid üleskutseid\nIlmselt ei saa uudiskiri või maandumisleht läbi ilma CTA-nuputa. Aga kui vaatate mõne konkurendi sisu, märkate, et üleskutse on äärmiselt ebamäärane ja silmatorkamatu. Originaalsust taga ajades või püüdes “mitte avaldada jälgijaskonnale survet” võivad nad unustada, et inimesele tuleb täpselt selgeks teha, kuhu minna ja mida teha.\nMida teha: kui soovite, et külastaja sooritaks soovitud toimingu – suunake teda. Siin pole koht vaoshoituseks, asjakohasest üleskutsest sõltub teie pakkumise konversioon, laikide hulk postituse all, uudiskirjaga liitujate arv jne\n7. Olgu teie lemmikfraas „katsetame kõigepealt“\nKui palju järjekordne ekspert teid ka ei veenaks, rääkides uue trendi 100% efektiivsusest, monetiseerimise viisist, reklaamiformaadist, peaksite kõike siiski ise katsetama. Ja alles pärast katsetamist saate teha lõpliku otsuse ja uue tööriista kasutusele võtta.\nKõik ettevõtted on ainulaadsed, isegi kui nad on väliselt väga sarnased. Teie turunduse edukust mõjutavad paljud tegurid. Kui panustada kõigesse, mis praegu võimalik, ja see „aitab justkui ka ülejäänuid”, võite kaotada palju väärtuslikke ressursse. Kuid keelduda, valides konservatiivse positsiooni, pole ka väljapääs.\nMida teha: katsetage! Kontrollige igat teooriat ja hüpoteesi praktikas ning las kõige paremini toimivad võtted leiavad tee teie alalisse arsenali.


Jookse, Forrest, jookse. 10 jooksvat filmi, mida tasub vaadata -\nJooksmine meelitab iga päev uusi inimesi ja meelitab nad sellesse tegevust fännide suurde klubisse. See on võimalik ka seetõttu, et jooksukultuur on filmides kajastatud. Oleme kokku kogunud 10 parimat filmi inimestest, kes rassivad oma eesmärkide poole. Kui motivatsioon puudub, vaadake sellest loendist filmi.\nTahtejõud (Race, 2016)\nHinnang IMDb: 7.1\nFilm põhineb tõelistel sündmustel ja on pühendatud kuulsale mustanahalisele sportlasele Jesse Owensile. Läbi visaduse tegi Jesse tee olümpiale, mis toimus 1936. aastal Saksamaal. Sel ajal räägiti Saksa propagandas juba mustanahalistest kui alamast rassist. Jesse Owensi samm Berliinis jooksulindile oli palju enamat kui lihtsalt üks sportlane, kes võistles medali nimel.\nIkka The Powerilt toimub\nMaraton (De Marathon, 2012)\nHinnang IMDb: 7,5\nHollandi komöödia neljast automehaanikast. Need talupojad ei töötanud täpselt palju (neil oli lõbusam, jõid ja suitsetasid) ja leidsid mingil hetkel maksuametist paberid. Sellelt nõuti 40 tuhat eurot - muidu kaotaksid peategelased garaažis töö. Neli automehaanikut otsustasid, et Rotterdami maratoni võit päästab nad pankrotist.\nIkka filmist Maraton\nHinnang IMDb: 7.2\nLugu kahest jooksjast, kes esindasid Suurbritanniat Pariisi olümpial 1924. aastal ... Üks on juut Cambridge'i ülikoolist ja teine Šoti misjonär. Film põhineb tõelistel sündmustel ja on üles ehitatud kahe sportlase kultuurilisele vastasseisule.\nIkka filmist Tulevankrid\nHinnang IMDb: 6.6\nBriti komöödia mehest, kes põgenes omaenda pulmade eest. Mõni aasta hiljem üritas peategelane tüdrukut joostes tagasi saada. Või pigem osaledes Londoni maratonil. Spoilerihoiatus: filmis on palju ebamugavaid kukkumisi. Palju.\nIkka filmist Run Fat Run\nI am Bolt (Olen Bolt, 2016)\nHinnang IMDb: 7,1\nBiograafiline teave Usain Bolti kohta - XXI sajandi suurim sportlane. Filmivõtetel osalesid kuulsused, sealhulgas jalgpallur Pele ja tennisist Serena Williams. Kinos kasutatakse unikaalseid arhiivivideoid, mis võimaldasid luua sportlase portree. Bolti vanemad, mänedžer ja isegi koolijuhendaja räägivad Bolti teemal.\nIkka ma olen poltidest\npäev, mil Bolt sai suurimaks. Hämmastav maailmameistrivõistluste rekord\nTeadlased arvasid, et minaMatz lendas sõna otseses mõttes rohkem kui jooksis.\nHinnang IMDb: 7.3\nRaine Murphy saab mõrva eest elu vanglas. Koloonias hoidis ta end teistest vangidest lahus ja oli kiindunud jooksma. Kui ta jooksis miili vähem kui nelja minutiga, juhtisid vangla ametivõimud tähelepanu Murphy võimetele ja kutsusid teda osalema olümpiamängudel.\nShot filmist Jericho Mile\nHinnang IMDb: 6.8\nSteve Prefontaine - see mees lõi buumi 1970ndatel jooksuharrastuseks. Tema saatus osutus paljuski dramaatiliseks, kuid samas legendaarseks. Kuidas andekas kutt oma eesmärgi poole jõudis, räägivad nad tema treener Bill Dellingeri pilgu läbi ja peaosa mängis Jared Leto.\nIkka filmist Prefontein\nRalph on 14-aastane probleemidega teismeline sellele vanusele iseloomulik. Tema elu polnud aga kunagi kerge - isa tapeti Teise maailmasõja ajal ja ema sattus koomasse haiglasse. Naise aitamiseks üritab ta võita 1954. aasta Bostoni maratoni. Puudutav komöödia, mis on võitnud mitmeid auhindu.\nIkka filmist Saint Ralph\nSportlane (The Athlete, 2009)\nHinnang IMDb: 6.7\nFilm on pühendatud Ababa Bikilale, kõigi aegade esimesele mustanahalisele olümpiavõitjale, kes esindab Aafrikat. Ta võitis 1960. aastal Roomas kuldmedali, läbides kogu distantsi paljajalu. Pealegi jõudis karjase poeg olümpiale suuresti juhuslikult ja polnud tol ajal veel kellelegi teada.\nMõistetud. Kuidas paljajalu maratonijooksja olümpial maailma hämmastas\npärast Abeba hämmastavat võitu hukati Bikila kodumaal peaaegu. Kuid keiser andis meistrile armu ja ta võitis teise kulla.\nHinnang IMDb: 8.8 Film Üks parimaid filme kinoajaloos. Peategelane juhib mitu korda USA-d - Atlandi ookeani rannikust Vaikse ookeani rannikuni. Lausest Run Forrest Run on saanud meem ja seda on nähtud paljudes filmides. Esimest korda kõlab see siis, kui Forest põgenes lapsena kiusajate eest ja jalgadel olevad traksid lendasid laiali - seda stseeni peetakse kultuseks.\nKaader filmist Forrest Gump\nLoodame, et nende filmide vaatamine ei lase sul isolatsioonis jooksmisest veelgi rohkem igavleda. Pealegi on parkides sörkimine juba lubatud, peamine on ajagraafikust kinni pidada ja kaitset mitte unustada.\nEelmine postitus Paksu mehe päevik. Rekord number 2: kas mul on aega suveks kaalust alla võtta?\nJärgmine postitus Sportlik toitumine mannekeenidele: kuidas võtta ja valida\nÄärmusest äärmuseni. Emily Brand läks anoreksiast kulturismini kahe aastaga\n17-aastaselt kaalus britt Emily Brand 31 kg ja nüüd on ta pumbanud nii, et võidab kulturistide seas võistlusi. Ta suutis ületada hirmu toidu ja ...\nPöörake pedaale: 5 ebatavalist ja isegi kummalist jalgratast\nEsimene kaherattaline raudhobune ilmus 1818. aastal. Selle kujundas sakslane Karl von Drez. Sellest ajast alates on jalgratas leiutatud rohkem kui...


Hoorudes liigestele folk oiguskaitsevahendeid - Video: Чудо гиманстика ?♀ от тромбофлебита и варикозного расширения вен 2021, Aprill\nSaadud mass valatakse viina, mis pandi Klaasmahutite ja tihedalt suletud korgiga või kaanega. Protseduuri aeg on 10 minutit. Päris tõhus vahend keskkõrvapõletik on eeterlik õli kurereha.\nTüve infusiooni ja juua kolm korda päevas, 1 spl. Öösel tehke temaga kompressid. Tänu sellele infusioonile on võimalik eemaldada valu ja kõvendada. Keeda ml vett ja lisage 10 grammi loorberilehted, keedke seda 8 minutit ja lase sel keeda. Lõpetatud keetmisest kompresseeritakse, nad kergendavad valu kiiresti. Populaarsed Kategooriad. Kuid sellisel juhul võib selline nähtus olla kopula-lihaste süsteemi endiselt ebapiisavas küpsuses.\nPärast luu- ja lihaskonna süsteemi tugevnemist kaob see heli. Aga kui ta tekitas teisi tegureid, siis on sel juhul tasub pöörduda spetsialisti poole. Just see arst aitab teil leida õige kehalise aktiivsuse ja kohandada dieeti. Sellise probleemi diagnoosib traumatoloog või reumatoloog.\nÄra unusta selliseid alternatiivmeditsiini võimalusi. Mõned retseptid on tõestanud oma efektiivsust rohkem kui tosin korda.\nKriisi võib täheldada mitte ainult sõrmedes, vaid ka puusa- põlve- küünarnuki- õla- ja muudes liigestes. Osaliselt on see tõesti tavaline nähtus, mis ei kanna meie kehale midagi halba. Sellist kriisi nimetatakse füsioloogiliseks. Siiski on olemas ka patoloogiline kriis, mis viitab liigeste tervise probleemile ja võib põhjustada tõsiste haiguste teket. Patoloogilist kriisi ei ole alati lihtne eristada füsioloogilisest.\nKuna mõnel hoorudes liigestele folk oiguskaitsevahendeid näitab see geneetilist vastuvõtlikkust liigesehaigustele, mis võib tulevikus põhjustada patoloogiate arengut. Patoloogiline kriis liigestes näitab enamikul juhtudel liigeste tervise probleeme ja võib tekkida järgmistel põhjustel: Põletikuliste protsesside teke liigestes, samuti nendega seotud haigused.\nSeda kasutatakse samuti klotrimasooli. Atrikan Aafrika - toimeaine tenonitrozol. Traditsiooniliselt on uhmreid kasutatud apteekides pulbrite jahvatamiseks ja salvide segamiseks.\nOluline on liigse kaalu probleem. Rasvunud inimesed peaksid mõistma, et sellel haigusel on kehale palju otsest ja kaudset mõju. Ülekaal on põlveliigese täiendav koormus. Ärge alahinnake kingade rolli, mida inimesed kannavad. Jalgade ebamugav asend, mis moodustab vale kingi, ei ole ainult jalgade probleemid, vaid ka põlveliigese kahjustamise võimalus. Puusaliigese kriis Puusaliigese kriis avaldatakse kõige sagedamini pärast pikka istuvust. See probleem on üsna tavaline ja esineb kõige sagedamini ühe või mitme kõhre nihkumise tõttu.\nÜksik või harva esinev puusaliigese lõhenemine on normaalne. Parim lahendus neile, kes ei ole aega kasutada ja valmistada toit nõusid — spetsiaalne ettevalmistus isradipiin.\nMis on biokompleks. Homöopaatilised ravimid põiepõletik Kolm aluspõhimõtted homöopaatia Homöopaatia - platseebo efekti teenistuses ravim? Võid peenist pikendada 7,5 cm võrra — see on juba tõestatud.\nPrantsusmaal Pariisis terapeudi maailmameistrivõistluste 2019 võitnud ASMR / massaažitehnika oskus\nJõudsid järeldusele, et peenist on looduslikul ja mitteinvasiivsel teel võimalik suurendada. Enne arsti juurde minekut saate leevendada oma seisundit, vähendada valu ja köha rünnakuid, kasutades selleks folk õiguskaitsevahendeid, kasi randmevalu loputusvahendeid, samuti esmaabikomplekti kuuluvaid ravimeid. Kuiva köha leevendamiseks kodus saab kasutada nii tõestatud folk õiguskaitsevahendeid kui ka tõestatud efektiivsusega ravimeid.\nAja jooksul, kõhre ja luukoe vananeb, veresooned traumeeritud ja suletakse klambritega ning on periood pikaleveninud valu. Vabane teda erinevalt, meditsiini- täiendused folk õiguskaitsevahendeid. Naha sügelus, kui eemaldamine: ravi ja folk õiguskaitsevahendid.\nKas rääkida probleemi uriinipidamatuse naistel pärast 50 aastat kestnud. Kosmetoloogias kasutatakse salvide, palsamite koostises põletuste, haavade, haavandite raviks, naha pehmendamiseks. Mesilasvaha, rikas Liigeste haigused: reuma, osteohondroos, podagra, artroosid — määritakse kreemiga haigeid hoorudes liigestele folk oiguskaitsevahendeid, hõõrudes neid kergelt masseerivate liigutustega.\nNeuralgia, müosiidid. Osteoporoosi ravi folk õiguskaitsevahendeid Osteoporoos selg ja mujal skelett kipuvad Suhe salvide võtta 2 spl. Ka aitab eemaldada salvide turse, Artriit võib olla äge ja krooniline.\nÄge artriit ilmneb põlve punasest terasest, keha temperatuur võib tõusta. Porgand on väga väärtuslik juurvili, mis on kasulik kehale nii sees- kui välispidisel tarbimisel.\nMa lugesin mitu korda hobuseliidudega seotud liigeste ravist, mida saab osta veterinaarkliinikus ja otsustasin geeli rakendada. Tulemus ilmnes väga kiiresti - pärast esimest kasutamist magas naine kogu öö vaikselt ja hommikul tõusis ta ilma liigeste valu ilma.\nPärast seda hõõrumist 2 korda päevas, kuuendal päeval, oli võimalik valu täielikult lahti saada. See oli raske kõndida, vőis magada ainult seljal. Ta läks pikka aega arstidele: kirurg, terapeut, neuroloog, reumatoloog Kõik ütlesid, et 70 aasta pärast peaks see nii olema. Ma otsustasin jalgu ise kohelda - igal õhtul sõitsin Kuznetsovi hipplikaatorisse. Ja enne magamaminekut hõõrus ta oma puusa- ja põlveliigeseid - ühel õhtul menovasiiniga, teisel õhtul - alkoholiga.\nSiis äravoolu, pigistage, lisage 10 ml A-vitamiini ja E-õli lahuseid. Lisaks kodus on kasulik kanda vestid käsitsi kootud villased. Tiibeti meditsiini pakub järgmist meetodit: segage supilusikatäis jahu, g võid ja muna ning lisada supilusikatäis äädikat.\nRavi tar. Apteek saab osta tõrva. Võtke keskmise suurusega sibul ja küpseta ahju, koor, lisada supilusikatäis sibul plaadid tar. Lay marli immutatud tõrva vibu ja lisada Turseseisunditega piirkonnas. Jäta üleöö.


Hämaruse rahvad – Kasakate kolm kuju — Sirp\nKasakaid mainitakse kirjalikes allikates esmakordselt 1444. aastal. Nad kujunesid Vene ja Leedu piirialadele elama asunud vabade talupoegade poolsõjaväelistest kogukondadest, kelle kohustuseks oli kaitsta riigipiiri.1 XVIII sajandi alguses vallutas Peeter I Doni kasakate alad ja sestsaati seostuvad kasakad eeskätt Venemaaga. 1835. aastal tõsteti kasakad seisusse. 1918. aastal asutati Doni kasakavabariik, tehti koostööd valgetega, mis tõi pärast kasakavabariigi likvideerimist 1920. aastal kaasa enamlaste režiimi repressioonid. Lenin ja Trotski käskisid kasakad klassivaenlastena hävitada. Nõukogude võimu esimestel aastakümnetel emigreerus riikliku hävitustöö tõttu pool miljonit kasakat.\n1897. aasta rahvaloenduse andmete kohaselt oli kasakaid peaaegu kolm miljonit. Enne Esimest maailmasõda oli nende arv tõusnud nelja kuni kuue miljonini. 2010. aasta rahvaloenduse järgi oli kasakaid 67 573 (oletatavalt põhiliselt vanade kasakate järeltulijad, kelle tegelikku arvu on hinnatud 130 000le, eeldades, et paljud vaikivad oma päritolu maha). Ametlikus kasakate registris on praeguseks aga pool miljonit inimest. Mingisuguste kasakate esindajad kõnelevad ka arvust kuni seitse miljonit.2 Mida see tähendab, on raske öelda. Seega on vaja arutada, millised kasakad tänapäeval olemas on.\nXV sajandi lõpul oli kasakate põhiliseks elatusallikaks jahipidamine. Seejärel, kuni XVIII sajandi lõpuni, olid kasakad poolrändlevad karjakasvatajad, hiljem hakati rohkem tegelema maaharimisega. Seni hoidis kasakaid põlluharimisest kartus pärisorjuse ees. Mõned autorid väidavad, et kasakate kujunemise sajanditel ei väärtustatud pereelu üleliia ja kogukondade juurdekasv toimus paljuski uute liikmete vastuvõtmise kaudu, mis soosis etnilist kirevust. Perekondlike sidemete põlgamine polnud varajastele kasakatele ilmselt siiski nii iseloomulik kui väidetakse, ent mingi tõetera võib siin ka olla. Põlluharimise levik tõi kaasa suurperede tekke ja XX sajandi alguseks elas koos mitu lähedast tuumperekonda, kokku 20–30 inimest.3\nSuurem osa kasakatest olid õigeusklikud, ent olid olemas ka moslemitest (tatarlased, baškiirid, tšetšeenid) ja budistidest (kalmõkid, burjaadid) kasakad.4 Päritolult oli kasakate seas ka endisi araablasi, tšerkesse, poolakaid, leedulasi, ungarlasi ja teab keda veel.\nKasakad olid tsaariajal isiklikult vabad talupojad, kes elasid kindlustatud külades – staniitsades, mis olid ka kasakavägede struktuuri aluseks. Selliste kasakaasulate levik toimus intensiivselt XVIII–XIX sajandil seoses piirikaitseliinide kujundamisega. Tollal kehtis kasakatele sõjaväeline distsipliin.\n1980ndate lõpus algas kasakate taasärkamisliikumine. Kasakad soovivad tagasi saada oma endisi asualasid ja ilmutavad kohati ka huvi taasiseseisvumise vastu. Tänapäeval peab osa kasakaid end rahvusvähemuseks, arutatakse ka eraldi rahva staatust. Osa kasakaid ja teadlasedki arvavad, et ajaloolise multietnilise päritolu tõttu on keerukas öelda, kuivõrd neid omaette rahvaks pidada saab.\nPerestroika tõi kaasa aga ka uute kasakate liikumise. Need isehakanud kasakad on tavakodanikud, kes on liitunud nominaalsete kasakaorganisatsioonidega ja riietatud kasakapäraselt. Need „kasakad“ on läbi imbunud nõukogude aja nostalgiast ja õigeusu kiriku patriotismipropagandast. Erinevalt päris kasakatest ei aktsepteeri taaskehastajad oma ridades moslemeid ega budiste. Uuskasakad toimivad mupo ja kapo ristsugutisena, surudes maha poliitilisi meeleavaldusi. Lisaks võitlevad uuskasakad ka etniliste vähemuste vastu. Täheldatud on kasakaühenduste kiiret kasvu rahvusautonoomia aladel, eeskätt seal, kus kasakaid ei ole varem kunagi olnud. Mängukasakate (nende tegevust on võrreldud rollimänguga) tegevus pole eriti mänguline, prototüüpsete kasakate legendaarset sõjakust imiteeritakse tegelikus elus kaaskodanike peal.\nUuskasakad alluvad poliitilistele korraldustele ja järgivad riigi ideoloogiat, nautides ka riigi toetust. Nad tegutsevad Venemaa presidendi administratsiooni (mille tõttu kutsutakse neid ka Putini kasakateks), FSB ja kohalike omavalitsuste toel Kaliningradist Vaikse ookeanini. Nii rahastuse maht kui ka selle eest tellitud teenused jäävad hoolimata ulatuslikust meediakajastusest siiski mõnevõrra hämaraks.\nEnt sellestki on veel piisava segaduse tekitamiseks vähe. Kord ilmusid ühele poliitilisele fotonäitusele ühiskondlikud aktivistid uriinipurkidega, kavatsedes teosed väljaheidetega üle kallata. Kui neid takistati, teatasid noormehed, et on kasakad ja tulid korda looma.5\nKa liituvad seesugused entusiastid mõnikord uuskasakate aktsioonidega, aidates näiteks demonstrante nüpeldada. Seejuures ei ole nende osalus organiseeritud, vaid suhteliselt stiihiline. Need on täiesti suvalised tüübid, kelle tänuväärset panust kasakate traditsioonide ja identiteedi määrimisel ei osanud võimurid ilmselt isegi unes näha.\nSeega võivad tänapäeval end kasakana esitleda kõik soovijad ning isegi kuulumine pseudokasakate organisatsioonidesse, nõukogude nostalgia, õigeusklik patriotism, mundri ja nagaika omamine pole oluline. Igasuguseid kasakaid on tekkinud väga palju ja tavalistel inimestel on võimatu aru saada, mis toimub. Esindatud on traditsioonide järgijad, isehakanud ja täielikud tühikargajad. Esimene kehtestab algkuju, teine muudab selle hägusaks ja kolmas näitab, et grupil puuduvad igasugused piirid.\n1 Aimar Ventsel, Kuis heliseb stepp! – KesKus, IX, 2012.\n2 Дмитрий Сидоров, Вольный народ – Такие дела, 31. V 2018.\n3 Александр Валентинович Сопов, Хозяйство, культура и быт казаков как этнические определители. Вестник Адыгейского государственного университета. Выпуск 1, 2007.\n4 Регина Гималова, Если на нашу страну придут враги, у нас все будут готовы – Idel.Реалии, 31. V 2018.\n5 Алексей Макаркин, Казаки и безнаказанность – Полит.ру, 22. V 2018.


Odette Kirss Jalutaja teejuht. Rakvere, Solnessi Arhitektuurikirjastus 2007 | vanaraamat.ee\nOdette Kirss, Jalutaja teejuht. Rakvere, 2007 Solnessi Arhitektuurikirjastus\nRAAMAT ASUB LAOS, SAADAVAL 1-3 PÄEVA JOOKSUL. 096 Teekond viib jalutaja nii kultuuri kui ka arhitektuuri ajalukku. Nimetatud hooned on tähtsad kas mõne endise elaniku, seal toimunud sündmuse või huvitava stilistika poolest. Kõik tekstis numbritega tähistatud objektid leiab kaardilt raamatu sisekaanelt. Märksõnad: linnaarhitektuur ehitusmälestised ajaloo- ja kultuurimälestised vaatamisväärsused linnaajalugu kodulugu linnaosad reisijuhid teatmikud Sari: Jalutaja teejuht\nRaamatu autoriks on Odette Kirss kasutatud raamatud pealkirjaga Jalutaja teejuht. Rakvere on raamat kirjastuselt Solnessi Arhitektuurikirjastus aastast 2007\nmille on kirjutanud Odette Kirss antud 2007 aasta raamat Jalutaja teejuht. Rakvere on Odette Kirss oluline teos, kasutatud raamatute hulgas. Siin saad osta uusi ja kasutatud raamatuid veebipoest vanaraamat.ee vaata ka uute ja vanade raamatute nimistut Odette Kirss, Jalutaja teejuht. Rakvere vanaraamat.ee raamatupood Odette Kirss, Jalutaja teejuht. Rakvere\nRaamat "Jalutaja teejuht. Rakvere",\nPealkiri: Jalutaja teejuht. Rakvere\nIllustraator: Fotod: Oliver Alver, Kaido Haagen, Jule Käen, Tairo Lutter, Arne Maasik, Urmas Oja, Karin Paulus, Peeter Tooming, Priit Verlin\nSari: Jalutaja teejuht, sarja osa: 3\nTeekond viib jalutaja nii kultuuri kui ka arhitektuuri ajalukku. Nimetatud hooned on tähtsad kas mõne endise elaniku, seal toimunud sündmuse või huvitava stilistika poolest. Kõik tekstis numbritega tähistatud objektid leiab kaardilt raamatu sisekaanelt.


Sellest, kuidas me öises Hamburgis ööbimiskohta ei leidnud ning mis tunne on itaallastega koos köögis lasanjet teha. Tänapäeva võimalustest uppuvas ühiskonnas on nii lihtne ühest või teisest projektist üleolevalt mööda vaadata, mõeldes, et ah, mis ma ikka hakkan. On nii palju mugavam istuda ühe koha peal paigal teadmisega, et küll kunagi tulevikus jõuab - jõuab reisida, kogeda, avastada. Jälle üks tasuta reis siin või seal, so what ? Küll ma üks hetk lähen ja teen! Ma ei tea, minul hakkas küll hirm, kui tabasin ennast taolistelt mõtetelt. Kui juba lihtne projekti kandideerimine paistab liiga vaevarohke ja aeganõudva töö na , siis millest me üldse räägime? Pigem on olukord halb. Vabandusi olen terve elu osanud suurepäraselt välja mõelda, miks nüüdki nii detailideni lihtvitud oskusest loobuda? Tegelikult pole paljud üldse teadlikud võimalusest Euroopas tasuta ringi rännata ja uute inimestega kohtuda. Ega ma ise ka täpselt ei tea, kuidas see toimib, aga Erasmus+ toetusprogr


10 parimat nurgavitriini kujundust koos piltidega 2020. aastal - Vitriin\n9 klassikalist mudelit meestele ja naistele mõeldud teksapüksid\nParimad jõujooga poosid kaalulanguse jaoks\n8 kuulsat pilti Coimbatore'is\nNurga vitriini kujunduse pildid on täidetud stiilse ja kvaliteetse materjaliga. Need nurgavitriinid kasutavad ära teie ruumi, mis muidu raisku läheb. Teil võib olla õhuke klanitud disain, mis tõuseb kuni ruumi kõrguseni. Teil võivad olla ka laiad kujundused, mis võtavad mõnes otsas osa seinaruumist. See on hea viis oma nurgas enda jaoks tööle panna. Kõiki näpunäiteid ja esemeid saab kuvada. Ruumide heledamaks muutmiseks saate vitriini sisemusse lisada tulesid. Klaaskapid lisavad sellele õrnemat puudutust.\nKuidas valida nurgavitriini kujundused?\nErinevate punktide põhjal saate valida oma toa nurga vitriini kujunduse. Võtke arvesse neid tegureid, mille oleme teie jaoks tuvastanud:\nKosmos:Kontrollige ruumi nurgas olevat ruumi. Kas ruumi on piisavalt täissuuruses vitriini jaoks või lihtsalt õhukese kõrge jaoks?\nKuju:Teine asi, mida tuleb arvestada, on vitriini kuju. Sellel võivad olla ümarad kõverad, kui see on õhuke vitriin. Kui vitriin katab suurema osa seinaruumist, saate selle tasaseks teha.\nEelarve:Eelarve on oluline tegur, sest see määrab, millist tüüpi vitriini saate osta. Suured on õhematega võrreldes kallid.\nNurga vitriinide kujunduse tähtsus:\nNurkade vitriinide kujundus on tänapäevastes kodudes väga vajalik. Meil on piiratud põrandapinnaga kodusid ja nurgavitriinid annavad teile nii vajaliku lisapinna. Saali nurga vitriin suudab hoida kõik teie välja pandud esemed ja annab teile siiski ruumi mängimiseks ja muu mööbli hoidmiseks. See on teie mööbliesemete lihtne täiendus, mis lisab klassi ja stiili. Nurgavitriine saab paigaldada ka seinale, mis lisab ruumi säästvale teemale. Nii et ükskõik millise vitriini tüübi oma kodu nurgale valite, on see kindlasti hea otsus.\nLihtsad ja uusimad nurgavitriinide kujundused Indias:\nSiia valisime 10 lahedat ja moodsat nurgaga vitriini kujundust koos piltidega. Vaatame neid.\n1. Klaasukse nurga vitriini kujundus:\nSee on suurepärane tükk, mis teil võib olla oma elutoas. Salongi nurgavitriinil on klaasuksed, nii et sees olevad esemed oleksid hõlpsasti nähtavad. Selle vitriini sisemusse saate lisada valgusteid. Neid saab öösel sisse lülitada, et külalised saaksid teie kuvatavat objekti selgelt näha. See nurgaklaasi vitriin on valmistatud puidust, millel on läikiv pähkel. See lisab mööbliesemele klassi. Vitriini sees olevad klaasriiulid lisavad vitriinile ka avatust. Selle tüki saate panna oma toa nurka, kus valgus peegeldub.\nNäe rohkem: Uusim vitriini kujundus koju\n2. Kabineti nurga vitriini kujundused:\nSiin on nurgaga televiisori vitriinikujundus, mis mahub lihtsalt suurte teleritega. Vitriini ülemine pool on klaasuksega kapp. Keskmine sektsioon on lame riiul, millele saate paigutada teleri või stereosüsteemi. Alumistes kappides on nii sahtlid kui ka klaasuksed, et hoida täiendavaid näpunäiteid ja esemeid tolmu eest. See on ideaalne näitus enamiku kodude jaoks, kus on see nurgaruum, mida ei kasutata. Telenurga vitriin annab teistele seintele lisaruumi. Selle vitriini saate valida selle stiili ja kasulikkuse eeliseks.\n3. Curio kabineti vitriini kujundus:\nVaadake seda tumeda pähklipuu nurga vitriini kujundust elutoas. Kujunduses on klaasist kapid ja puitraamiga klaasriiulid. See sobib hästi nii teise vintage, antiigi kui ka kaasaegse mööblidisaini teemadega. Selle vitriini õhuke mõõt võtab ruumis väga vähe ruumi. Väljapanekute hoidmiseks võite selle lisada olemasolevale mööblile. Muutke see kiosk oma elutoa, magamistoa või isegi söögitoa osaks. See lisab ruumile iseloomu ja annab sellele keeruka ilme. Valige see stiil selle võlu ja kujunduse järgi.\n4. Alkovinurga vitriini kujundus:\nSiin on armas antiikstiilis alkov, mida saate hoida toanurgas. Mööblidisaini nurgavitriinil on neli riiulitest valmistatud taset. Vitriini ülemisel raamil on kumer ja nikerdatud puidust tükk. Alumisel poolel on nikerdatud ka kammitud servadega. Uimastamise kumerad jalad annavad vitriinile kuningliku ilme. Sellesse vitriini paigutate kindlasti kõik oma õrnad ja kallid kunstiteosed ja nõud, et kõik saaksid neid näha. See muudab elutoa jaoks suurepärase nurgavitriini, et hoida oma väärtuslikke esemeid.\n5. Redeli nurga vitriini kujundused:\nSee on kaasaegne nurgavitriin, millel on redeliefekt. Selle vitriini kolmnurga kuju algab ülaosast õhukesena ja laieneb järk-järgult põranda suunas. Seal on viis erineva pikkusega riiulit, mis aitavad teil paljusid esemeid kuvamiseks hoida. See on ideaalne puidust nurga vitriinikujundus, mis eristub teistest. Veenduge, et mõõtmed sobivad teie toaga ja et konstruktsioon on hästi üles ehitatud. Nii uimastatav seinanurgavitriin on alati parim müüja. Sellepärast on see tükk populaarne valik klientide seas kõikjal.\nNäe rohkem: Parimad vitriinikujundused seinale\n6. Rippnurga vitriini kujundus:\nValige see rippnurga vitriin, kui soovite oma põrandapinda kokku hoida. See salongi nurgavitriin näeb välja nagu seinal hõljuv. See koosneb taru tüüpi mustritest kindlatest riiulitest. Heledavärviline vitriin annab teie ruumile särava ilme. Kahjuks ei kasuta see kaasaegne disain riiuliotsi. Selle seadme abil ei saa kuvamiseks hoida palju suuri esemeid. Vitriin võib olla vaid täiendav mööblieseme, mida hoiate oma kodus, et kuvada mõned näpunäited. Selle seadme tänapäevane puudutus meelitab paljusid kliente.\n7. Siksakilise nurga vitriini kujundused:\nLahe disainifunktsioon on siksakiline muster. Sellel nurgaseina vitriini kujundusel on siksakiline serv, mis meelitab paljusid külalisi. Seal on viis piisava laiusega riiulit, kus saate kuvari esemeid hoida. Tume puitlakk annab sellele nurgakivile glamuurse tunde. See sobib mööbliga, mis on samuti tumedat värvi. See on suurepärane kontrast valge või heleda seinaga. Valige see nurgavitriin, kui teile meeldivad lihtsad, kuid atraktiivsed mööbliesemed. See ei hõivata palju ruumi ja seega on see suurepärane võimalus väikeste kodude jaoks, kus on palju vähem põrandapinda.\n8. Ujuva nurga vitriini kujundus:\nSiin on kena ujuva nurga vitriin, mis sobib suurepäraselt lastetoas või õppetoas. Selle seina mõlemas nurgas on ujuvad riiulid. Valmistatud pähklipuust, on selle seadme värv üsna ere ja terav. Tahked riiulid muudavad seadme välimuse eriliseks. See töötab nagu ukseta nurgakapp. Selle vitriini avatud raam on suurepärane raamatute ja muude esemete hoidmiseks. Lapsed armastavad oma igapäevaseid koolitarbeid ja raamatuid kuvamiseks ning hõlpsaks ja kiireks juurdepääsuks paigutada. Saate seda kasutada ka köögis köögiriistade või vürtsipudelite hoidmiseks.\n9. Nurga teleri vitriini kujundus:\nNurgateleviisori olemasolu on ideaalne idee väikestele kodudele. See seade ühendab nii teleri, stereosüsteemi kui ka muude uudishimulike paigutamise kompaktsel viisil. Nurgaruumi kasutatakse suurepäraselt, teleri kohal kõrguv vitriin seina mõlemas otsas. Teleri riiul on lame riiul, mis asub seinte nurgas. Televiisori vitriinurk on valgusküllane seade, mis avab selle ruumi ja muudab ruumi suuremaks. Siia saate paigutada mis tahes suurusega teleri, nii et teie lameekraaniga LED-idel oleks püsiv koht, kuhu panna.\nNäe rohkem: Viimased saali vitriinidisainid\n10. Nurgaklaasi vitriini kujundused:\nValige oma elutoa jaoks see suur nurgakapi vitriin. Vitriini klaasist uksekapid lisavad klassi hõngu. Võite kõik oma näpunäited riiulitele asetada, nii et külalised saaksid neid hõlpsasti näha. Klaasriiulid lisavad vitriinile avatud struktuuri. Riiulitesse saate paigutada ükskõik millise suurusega esemeid ja neid saab raamistiku kaudu näha. Kui lisate sellele vitriinile tuled, saate selle öösel valgustada ja anda vitriinile hiilgava efekti. Valige see vitriin selle šikk kujunduse ja kasulikkuse teguri jaoks maja igas toas.\nNurga vitriini kujundused on suurepärane ruumisäästlik idee, mis sobib suurepäraselt nii väikeste kui ka suurte kodude jaoks. See kasutab ära ruumi, mida muidu raisatakse. Nurga vitriinid võivad olla põrandal või seinale kinnitatud. Neil võivad olla klaasuksed või puidust uksed. Kappide ja riiulite sees võivad olla tuled, et vitriini heledamaks muuta ja keskenduda ekraanil olevatele armsatele asjadele. Nurga vitriin on midagi, mis on hea idee kõigile. Kerge hooldada ja puhastada, esemetel on väljapanekuks sobiv koht.\nveerandvarrukatega pluuside kujundused\npuhtast nahast käekotid India\nelutoa puidust vitriinide kujundused


Priiskav soojus võidutseb (24.01.2020 07:58)\nNii padune udu. Eesti siiski udust rahu nautida ei saa. Bremen\nNädala eest möödus 80 aastat Eesti külmarekordist: 17.01.1940 mõõdeti Jõgeval –43,5 °C. Peaaegu sama külm oli ka 3.01.1941 Võrus: –43,4 °C. Lähemast minevikust väärib märkimist 30.12.1978 Narvas mõõdetud –42,6 °C ja 11.01.2003 Jõgeva –36,7 °C. Need rekordid on sündinud nii kõrgrõhk- kui madalrõhkkondade koostöös, nt viimati mainitu (sukelduja vs. antitsüklonaalne areng). Õhutemperatuur on sel talvel püsinud rekordiliselt kõrge: kuigi kuu soojarekordeid pole veel tulnud, on mitmeid päevarekordeid. [Lõik avaldatud Maa Elus, muudetud.]\nEbatavaliselt priiskav soojus võidutseb. Pole vist lootustki, et läheb külmemaks või tuleb lund, kui, siis vaid üürikeseks. Samas ei saa kunagi olla milleski kindel. Nagu sünoptik M. Merilain kunagi on öelnud: "Ära usu iial ilma!". Praegune tsüklonite seeria võib lõppeda selliselt, et kuu lõpus vähemalt korraks tuleb lund ja midagi talve meenutavat, kuid see pole kindel. Nähtusest lähemalt https://maaelu.postimees.ee/3485181/ilmatark-tsuklonite-seeriad. Isegi sel juhul algab peatselt uus seeria, nii et saame jälle sooja, vett ja vilet.\nKuigi ilmselt paljudele meeldib soe, vesine jne ilm, on neidki, kes tahaksid lund ja külma. Viimast mitmel põhjusel: et haigused leviksid vähem, et kahjureid ja puuke poleks nii palju, mure looduse pärast (vajab puhkust ja taaskäivitust), vähem depressiooni, mida praegune rõske, pime ja vesine aeg põhjustab. Sääskede arvukust lumeta talv ilmselt ei mõjuta, võib olla on neid vähemgi, sest lumesulaveed jäävad ära, nii et kevadel ja suve hakul vähem vett (v.a väga vihmase variandi korral), milles sääsevastsed saaksid areneda.\nTäna (24.01.2020) liigub aktiivne madalrõhulohk Norra merelt üle Skandinaavia ida suunas. Selle mõjul on pilves, selgimistega ilm ja mitmel pool sajab vihma, kohati tuleb sekka ka märgi helbeid. Puhub lääne- ja loodetuul 5–11, rannikul puhanguti 15 m/s. Õhutemperatuur 3...8 °C.\nHomme (25.01.) liigub üle Eesti nõrk kõrgrõhuhari ja ilm on suurema sajuta, üksnes öösel ja hommikul võib üksikuis paigus veidi märga lund pudeneda. Läänekaartetuul on tugev, ulatudes rannikul puhanguti 14, Soome lahe ääres kuni 20 m/s. Õhutemperatuur on öösel –2...2, tuulele avatud rannikul kuni 4, päeval 1...5 °C.\nPühapäeval (26.01.) jõuab Norra merele juba uus aktiivne madalrõhkkond ja selle servas tekib uus osatsüklon, mis edasi Soome jõuab. Esialgu toob saju märja lume või vihmana, kuid hommikuks läheb sadu kõikjal üle vihmaks. Puhub tugev läänekaartetuul. Õhutemperatuur on öö hakul sisemaal 0...–4, rannikul kuni 1, pärast keskööd tõuseb: hommikul on vaid idaservas veel 0 °C lähedane, päeval on 3...7 °C.\nEsmaspäeval (27.01.) üks madalrõhkkond kaugeneb, päevaks tuleb juba uus üle Läänemere, nii et vihmahoogudesse pikka pausi ei tule. Lõuna- ja edelatuul jääb andmetel rahulikumaks. Õhutemperatuur on 1...6 °C.\nTeisipäev (28.01.) tuleb madalrõhkkonna servas tugevneva edela- ja lõunatuulega. Aeg-ajalt sajab enamasti vihma. Õhutemperatuur on öösel 0...2, saartel ja läänerannikul kuni 4, päeval 1...5 °C.\nKolmapäeval (29.01.) toob uus aktiivne osatsüklon tugeva vihmasaju ja muudab tuulevälja väga keeruliseks (rämedaks). Õhutemperatuur on nii öösel kui päeval 0...3 °C.\nSuure tõenäosusega lund ei ole. Kevad on arvutuste kohaselt ebatavaliselt soe, vt https://origin.cpc.ncep.noaa.gov/products/people/wwang/cfsv2fcst/htmls/euT2me3Mon.htm (värvid näitavad kuu keskmise temperatuuri kõrvalekallet pikaajalisest keskmisest, pruun värv on skaalast välja sooja poole).


6000-pealine koor laulab Eestile sünnipäevalaulu - EUROPA CANTAT XX TALLINN 2018\n6000-pealine koor laulab Eestile sünnipäevalaulu\nHomme, 3. augustil laulavad enam kui 6000 Europa Cantati koorilauljat Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks õnnitluslaulu. Europa Cantat 2018 programmi kuuluv kontsert „Palju õnne, Eesti!“ algab Tallinna lauluväljakul kell 19 ning on tasuta. Euroopa suurim koorifestival kestab 5. augustini.\n„3. augustil kogunevad enam kui 6000 Eestile külla tulnud koorilauljat Tallinna lauluväljakule, et üle anda enneolematu muusikaline kingitus,“ sõnas Riigikantselei EV100 programmi juht Maarja-Liisa Soe. „Kontserdi nael on tuntud õnnitluslaul „Happy Birthday“, mis üheskoos ette kantakse. Kuna lauluväljakul ruumi jagub, saavad kõik inimesed võimsat kingitust oma silmaga kaema tulla,“ lisas Soe.\nTasuta kontserdil „Palju õnne, Eesti!“ kantakse Hirvo Surva dirigeerimisel ette laul „Happy Birthday“, mis on rahvusvaheliste koorilauljate kingitus Eesti Vabariigi 100. sünnipäevaks. Programmis on veel mitmed teised tuntud laulud, mida esitavad armastatud solistid, koorid ning orkestrid. Eriilmelisel kontserdil on võimalik kuulda torupilli, näha orkestri vigurmarssi ja rahvatantse, kuulata vokaalansamblit Estonian Voices ning palju teisi põnevaid rahvusvahelisi eriesinejaid ja saada osa festivalimelust.\n„Õnnitluskontsert on Europa Cantati kulminatsioon, sest see on koht, kus Euroopa suurima koorilaulufestivali osalejad saavad edasi anda oma õnnesoovid – ja seda loomulikult lauldes,“ selgitas Europa Cantat 2018 peakorraldaja Kaie Tanner. „Esinejad on kogemusest nii vaimustatud, et õppisid selgeks päris mitu Eesti laulu, mis 3. augusti kontserdil ka kõlavad,“ rõõmustas Tanner.\nJuubeliaastal esmakordselt Eestis toimuv koorifestival toob Tallinnasse üle 4500 lauluhuvilise ja koorimuusikaeksperdi 50 riigist üle maailma. Rahvusvaheline muusikafestival Europa Cantat toimub iga kolme aasta tagant ning on valdkonna üks olulisemaid sündmusi. Esimene festival leidis aset 1961. aastal Passaus Saksamaal.