Armengol anuncia més restriccions de mobilitat en diferents punts de Balears\nEn la zona del carrer Arquitecte Bennàssar a Palma i la resta en dues àrees d’Eivissa\nEl Govern aprovarà a finals d’aquesta setmana més mesures de confinament i noves restriccions de mobilitat en la zona del carrer Arquitecte Bennàssar de Palma i en els barris més afectats per la Covid-19 de Sant Antoni i Eivissa capital.\nAixí ho ha anunciat la presidenta del Govern, Francina Armengol, en el Parlament balear, amb motiu de la seva compareixença en relació a la incidència del coronavirus en el territori.\n“Parlam de decisions difícils que no agraden a ningú i exigeixen un sacrifici més gran als ciutadans i ciutadanes, als negocis i als treballadors, però també sabem que donen resultats i faran que aturem el virus abans i tornem abans a la normalitat”, ha argumentat la presidenta.\nAquesta decisió es produeix després de la decisió el divendres passat de l’executiu autonòmic de confinar, per un mínim de 15 dies, els barris de Son Gotleu, Cas Capiscol, La Soledat Nord i una part de Son Canals, on viuen gairebé 23.000 persones integrades en l’àrea amb major incidència de coronavirus de Balears.\nNotícies relacionadescarrer Arquitecte BennàssarCOVID-19Eivissa capitalGovernPalmarestriccions de mobilitatSant Antoni\nBalears acumula 80 casos de contagi en alumnes des de l’inici del nou curs escolar


exposició – La Lleialtat Santsenca\n8 febrer, 2020 29 febrer, 2020 ~ alls\n21 gener, 2020 29 febrer, 2020 ~ alls\nInauguració: divendres 10 de gener, 19h. Entrada lliure\nExposició en curs del 10 de gener a l’1 de febrer\n«Fotosensibles» és una exposició col.lectiva del Centre d’Atenció Diürna La Marina — Fundació Pere Mitjans que presenta les mirades i trobades de creadors i creadores que reclamen i afirmen la validesa, l’art i la força de les seves particulars FotoSensibilitats.\nPartint d’un entorn perifèric, com és el Barri de la Zona Franca, perifèric a la Ciutat de Barcelona i al mateix Districte de Sants-Montjuïc, el Centre d’Atenció Diürna “La Marina” de la Fundació Pere Mitjans va organitzar un taller de fotografia per treballar alguns conceptes clau com la identitat, la comunitat, la pertinença, la memòria, la societat, la ciutat i els seus suburbis on cadascun dels i les participants ha pogut descobrir i trobar-se en un viatge intens i carregat de simbolisme.\nSeguint l’instint explorador que mira el món i a si mateix a través de l’objectiu, les persones participants han traçat a través d’aquestes imatges un camí. Una deriva sobre la pell del barri, de la ciutat, entre els intersticis de la memòria, personal i col·lectiva, on conflueixen diversos temps, experiències, records, històries, intuïcions, inesperades descobertes…\nL’exposició «Fotosensibles» mostra el resultat final d’aquest procés de trobada i reflexió, d’un treball realitzat en els darrers 3 anys.\n🗓 Inauguració: divendres 10 de gener, 19h.\n⌛ En curs: del 10 de gener a l’1 de febrer\nOrganitza: Centre d’Atenció Diürna La Marina — Fundació Pere Mitjans\nLa Fundació Pere Mitjans és una entitat sense ànim de lucre que ofereix serveis de suport a persones amb discapacitat física, inteŀlectual i sensorial.\n22 desembre, 2019 29 febrer, 2020 ~ alls\nInauguració: dissabte 12 d’octubre, 18h. Entrada lliure\nEn curs del 12 d’octubre de 2019 al 12 de gener de 2020\nEl projecte de memòria col·lectiva L’àlbum familiar del barri presenta «Escoltar la mirada», una mostra que es podrà veure a La Lleialtat Santsenca del 12 d’octubre de 2019 fins al 12 de gener de 2020.\nComissariada per Susanna Muriel Ortiz, l’exposició presenta una selecció de fotografies familiars dels veïns i les veïnes de Sants; un material inèdit que ha sortit de les capses de sabates, calaixos i àlbums antics per compartir el relat inscrit a les emulsions fotogràfiques.\nLa gran diversitat del material exposat recull tant retrats de principis del segle XX, imatges familiars de fotògrafs professionals, i instantànies d’un gran poder plàstic vinculades a Sants.\nL’excepcionalitat de la mostra rau en les històries personals que acompanyen les fotografies i que ens permeten construir, a través del testimoni directe dels seus protagonistes, una memòria popular col.lectiva de Sants que perduri en el temps i es transmeti a tot aquell que les observi.\nAquesta és també la primera mostra del projecte Àlbum Familiar del Barri que inclou una acurada selecció d’objectes documentals que apareixen a les imatges i estableixen nous diàlegs, dimensions i vincles.\nVisites comentades gratuïtes a càrrec de la comissària de l’exposició Susanna Muriel.\n15 de novembre, 18h & 19h\n30 novembre, 11h & 12h\n27 desembre, 18h\n28 desembre, 11h\nEmissions a Sants3Ràdio\nA partir de dissabte 23 de novembre, i durant 10 dissabtes consecutius, el programa «Sants-Montjuïc al Dia» de Sants3Ràdio emetrà una selecció dels testimonis gravats durant l’edició 2018 de l’Àlbum Familiar del Barri.\nAl llarg de 10 programes (10 dissabtes) tindrem l’oportunitat de «sentir la fotografia» sense veure-la, escoltant les històries relatades pels testimonis participants i donant la paraula als veïns i veïnes de Sants perquè parlin del que vulguin: com es celebrava la Palma, qui eren els basters, on es feien sidecars al barri, records de casaments, les caramelles, la placeta de Sants o els records del carrer Càceres; històries compartides que parteixen de les fotografies familiars i que ara podrem escoltar en primera persona.\nInauguració: dissabte 12 d’octubre, 18h\n⭕ Exposició en curs del 12 d’octubre de 2019 al 12 de gener de 2020\nExposició produïda per La Lleialtat Santsenca i l’equip de col.laboradors del projecte.\nSobre «L’àlbum familiar del barri»\n«L’àlbum familiar del barri» és un projecte participatiu impulsat per La Lleialtat Santsenca i dirigit per Susanna Muriel que pretén recuperar la memòria col·lectiva dels veïns i les veïnes de Sants mitjançant l’elaboració d’un gran àlbum familiar amb fotografies del passat i les històries personals que les acompanyen. Iniciat l’any 2018, el projecte segueix en curs amb la incorporació de nou material de manera contínua.\nSusanna Muriel Ortiz és arxivera especialitzada en patrimoni fotogràfic i directora del projecte L’àlbum familiar del barri.\nImatge: Arxiu Familiar FCC


Renyem menys l’àvia i diguem-li gràcies - Carles Capdevila\nRenyem menys l’àvia i diguem-li gràcies\nEN POCS DIES M’HE TROBAT en dues xerrades sobre educació amb dues àvies motivades que m’han demanat que parli d’elles. Que digui sisplau que fan el que poden, i que estan cansades que les renyem. Sé de què parlen, i no perquè sigui avi, sinó perquè sóc un pare dels que han renyat les àvies. Dels que han gosat dir-los què feien bé i què feien malament.\nSom una generació desconcertada, acomplexada, sobreinformada, que sense els avis no ens en sortiríem, que ens servim d’ells a vegades fins a l’abús, però que ens costa confiar-hi. I no els deixem fer prou d’avis.\nEls demanem que ens cuidin les criatures, que les recullin, però els diem nosaltres què els han de portar, on han d’anar, què han de fer. A vegades amb un excel d’extraescolars que deixen rendits avis i néts alhora.\nSi l’àvia mana, si té seguretat i autoritat, la seva saviesa brilla i els néts aprenen el triple\nHauríem de ser més agraïts. Dir-los més vegades aquesta obvietat, que sense ells no sobreviuríem. Evidentment recordar-los que si hi passen moltes hores al dia perquè ens substitueixen amablement en la nostra tasca educadora no sempre podran consentir. Però admetre que tenen una connexió especial amb els néts, i una missió diferent, i un rol diferent, i celebrar-ho, en lloc d’interferir-hi. Empoderar-los més, en lloc de restringir-los. Que els expliquin la vida, que llueixin la seva experiència. Si els obliguem a anar amunt i avall i ajudar-los amb els deures d’anglès els nens se senten amb superioritat, la iaia m’arrossega la motxilla, em porta l’entrepà i a sobre no en té ni idea del past perfect, que jo ja domino. Però si l’àvia mana, els pot portar al seu terreny, i té seguretat i autoritat, la seva saviesa brilla i la criatura aprèn el triple, a més de gaudir d’un afecte, una paciència i una tendresa que són el bé més preuat dels avis.


recomana.cat - Crítica de l'obra: El rei de la casa | Sense Títol (Crítica amb títol a la web, importada de l'antiga base de dades) per Ferran Baile\nPep Farrés i Jordi Farrés, i les veus de Susanna Garachana i Lluís Villanueva\nAlfred Casas (i disseny titelles)\nBenet Palet, Quinco Samsó, Jordi Riera\nAmb l'arribada d'un germanet, el rei de casa és destronat, i el seu lloc és ocupat pel menut. Però si el menut abandona el lloc, qui se'l queda? Potser el gran? Ho tindrà difícil, perquè hi ha d'altres reis destronats que estan disposats a fer el que calgui per tornar a manar i, a partir d'aquí, dominar el món sencer.\nCrítica: El rei de la casa\nDivertit Diferent Íntim Inspirador Actualitat La meva primera colònia\nL´arribada d´un germanet fa que el rei de la casa sigui destronat i el seu lloc l´ocupa el més menut. No és una situació fàcil d´acceptar pel nen protagonista fins aquell dia. Aquest és el tema central d´aquest excel.lent i divertit muntatge dels Farrés Brothers, que fa una interessant relació amb el desig de poder tot escenificant una història paral.lela a l´estil dels contes clàssics que passa just sota del llit del nen protagonista. Una magnífica escenografia del mestre Alfred Casas, un molt interessant text de Jordi Palet que a més és el director. En escena manipulant els titelles i posant-li totes les veus Jordi i Pep Farrès. L´espectacle va aconseguir el Premi Xarxa i va estar també premiat a la Fira de Titelles de Lleida i al Festival Internacional de Titelles Tititijai del País Basc. Actualment porta més de 300 representacions arreu.\nFarrès Brothers va néixer el 2002 de la mà de Pep i Jordi Farrés (que malgrat tenir el més cognom, no són germans) i Jordi Palet, que es varen conèixer a l´Institut del Teatre i varen ser alumnes avantatjats del gran mestre titellaire Alfred Casas. El seu primer muntatge va ser la magistral Operació AVI (2002), una reflexió sobre el fet d´envellir (¿i si els personatges dels contes envellissin, algú es recordaria d´ells?, Premi Fira de Titelles de Lleida). El rei de la casa va ser el segon muntatge (2005); va seguir OVNI (2007, estrenat al TNC y que va obtenir el Premi Butaca), sobre el maltractament dels infants i la falta d´afecte; La maleta de l´Agustí (2010), sobre l´amistat i que tocava el tema de la Guerra Civil; Equilibristes (2011, el seu primer muntatge per a adults (un home cau dins d´un pou i no sap com sortir-s´en; Un bosc de cames (2012, co-produit amb el Teatre Lliure), una nena petita es perd al metro; Tripula, la seva darrera bojería (2013), passa dins d´un globus aerostàtic (estrenat a Temporada Alta, l´any passat).\nParal.lelament i pensant amb els més petits han format una companyia Taat que es va estrenar amb Mal de Closca (2007), la por a anar al dentista i que va col.laborar amb Un bosc de cames.\nPer saber-ne més i veure imatges : www.farresbrothers.com


Línia e1 Girona – Olot\nLínia e2 Girona – Torroella de Montgrí – L'Estartit\nLínia e3 Girona – Palamós – Palafrugell\nLínia e4 Girona – Vidreres – Lloret de Mar\nLínia e5 Girona – Santa Coloma de Farners – Sant Hilari Sacalm - Arbúcies\nLínia e6 Figueres - Roses\nMillora de l’oferta actual entre Olot, Besalú i Girona amb 8 noves expedicions, 4 d’anada i 4 de tornada, que s’afegeixen a l’oferta actual consolidant un total de 16 expedicions diàries de dilluns a divendres amb sortides cada 2 hores.\nInformació als usuaris en temps real mitjançant pantalles d’informació a les estacions d’autobusos d’Olot i de Girona.\nVelocitat comercial alta i competitiva amb serveis ràpids entre Olot i Girona, amb parada d’algunes expedicions a Besalú, que circulen per la carretera C-66 i l’autovia A-26.\nAbonaments multiviatge que suposen un descompte de fins el 42% sobre el preu del bitllet senzill.\nMés intermodalitat: connexions amb serveis de transport urbà, tren, altres autobusos interurbans i la Girocleta.\nFullet informatiu de la línia e1: Girona - Olot [955,69 KB ]\nMillora de l'oferta actual: 8 noves expedicions, 4 d'anada i 4 de tornada, de dilluns a divendres, i 6 noves expedicions, 3 d'anada i 3 de tornada, diumenges i festius, que s'afegeixen a l'oferta actual, consolidant el servei amb 24 expedicions de dilluns a divendres i 12 els dissabtes, diumenges i festius, entre Girona, Torroella de Montgrí i L'Estartit.\nMés velocitat comercial: serveis ràpids entre els municipis.\nWi-Fi gratuït i premsa gratuïta a bord.\nIntermodalitat amb autobusos urbans i interurbans, tren d'alta velocitat, serveis ferroviaris i Girocleta.\nUn tram de la línia forma part del sistema tarifari integrat de l'ATM i nou títol T-10/120 a 35 Euros.\nFullet informatiu de la línia e2: Girona - Torroella de Montgrí - L'Estartit [1,23 MB ]\nMillora de l’oferta actual amb 6 noves expedicions diàries per sentit de dilluns a divendres feiners durant tot l’any i 4 noves expedicions diàries per sentit dissabtes, diumenges i festius durant el juliol i l’agost.\nMés freqüència en hora punta tenint en compte els horaris laborals i dels universitaris, tant d’entrada com de sortida.\nVelocitat comercial alta i competitiva: circulació per l’autovia C-31.\nVehicles totalment accessibles, amb més capacitat, amb servei de Wi-Fi gratuït i premsa gratuïta a bord.\nMés intermodalitat: connexions amb serveis de transport urbà, altres autobusos interurbans, Rodalies de Girona, regionals, alta velocitat i Girocleta.\nNou títol T-10/120 a partir de l’1 de setembre de 2016: títol multipersonal de 10 viatges, no admet transbordament ni amb altres línies d’autobús ni amb tren.\nFullet informatiu de la línia e3: Girona - Palamós - Palafrugell [241,11 KB ]\nMillora de l’oferta actual amb 17 expedicions noves per sentit de dilluns a divendres feiners i 10 noves expedicions els dissabtes, diumenges i festius.\nMés freqüència en hora punta\nVelocitat comercial alta i competitiva: serveis ràpids entre els tres municipis. Reducció en 15 minuts del temps de recorregut entre Girona i Lloret de Mar.\nMillora tarifària: nova T10/120 (Lloret de Mar-Girona)\nFullet informatiu de la línia e4: Girona - Vidreres - Lloret de Mar [169,8 KB ]\nMillora de l’oferta amb 8 nous serveis , 4 d’anada i 4 de tornada , que s’afegeixen a l’oferta actual , consolidant un total de 22 expedicions entre Girona, Arbúcies i St. Hilari S. I les 24 expedicions entre Girona i Santa Coloma de Farners.\nVelocitat comercial alta i competitiva: serveis ràpids entre els quatre municipis.\nForma part de la integració tarifària, amb l’ATM de Girona.\nFullet informatiu de la línia e5: Girona – Santa Coloma de Farners – Sant Hilari Sacalm - Arbúcies [465,04 KB ]\nMillora de l’oferta actual amb set noves expedicions per sentit: cinc de diàries, una de dilluns a divendres i una dissabtes, diumenges i festius, durant els mesos de setembre a juny i, durant el juliol i l’agost, sis expedicions diàries d’anada i tornada.\nVelocitat comercial alta i competitiva: circulació per l’autovia C-68.\nMés intermodalitat: connexions amb serveis de transport urbà, altres autobusos interurbans, Rodalia de Girona, regionals.\nMillora tarifària: nova T10/120 Figueres-Roses\nImatge diferenciada: la nova línia exprés.cat és clarament identificable amb el símbol “e”.\nFullet informatiu de la línia e6 Figueres-Roses [254,72 KB ]


Per què els Catòlics posen cendra als seus fronts en el Dimecres de Cendra? - Arquebisbat de Barcelona\nPer què els Catòlics posen cendra als seus fronts en el Dimecres de Cendra?\n[Lifeteen] “Perdoni’m, té brutícia al seu front”. Cada any algú em diu això durant el Dimecres de Cendra. Potser això també t’ha passat a tu també. En el passat, em solia frustrar però en els darrers anys ho he vist com una gran oportunitat per evangelitzar, per compartir amb algú la persona més important de […]\n13 febrer, 2013 -\n[Lifeteen] “Perdoni’m, té brutícia al seu front”.\nCada any algú em diu això durant el Dimecres de Cendra. Potser això també t’ha passat a tu també. En el passat, em solia frustrar però en els darrers anys ho he vist com una gran oportunitat per evangelitzar, per compartir amb algú la persona més important de la meva vida: Jesucrist.\nAixí doncs, què dius quan la gent et pregunta sobre aquesta taca al front? Aquí hi ha algunes respostes que no us recomano:\nLa resposta ignorant\n“La meva mare em va fer anar a l’Església i posar-me-la. No tinc ni idea de què significa”\nLa resposta sarcàstica\n“Estic protestant en contra de les dutxes. Avui, cendra; demà, me’n vaig a nedar a les aigües negres”\nLa resposta ridícula\n“Tinc un enorme gra que estic intentant encobrir. Funciona?”\nLa resposta pràctica (però equivocada)\n“Millor que hi hagi brutícia fora del meu cap que dintre”\nI aquí hi ha algunes respostes que recomanaria:\nLa resposta bíblica\nMés de 40 passatges de la Bíblia associen la cendra amb el dol i el dolor. En els temps de l’Antic Testament la gent utilitzava la cendra com a signe de penediment. Seien en cendres, es rebolcaven en elles, se la tiraven pels seus caps, i fins i tot la barrejaven amb el seu menjar i la seva beguda. Feien això com a signe extern de la seva postura interior sobre el penediment. Comproveu Daniel 9:3-6, per exemple.\nEl Dimecres de Cendra és l’inici de la Quaresma, un temps en el que ens aturem a avaluar com ho estem fent en el nostre camí amb Déu. La Quaresma ens ajuda a identificar àrees espirituals en les que podem créixer i àrees pecaminoses que hem d’evitar. Penedir-se, en poques paraules, significa allunyar-se del pecat i tornar-se a Déu.\nLa resposta tradicional\nLa cendra és un signe de la mort física, com “recorda’t, home, que ets pols, i que a la pols retornaràs”. Comencem com pols (una existència trista i sense vida), i els nostres cossos retornaran a la pols fins quan s’alci cap a Crist. En rebre les cendres i mantenir-les, proclamem públicament la nostra intenció de morir als nostres desitjos mundans i de viure encara més la imatge de Crist, en la que ens centrem durant la temporada de “renaixement” que és la Quaresma (un terme llatí per “Primavera”).


550 nens i nenes ja han tastatl’Estiu al Club Tennis Vic\nEls tallers d’estiu, les activitats esportives i l’English Summer Camp continuen al Club Tennis Vic amb molta participació i un gran ambient. Es tracta de tres de les activitats que es porten a terme al CT Vic des de finals de juny, tot el mes de juliol i que s’allargaran durant tot l’agost i també els primers dies de setembre fins que comenci el curs escolar.\nPel que fa els tallers d’estiu, coordinats per Gil Pau, compten amb un total de 16 monitors, tots ells titulats amb la formació de monitor esportiu. Des del començament d’estiu, uns 200 nens i nenes han passat per aquests tallers d’estiu que, a banda de treballar en equip, s’aposta per l’estudi de l’anglès i dediquen els tallers i les multiactivitats durant tres hores a la setmana a treballar aquest idioma. Enguany la temàtica escollida per treballar durant aquests mesos d’estiu és el viatge per diferents països. D’aquesta manera els alumnes veuen la cultura, els esports, els artistes i les tradicions de cada país.\nPel que fa a les activitats esportives, que tenen a Mireia Pérez de coordinadora, durant les tres primeres setmanes ja hi han passat 250 alumnes i enguany hi ha 35 monitors. Aquestes activitats esportives permeten que els alumnes realitzin cada dia tennis o pàdel, natació i diferent jocs segons l’espai destinat, ja sigui la pista de sorra, la de petanca o la poliesportiva i com a novetat d’enguany, la zona del golf córner.\nTambé es fan minicursets de natació en els grups de més petits, amb ple absolut per segon any consecutiu. La secció de competició amb alumnes de l’escola de tennis i de pàdel compten amb uns 70 i 20 alumnes respectivament i també es fan estades esportives amb nens i nenes de 5 a 14 anys.


20 ANYS DEL TERRA — Verkami\nUna bossa Milicianes a cobert\nSamarreta Milicianes a cobert\nSamarreta Karxofa Revolu\nLàmina (A4) Milicianes a cobert\nBossa Milicianes a cobert\nSamarreta (a escollir entre Milicianes a cobert o Karxofa Revolu)\nLàmina (A5) Karxofa Revolu\nLàmina (A5) Milicianes a cobert\nUna samarreta amb el disseny Karxofa Revolu + una samarreta amb el disseny Milicianes a cobert per 40€.\nEl Centre Social Terra és un projecte autogestionat i cooperatiu que enguany fa 20 anys d'existència al barri de Benimaclet.\nPer celebrar-ho, llancem aquesta nova imatge basada en els valors que ens representen: el suport mutu i la transformació social i cultural. El dissenys els podeu trobar en samarretes, bosses de tela i làmines il·lustrades, per portar-les amb vosaltres o decorar la vostra llar i sentir-vos part d'aquest projecte.\nPodeu escollir entre les quatre maneres de participar:\nRecompensa 1: Una bossa de tela amb el disseny Milicianes a cobert per 15€.\nRecompensa 2: Una samarreta amb el disseny Milicianes a cobert per 20€.\nRecompensa 3: Una samarreta amb el disseny Karxofa Revolu + una làmina (A4) disseny Milicianes a cobert per 25€.\nRecompensa 4: Una samarreta a escollir + una bossa de tela amb el disseny Milicianes a cobert + una làmina (A5) Karxofa Revolu + una làmina (A5) Milicianes a cobert per 35€.\nEl Centre Social Terra és un projecte completament autogestionat amb 20 anys de vida al barri de Benimaclet de València, on ha esdevingut un referent cultural, social i crític.\nAra hem decidit fer un pas endavant en la professionalització del nostre projecte cooperatiu i, per això, necessitem el suport de la nostra gent, que s’afegisca als ingressos de què ja disposem com a espai gastronòmic.\nLes vostres aportacions seran destinades, com sempre, a l’autogestió d’un projecte polític i professional que no rep (ni vol rebre) cap ajuda institucional ni d’entitats financeres.\nEls beneficis d’aquestes col·laboracions aniran exclusivament a la supervivència col·lectiva del Terra i a les despeses generades pels canvis legals de la cooperativa.\nLlancem la campanya l'1 d'octubre i finalitzarà el dia 31 d'octubre. A partir d'aquesta data podreu passar a per les vostres recompenses pel Terra (si no podeu passar-hi, poseu-vos en contacte amb nosaltres per fer-nos-ho saber).\nPodeu conéixer millor el nostre projecte a través de les nostres xarxes socials o visitant el nostre espai al barri de Benimaclet:\nx 20 anys més✊🏽\nEndavant perles i gràcies per tots aquests anys!


El vídeoclub Hollywood tanca i deixa Manresa amb un únic local del sector - Regió7 :: El Diari de la Catalunya Central\nEl vídeoclub Hollywood tanca i deixa Manresa amb un únic local del sector\nEl vídeoclub Hollywood de Manresa està de liquidació. Quan a mitjans del mes de febrer tanqui portes definitivament, deixarà la capital del Bages amb un únic videoclub, el DeCine, i gairebé certificarà la mort d'un sector que a començaments dels 90, en el seu esplendor, tenia oberts vint-i-cinc establiments a Manresa.\nL'arribada de l'ADSL i, més recentment, l'aterratge de plataformes digitals com Netflix o HBO han acabat de donar l'estocada al videoclub Hollywood, un local que obria portes el 1989 al carrer Barcelona i que ha aguantat els últims temps, explica el seu responsable, David Giralt, per la persistència d'un centenar fidel de clients. Amb tot, en el darrer any i mig aquest nucli de devots del lloguer de pel·lícules físiques s'ha reduït a una quarentena, precisa Giralt, una minva que ha fet ja del tot insostenible el negoci.\nA tall d'exemple, diu el responsable del videoclub, el primer hivern del Hollywood, el de 1989, «vam llogar un miler de pel·lícules per Nadal i Sant Esteve. Aquest últim si n'hem llogat trenta ja són moltes». Un altra dada: en els bons temps, el videoclub arribava a llogar 200 pel·lícules diàries; «ara, eren amb prou feines dues o tres», diu Giralt, que explica que «en els últims anys el lloguer ja només era el 30% del negoci». Per tapar la fuita, el Hollywood havia incrementat darrerament la seva aposta per una nodrida oferta de cinema clàssic a la venda.\nUn fons del local circumscrit, per raons d'espai, a l'entorn de les 4.500 pel·lícules, 3.500 de les quals per llogar i la resta per vendre. Tots aquests títols estan des de finals de desembre en liquidació, a preus a partir d'un euro. «I tres per dos en les de venda», apunta el seu responsable.\nDavid Giralt és la segona generació del Hollywood, un negoci que van obrir els seus pares, Elies Giralt i Maria Carme Mejuto. La parella, molt aficionada al cinema, va canalitzar la seva passió per canviar un negoci de fusteria per un nou sector que a finals dels vuitanta era un èxit gairebé segur. El projecte inicial era que l'establiment el gestionés la mare en solitari, però la febre pel lloguer de pel·lícules va abocar la família a concentrar els seus esforços en el nou negoci.\nEl 1989 feia 12 anys que el californià George Atkinson havia inaugurat el primer videoclub del planeta. El 1980 havia obert portes a Barcelona el primer establiment del ram a l'estat, Video Instan, encara en actiu. Durant els anys vuitanta i mitjans dels noranta, la xifra de videoclubs es va multiplicar a l'Estat, fins arribar als 20.000. Segons l'últim cens disponible, del 2016, actualment en restararien a l'entorn de 500. Al Bages i Berguedà només en quedaran tres: el DeCine, el Chaplin de Navàs i l'Oca de Puig-reig.\nDavid Giralt relata amb tristesa (com ha de fer sovint aquests dies amb antics clients que s'hi apropen ara per la liquidació) els motius que han dut al tancament del negoci. Però mira el futur amb optimisme: el local és de la família, i el projecte és obrir en els propers mesos un nou negoci «on s'hi venguin productes assequibles, que portin molta gent, perquè trobo a faltar moviment a la botiga», diu Giralt.\nMentre el Hollywood abaixa la persiana, el DeCine, a la carretera de Santpedor, sobreviu amb els mínims. «Resistim, i el tancament del Hollywood pot donar-nos encara vida», confia Valentí Oliveras, que fa una dècada va assumir el traspàs d'un negoci que ara gestiona el seu fill Sergi. L'únic dels cinc treballadors inicials del videoclub encara en plantilla. La cosa no dóna per a més. Però el DeCine no té cap intenció de tancar, de moment. Oliveras recorda que el lloguer «es manté als 3,50 euros», poc més de les 500 pessetes que costava llogar el segle passat, i que el temut (i llastant!) recàrrec per tornar tard el DVD s'ha reduït. L'enorme establiment té un fons de més de 15.000 títols. «Som un dels videoclubs més grans de tot l'Estat», diu Oliveras envoltat de clàssics, rareses, novetats, refrescos i gominoles.


Manifest 20N del CNIAC en commemoració del Dia universal dels drets de la Infància, 2016 – CNIAC\nHome CNIAC Manifest 20N del CNIAC en commemoració del Dia universal dels drets de la Infància, 2016\nCNIAC | Manifest 09 octubre 2016\t 02 desembre 2020\nAquest 20 de novembre de 2016, en motiu de la celebració del dia dels drets dels infants, els membres del CNIAC hem decidit redactar aquest manifest amb la col·laboració dels Consells Territorials on definim quatre drets que ens sembla que a Catalunya necessiten més suport. Ens sembla important que els infants siguin coneixedors dels seus drets, i és per això que ens dirigim tant als nens i les nenes com a la resta de catalans mitjançant aquest manifest:\nDret a participar a la vida Social, Cultural i Política\nTot els nens i nenes i adolescents tenen dret a opinar sobre temes que els afecten, en conjunt amb altres persones, i a intervenir i fer el que pugui afectar al desenvolupament del seu entorn. S’ha de tenir en compte la seva opinió i poder estar presents als actes culturals, socials i polítics que mantinguin relació amb ells.\nTots els nens i nenes han de poder tenir a prop seu un metge que els pugui atendre.\nTambé tots els nens i nenes tenen dret a tenir una alimentació i a viure en un entorn saludable. En el cas de ser un infant abandonat o maltractat has de poder rebre una atenció especial.\nDret a una educació de qualitat\nL’educació és important pel futur de la societat ja que construeix persones civilitzades, educades i amb valors. L’educació obligatòria hauria de ser gratuïta i de qualitat més interactiva amb bons professors. Per a que tot alumne pugui assolir una base mínima de coneixements i que se li potenciïn les diverses habilitats.\nTot infant té dret a una família que es preocupi per ell i li proporcioni elements bàsics, com un sostre o menjar, però no únicament objectes materials, sinó l’amor d’una mare o un pare i el sentiment de pertànyer a un lloc. En cas de que no pugui ser, el govern hauria de vetllar per a que el nen pogués tenir una infància completa i sense mancances. Hem de potenciar les adopcions per aconseguir que tothom es senti acollit en família.\nEns sembla rellevant que els infants de Catalunya visquin en un entorn on els seus drets\nAnimem a que ningú és quedi de braços creuats davant de l’incompliment d’aquests drets. Tots i totes amb els petits actes quotidians hem de fer possible que els nostres drets es compleixin. Necessitem el suport i el treball del govern per garantir el compliment dels drets.


La nit de Catalina Homar – Lleonard Muntaner Editor\nMirau-me bé i demanau-vos qui som. Ho sabeu, qui som? Sabeu qui habita rere aquesta cortina de secrets i de tabús, de xerrameques i d’oblit cercat? La boira de l’oblit que tot ho tapa, sí, com tot ho tapava la boira que entrava de la mar i convertia les cases de S’Estaca en niguls de cotó esfilagassat… Llavors tots pareixíem fantasmes, ombres difuminades, i en el fons és el que érem, ombres xineses, projeccions d’ell, invencions del seu gabinet a Son Moragues o Miramar… Lluny de noltros, perquè sempre hi va estar lluny de noltros; per aprop que fos, era alluny… Fins i tot quan es dignava a comparèixer, amb la galera o damunt del mul o d’aquell cavallet blanc que pareixia que s’havia de rompre amb el seu pes, i la casa s’omplia d’una alegria distinta i d’un ball com de dia festiu, tots darrere les voluntats del Senyor…\nLa nit de Catalina Homar quantity\nTeatre / 25\n(23/12/2017) Agenda - Signatures Nadal 2017


L'Euromillones deixa un premi milionari i el guanyador se n'acaba d'assabentar\nUn veí de Talavera de la Reina acaba de descobrir que s'ha fet milionari gràcies a l'Euromillones.\nEuromillones: nou premi milionari a Espanya\nLa sort ha volgut que l'home hagi encertat el premi d''El Millón' en el sorteig de l'Euromillones celebrat aquest divendres. Així, a partir de demà dilluns, podrà anar al banc a cobrar un premi que, de ben segur, li canviarà la vida.\nL'Euromillones deixa un premi milionari a Talavera de la Reina (Toledo) / Loterías y Apuestas del Estado\nLa combinació guanyadora de l'Euromillones d'aquest 24 de juliol està formada pels números 8, 9, 27, 28 i 50, i els números estrella han estat el 4 i el 12. En el sorteig d''El Millón' la combinació de lletres i números afortunada ha estat aquesta: CND55355.\nPremi d'un milió d'euros\nLa butlleta guanyadora d''El Millón' s'ha segellat a l'administració de loteries número 10 de Talavera de la Reina (Toledo), situada al carrer de Lepanto, 3 i el guanyador s'endurà un premi d'un milió d'euros.\nAixí se celebra el sorteig de l'Euromillones els dimarts i divendres / RTVE_Loterías y Apuestas del Estado\nUn milió d'euros a Catalunya\nD'altra banda, en el sorteig de l'Euromillones del dimarts, 28 de juliol, ha aparegut una butlleta premiada amb un milió d'euros a Santa Perpètua de Mogoda (Vallès Occidental).\nLa Primitiva deixa cinc premis de milers d'euros i un pot de 33,7 milions


9 municipis del Camp de Túria adherits al conveni que implique a les administracions en el manteniment del parc natural - Noticias CAMP DE TURIA\nL’Ajuntament de Riba-roja ha participat en la reunió extraordinària de la junta rectora del Parc Natural del Túria.\nAquesta reunió va servir per a presentar i impulsar el text definitiu del ‘Conveni de col·laboració i coresponsabilitat entre la Generalitat, la Diputació Provincial de València, la Confederació Hidrogràfica del Xúquer i els Ajuntaments de l’àmbit territorial del Pla d’Ordenació dels Recursos Naturals (PORN) del Turia per a la conservació, manteniment, vigilància i dinamització territorial del Parc Fluvial del Turia i de l’àmbit del PORN’.\nAquest conveni es fonamenta “en una nova forma d’entendre la gestió dels nostres parcs naturals i els nostres espais protegits basada en la col·laboració i el diàleg entre tots els agents implicats, i molt especialment les administracions amb competències en la matèria: local, provincial, estatal i autonòmica”.\nEs tracta del primer conveni d’aquestes característiques que es va a subscriure en un dels parcs naturals, en aquest cas en del Túria, la qual cosa permetrà iniciar una nova etapa de col·laboració entre administracions públiques.\nEn total, a més de la Generalitat, la Confederació Hidrogràfica i la Diputació Provincial, en aquest conveni estaran representats també 19 municipis de l’entorn del Túria: València, Pedralba, Llíria, Vilamarxant, Benaguasil, Riba-roja, l’Eliana, Sant Antoni de Benagéber, Paterna, Manises, Quart de Poblet, Mislata, Xest, La Pobla de Vallbona, Benissanó, Loriguilla, Bugarra, Xestalgar i Xulella.\nAquest acord ha de permetre portar a terme noves actuacions per a millorar els serveis que el parc natural pot oferir al milió i mitjà d’habitants que resideix en la seua àrea d’influència, convertint-se en una immensa Aula de la Naturalesa, potenciant la seua conservació.


BIBLIOTECA MUNICIPAL ALTAFULLA: LA SETMANA DEL LLIBRE EN CATALÀ 2016\nDel 2 a l’11 de setembre, torna La Setmana a l’avinguda de la Catedral de Barcelona. Consolidada com un dels esdeveniments culturals més importants del país, La Setmana vol continuar sent un estímul i servir a la promoció de la lectura i la venda de llibres en català, contribuint així al creixement del nombre de lectors en la nostra llengua. Aquesta ha estat una de les prioritats de Joan Sala, director de l‘editorial Comanegra, que s’estrena com a nou President de La Setmana.\nAquest any, l’augment d’expositors converteix La Setmana en l'oferta de llibres i de publicacions en català més gran de la història. A més, el Premi Trajectòria celebra el seu 20è aniversari i per això La Setmana ha convidat Jaume Plensa a crear una peça original per a la guanyadora, la traductora Anna Casassas. I un any més, La Setmana es compromet, aquest cop amb els refugiats, i amb la voluntat d’implicar tot el sector editorial català.\nLa nova imatge de la Setmana\nUna de les novetats d’aquest any és la creació de nous mòduls que s’integren en l’estètica del Mercat de Santa Caterina, incorporant els colors de la seva teulada característica. A més, els mòduls s’han disposat de manera que creïn un petit recorregut, permetent als visitants fer un itinerari per tota La Setmana. També s’han afegit tendals, que permetin protegir els visitants de la pluja i el sol, afavorint i fent així més agradable el passeig.\nEl Premi Trajectòria, que des del 1997, es lliura anualment a un professional vinculat al món de la cultura catalana que hagi destacat en la seva divulgació, fa 20 anys. Per celebrar aquest aniversari, el president, Joan Sala, ha volgut iniciar una col·laboració entre un artista i La Setmana, que es mantindrà en pròximes edicions i que comença amb el reconegut escultor i artista català, Jaume Plensa. Plensa ha volgut cedir un dibuix digital a la guanyadora d’enguany. D'aquesta obra només hi ha tres originals: el que es lliurarà a l'Anna Casassas , un que quedarà exposat a l'AELLC i el tercer en poder de Jaume Plensa. Tots aquells que vulguin tenir una reproducció d'aquesta obra la podran trobar a La Setmana, ja sigui en els tradicionals Punts de Llibre que s'editen cada any, com a la bossa de La Setmana. La guanyadora d’aquesta edició, Anna Casassas, ha estat reconeguda per la seva trajectòria com a traductora.\nLes activitats són una part central de La Setmana. En l’edició 2016 s’han programat 232 activitats. D’aquestes, 198 estan adreçades al públic adult i 34 als més petits. La majoria d'activitats es desenvoluparan als 3 escenaris exteriors que es troben dins el recinte de La Setmana, a l'Avinguda de la Catedral. En aquest enllaç podeu consultar totes les activitats que s'hi faran, per dia, per públic, etc.\nLa Setmana del llibre en català vol demostrar un cop més el seu compromís social i aquest any, es vol solidaritzar amb la situació dels refugiats ‘’els darrers mesos un problema cabdal d’ètica i moral està demolint els fonaments de l’Europa civilitzada que coneixem. La dignitat humana dels milers i milers de refugiats que els diversos governs europeus s’han negat a acollir, abandonant-los miserablement a la seva sort, ha estat atacada de manera indecent’ assenyala la carta de presentació de l’organització de la Setmana del Llibre en Català.\nLes persones intressades en adherir-se poden enviar un correu, amb el vostre nom, cognom, DNI i professió, al correu manifestlasetmana@gmail.com\nPublicat per BIBILIOTECA ALTAFULLA a 14:37\nEtiquetes de comentaris: Activitats, LLEGIR, llibres


La jutgessa d'Olot amonestada per tenir poc respecte envers el català recorrerà davant el CGPJ - El Gerió Digital\nEl TSJC li va imposar dues sancions per ser desconsiderada amb dues advocades\nDimarts, 18 d'octubre de 2016 15:36h\nLa titular del Jutjat d'Instrucció Número 2 d'Olot no accepta les sancions que li va imposar el TSJC per tenir poc respecte cap a l'ús del català. La jutgessa, Ana María Caballero, ha rebut dues amonestacions per dues faltes lleus de desconsideració. I precisament, la segona neix arran de la primera.\nAquella primera vista es va suspendre per motius processals (no lingüístics) i el judici es va posposar fins al 24 de maig. Aquell dia, la jutgessa va habilitar un intèrpret. Però ho va fer perquè a les dues advocades se'ls traduís al català tot allò que a la sala es deia en castellà.\nAlsina i Vinyets van elevar l'afer al TSJC. La queixa va arribar a la Sala de Govern, que va requerir la jutgessa perquè hi fes al·legacions. Va ser aleshores quan Ana Maria Caballero, a parer del tribunal, va ser irrespectuosa amb les formes cap als membres de la sala.\nPer tot plegat, el TSJC li va imposar les amonestacions. Segons la resolució, el tribunal li imposava "sanció d'advertència" per dues faltes lleus de desconsideració.\nAra, davant el CGPJ\nAra, la jutgessa d'Olot ha decidit recórrer les dues amonestacions davant la Comissió Disciplinària del CGPJ. Segons avança el portal de notícies jurídiques 'Confilegal', la jutgessa extremenya presentarà recurs d'alçada davant la comissió. Ho farà a través de l'advocat Enrique Arnaldo, que és catedràtic de dret constitucional i exvocal del CGPJ. A Arnaldo, li ha fet l'encàrrec l'Associació Professional de la Magistratura, a la qual pertany la jutgessa.


Ricard Zamora Martínez - Viquipèdia, l'enciclopèdia lliure\n(S'ha redirigit des de: Ricardo Zamora)\nRicard Zamora Martínez (Barcelona, 14 de febrer de 1901 - 15 de setembre de 1978) ha estat un dels grans futbolistes de la història del futbol català; és considerat un dels millors porters de la història del futbol mundial. Porter de grans reflexos, seguretat i personalitat, va rebre el sobrenom d'El diví. Fou l'inventor de la zamorana, que consistia a rebutjar la pilota amb l'avantbraç.\n(es) Ricardo Zamora\n8 setembre 1978 (77 anys)\nFutbolista, periodista, entrenador de futbol i actor\n1916–1919 RCD Espanyol (0)\n1919–1922 FC Barcelona (0)\n1922–1930 RCD Espanyol 26 (0)\n1930–1936 Reial Madrid CF 82 (0)\n1937–1938 OGC Nice\n1920–1930 Catalunya 46 (0)\n1920–1936 Espanya 46 (0)\n– OGC Nice\n1 Biografia i carrera futbolística\nBiografia i carrera futbolísticaModifica\nRicard Zamora atrapa una pilota jugant amb l'Espanyol.\nFill de pares valencians, Ricard Zamora va néixer el 14 de febrer del 1901 a Barcelona. Començà a practicar el futbol a la segona dècada del segle xx a l'Universitari SC. El 1916, amb només 16 anys, fitxà per l'Espanyol, club on esdevingué un dels més grans mites de la seva història. El 1919, després de desavinences amb els directius del club, fitxà pel Futbol Club Barcelona, club amb el qual guanyà dues Copes d'Espanya i tres Campionats de Catalunya.\nTres anys més tard retornà a l'Espanyol després d'una espectacular oferta de 25.000 pessetes de fitxa i un sou mensual de 5.000 pessetes, rècord del moment. Com a blanc-i-blau guanyà una Copa d'Espanya i dos Campionats de Catalunya, competició en la qual foren mítics els enfrontaments amb l'altra gran estrella del futbol català del moment, Josep Samitier. El 1930 va ser traspassat per la xifra rècord de 100.000 pessetes al Reial Madrid, club amb el qual guanyà dues Lligues i dues Copes. Es retirà del futbol l'any 1936.\nSabatilles de Ricard Zamora.\nA nivell de seleccions, disputà nombrosos partits amb la selecció catalana de futbol, jugant dos d'aquests partits contra Espanya. Fou, a més, 46 cops internacional amb l'espanyola (fou rècord en el seu moment, mantenint-lo durant 38 anys), destacant la seva participació en els Jocs Olímpics de 1920 a Anvers on guanyà la medalla d'argent. També participà en els Jocs Olímpics de 1924 de París i a la Copa del Món d'Itàlia 1934. El darrer partit amb Espanya el disputà l'any 1934 a Montjuïc.\nDesprés de deixar el futbol en actiu fou entrenador de diversos clubs (entre ells l'Espanyol) i secretari tècnic. També fou seleccionador espanyol l'any 1952. Fora del futbol, protagonitzà el 1942 la pel·lícula Campeones on feia un paper protagonista, participà com a actor de repartiment a Once pares de botas juntament amb Josep Samitier.\nVa morir a Barcelona el 15 de setembre de l'any 1978 i obtingué la Medalla d'Or al Mèrit Esportiu a títol pòstum. Porta el seu nom el premi al porter menys golejat de la Lliga espanyola (ell ho fou tres cops: 1929-30, 1931-32 i 1932-33) i té el nom d'una plaça a la seva ciutat natal. El nom de Ricard Zamora ha quedat gravat amb lletres d'or a la història del futbol català.\nEl seu fill Ricardo Zamora De Grassa també fou porter de futbol.\nPlata Anvers 1920 futbol masculí\n1 Copa del Rei: 1929\n2 Campionats de Catalunya: 1917-18 i 1928-29\n2 Copes del Rei: 1920 i 1922\n3 Campionats de Catalunya: 1919-20, 1920-21, 1921-22\n2 Lligues espanyoles: 1931-32, 1932-33\n2 Copes d'Espanya: 1933-34 i 1935-36\n6 Campionats del Centre: 1931, 1932, 1933, 1934, 1935, 1936\n1 Medalla de Plata als Jocs Olímpics: Anvers 1920.\n↑ 2,0 2,1 Registre de Naixements de l'Ajuntament de Barcelona, any 1901, número de registre 1753.\n↑ «Ricard Zamora i Martínez». L'Enciclopèdia.cat. Barcelona: Grup Enciclopèdia Catalana.\n↑ 4,0 4,1 March, Jose Ricardo. «Fortuna i adversitat de Rafael Peral». A: Moneda a l'aire. 30 històries del València CF. Llibres de la Drassana, 2019, p. 39-45. ISBN 978-84-120430-0-6.\nA Wikimedia Commons hi ha contingut multimèdia relatiu a: Ricard Zamora Martínez\n(castellà) Fitxa a BDFutbol\n(castellà) «Ricardo Zamora, el ‘divino'». Jugadors de Llegenda. Web oficial del Real Madrid CF. [Consulta: 24 gener 2011].\n(castellà) «El ‘divino'». Hall of Fame Perico. Web de llegendes del RCD Espanyol.\n(anglès) www.olympic.org - Ricard Zamora\n(anglès) www.sports-reference.com - Ricard Zamora Arxivat 2013-11-01 a Wayback Machine.\n(castellà) www.coe.es - Ricard Zamora\nObtingut de «https://ca.wikipedia.org/w/index.php?title=Ricard_Zamora_Martínez&oldid=26911477»\nDarrera modificació: 7 abr 2021 a les 13:41\nLa pàgina va ser modificada per darrera vegada el 7 abr 2021 a les 13:41.


L’ equip – Ginesta associació\nDiplomada en Magisteri en Educació Especial per la UAB i especialitzada en Gènere i Educació per l’iEDG, m’endinso dins els feminismes des del moment en que prenc consciència de com el gènere oprimeix la diversitat de formes de ser i sentir.\nEn els últims anys he treballat com a formadora i facilitadora de projectes coeducatius a diverses llars infantils, escoles i instituts de la ciutat de Barcelona i Rodalies, els quals han tingut com a eix principal la formació de professorat i la transformació de la comunitat educativa des d’una perspectiva de gènere.\nActualment treballo dins l’àmbit educatiu com a mestra, portant el coneixement i l’experiència adquirida aquests anys a la pràctica docent de les aules. Acollir la diversitat des del respecte i la llibertat de ser i sentir, és quelcom que m’interessa i em motiva a seguir creixent personal i professionalment.\nAnna Rodríguez Serrano\nGraduada en fotografia, integradora social amb formació específica de gènere, forme part del moviment feminista des de que vaig entendre com la socialització de gènere condicionava la nostra forma d’estar al mòn.\nFa uns anys vaig vincular la fotografia amb l’educació social a través de projectes on a partir de la fotografia participativa indagem sobre el gènere, les sexualitats i la identitat. Treballo per centres educatius, regidories d’igualtat i comunitat, PIADS i entitats públiques del Vallès Oriental, Barcelonés i el Maresme. Al mateix temps que soc col.laboradora de l’Associació Coeducacció.\nM’entusiasma vincular idees, persones, conceptes, disciplines…ampliar visions! Crec enèrgicament en el poder del feminisme i els processos creatius per apoderar a les persones i generar canvis personals i col·lectius.\nIngrid Van Genver\nLlicenciada en filologia anglesa i neerlandesa. M’he format en tècniques de l’escriptura creativa i terapèutica a Bèlgica, Catalunya, EUA i el Regne Unit.\nProposo una escriptura a l’abast de tothom, que permet l’autoconeixement, el creixement personal i l’apoderament a partir de com ens descrivim (reconeixem), com ens escrivim (construïm) i com ens reescrivim. Aquest procés de reescriptura ens permet definir cada vegada millor els espais que són nostres i com hi volem viure.\nSóc facilitadora acreditada d’escriptura expressiva pel Therapeutic Writing Institute (EUA). Ofereixo tallers i formacions a escoles, instituts, biblioteques, grups particulars i a individuals. M’he especialitzat en: el foment de la creativitat, l’escriptura terapèutica, l’escriptura com a acompanyament de processos vitals, el treball de somnis.


Actualizada 13/05/2019 a las 20:20\nLa ciutat de Tarragona ocupa la quarta plaça en el rànquing de ciutats insegures, segons l’informe sobre criminalitat del 2018 elaborat pel Ministeri de l’Interior. D’entrada no és una bona notícia però cal interpretar-la amb calma per poder aplicar mesures correctores. És pitjor la fotografia de Barcelona, Marbella i Madrid i tanca el quintet Palma de Mallorca. Les quatre ciutats companyes d’aquest sinistre viatge són molt més grans i per tant amb unes dinàmiques demogràfiques i de moviment de persones diferents de les de Tarragona. Aquest és un primer element a tenir en compte. És una qüestió purament estadística. Però fixem-nos en les poblacions que surten al cinc inicial de les més segures segons l’informe ministerial: Gijón, Logronyo, Oviedo, Torrejón de Ardoz i Castelló de la Plana. Amb aquestes ja no hi ha tantes diferències de població.\nAlgunes són capital de província, altres tenen estructures socioeconòmiques similars i altres també tenen mar i turisme. Per tant a Tarragona hi deu haver marge de millora per incrementar la seguretat de Tarragona. I estem parlant de dades objectives, no de la percepció sobre la seguretat que seria un altre tema. Probablement la coordinació entre els cossos de seguretat i la revisió dels agents disponibles pot ser un dels camins a recórrer.\nEstem parlant de Guàrdia Urbana, Mossos d’Esquadra, Policia Nacional i Guardia Civil. Però la base de la seguretat està a atacar l’origen de la criminalitat sense fer demagògia ni alarmisme. En aquest punt caldria conèixer amb detall la tipologia d’aquestes 73,34 infraccions penals per cada mil habitants que descriu el document del Ministeri. És una informació fonamental per dissenyar estratègies i accions preventives.\nConfio que alguna institució pública ja estigui treballant en aquestes dades per articular polítiques que acostin Tarragona a les ciutats més segures. L’educació, les condicions de vida dignes, les oportunitats de futur per la gent més jove, el foment dels valors com la solidaritat, la convivència i el respecte són alguns dels vímets que ens permetrien construir el cistell de la seguretat ciutadana. I això no és feina només de les comissaries sinó de les famílies, les escoles, les entitats i les institucions. Fóra bo fer una passejada per Gijón, Logronyo, Oviedo, Torrejón de Ardoz i Castelló de la Plana per saber si és que han estat de sort o com s’ho han fet fins ara per prendre nota i copiar models. I aquest lideratge correspon a l’Ajuntament. Candidats i candidates, prenguin nota!\nComenta el contenido : Seguretat ciutadana


Embotits Estamariu, finalista del Premi Innovació Tecnològica Agroalimentària i del premi Jove Empresari | NacióLleida\nEmbotits Estamariu, finalista del Premi Innovació Tecnològica Agroalimentària i del premi Jove Empresari\nper NacióLleida, 5 de juliol de 2011 a les 20:24 |\nAquesta informació es va publicar originalment el 5 de juliol de 2011 i, per tant, la informació que hi apareix fa referència a la data especificada.\nImatge de Jordi Planes al assecador d'Embotits Estamariu.\nL'empresa familiar dedicada a la producció d'embotits i productes cuinats Embotits Estamariu ha rebut dues distincions en reconeixement a la recuperació de productes tradicionals de l'Alt Urgell i la seva exportació a l'exterior. D'una banda, ha quedat finalista del Premi d'Innovació Tecnològica Agroalimentària (PITA), que entrega el Departament d'Agricultura, Ramaderia, Pesca, Alimentació i Medi Natural, en la modalitat d'Agroindústria.\nD'altra banda, Embotits Estamariu ha estat seleccionada finalista del Premi Jove Empresari que entrega l'Associació Independent de Joves Empresaris de Catalunya (AIJEC). El propietari d'Embotits Estamariu, Jordi Planes, explica que es van "presentar amb la feina feta durant tots aquests anys, productes autòctons de l'Alt Urgell, com la donja o la bringuera, productes que fora de l'àmbit de l'Alt Urgell o Andorra no es coneixen", i que ells han "recuperat i exportat a fora".\nPlanes explica que han estat seleccionats també per l'AIJEC com a finalistes del Premi Jove Empresari que entregaran el 14 de juliol els Prínceps d'Astúries.\nEmbotits Estamariu continua sent una empresa familiar i artesana, compta amb nou treballadors, entre els que es troben la dona i el pare de Planes.\nEmbotits Estamariu té una línia d'embotits més tradicional, en la que s'han recuperat productes que es feien antigament, com la donja o la bringuera, els confitats o el pa de fetge. Actualment, a més, tenen una línia de cuina, 'La cuina dels sentits', en què es preparen plats tradicionals cuinats, "però de forma innovadora", diu Planes, "pensada per la gent que no pot cuinar a casa o no en sap, però vol gaudir dels productes d'abans i més tradicionals".\nEmbotits Estamariu ha estat innovadora també en relació a l'elaboració de productes embotits i cuinats adequats per a celíacs i per a diabètics. "Els embotits que elaborem només porten carn, sal i pebre, i són assecats en fred, com als cellers d'abans", manifesta Planes.\nEn relació al negoci, Embotits Estamariu actualment té un 60% de la producció dedicada a l'embotit mentre que l'altre 40% es dedica a la cuina. Aquesta tendència, explica Planes, està canviant, "els productes de cuina han crescut en els últims anys i augmentarà, mentre que l'embotit ha arribat a un punt en què s'ha estabilitzat". Entre les dues línies es produeixen uns 63.000 quilos l'any, que suposen una facturació d'uns 900.000 euros.\nPlanes té molt clar que sent una petita empresa no poden apostar per una gran producció, per això aposten "per la qualitat ja que és el que la gent valora".\nPer a Planes, el futur passa per augmentar la producció d'aliments cuinats tant per entrar en l'àmbit domèstic com en el món de l'hostaleria."Els nostres productes poden ser un complement en cuines de restaurants i hotels que han patit retallades de personal", afegeix.\nSocietat, aijec, premi, agroalimentària, tecnològica, innovació, estamariu, finalista, embotits


Superdotats, com trobar-los – Educació press\nAl voltant d’un 15% de la població presenta altes capacitats, però solament el 3% és identificat com a superdotat.\nPer sort o per desgràcia, l’educació pública a Espanya, excepte alguna que una altra excepció, no està feta per als xiquets superdotats. Per açò és important que els docents sàpien com identificar-los o què fer en aquests casos.\nPot arribar a ser determinant que el mestre mantinga una actitud d’observació i es fixe en els comportaments així com en les altes capacitats que puguen desenvolupar els seus alumnes. Sovint ocorre que aquests xiquets passen la seua vida sencera sense saber que són superdotats, propiciant així que es malgaste l’immens talent que tanquen dins de les seues xicotetes i potents ments.\nNo és tasca fàcil reconèixer a un superdotat. Prop d’un 15% de la població presenta altes capacitats, però segons el Ministeri d’Educació solament 3% és identificat com a tal. Per açò el docent té la important missió de reconèixer aquestes capacitats perquè l’alumne superdotat puga donar el millor de si mateix.\nModel dels tres anells\nReiterant el que s’ha dit, no és gens fàcil reconèixer a una persona amb un coeficient superior a l’habitual, però el que sí que és habitual és que aquests xiquets superdotats s’avorrisquen en classe i com a conseqüència d’açò presenten sota rendiment acadèmic i fins i tot, en alguns casos, fracàs escolar.\nSón aspectes molt negatius que poden detonar en una desmotivació quasi crònica, unit a açò es troba el problema que, a part de que la gran majoria de docents no saben distingir aquesta qualitat intel·lectual, tampoc tenen la preparació idònia per a potenciar i treballar la seua intel·ligència.\nHi ha diversos tòpics que donen pistes de si estem davant un xaval superdotat. La primera observació és que s’avorreixen en classe perquè els continguts els aprenen molt ràpid o els resulten molt fàcils. Porten un ritme que va per davant del dels seus companys. A pesar que açò solament ocorre a nivell acadèmic, no en el plànol personal o en les relacions amb els companys.\nL’especialista Joseph Renzulli, de l’Institut de Recerca per a l’educació dels Alumnes Superdotats (Research Institute for Gifted Education, University of Connecticut, USA), va realitzar un estudi: el model dels tres anells, pel qual mitjançant tres qualitats presents en tots els superdotats es pot identificar o diagnosticar aquestes altes capacitats. Aquestes tres són: intel·ligència elevada, creativitat i implicació en la tasca.\nSobre un d’aquests tres anells que proposa Renzulli, el de la intel·ligència elevada, expressa que no significa que aquests xiquets siguen extraordinàriament intel·ligents, sinó que es vincula més aviat amb persones que són molt productives o que compten amb un alt nivell de rendiment en el col·legi (sempre que el docent li incentive per a açò, en cas contrari mostraran desmotivació i baix rendiment).\nPel que fa al següent anell, el de la creativitat, és més fàcil identificar-ho perquè el mestre pot adonar-se de l’originalitat i enginy del xiquet. Certs test o proves, com a realització d’experiments científics, mapes, poesies, jocs, pintar, ballar, etc., poden ajudar a localitzar aquestes actituds.\nFinalment, el següent anell que tanca el vèrtex d’aquest triangle per a distingir les altes capacitats és el d’implicació en les tasques, açò suposa que l’alumne superdotat mostrarà més interès i energia per resoldre un exercici o activitat específica que un alumne amb coeficient intel·lectual habitual. Açò més que en l’entorn escolar pot donar-se en altres àmbits, com a casa o realitzant activitats extraescolars: jugar al futbol, tocar la guitarra, etc.\nA la recerca de les altes capacitats\nQue per què és tan important que el docent s’implique i sàpia distingir aquestes capacitats? En la seua mà està que aquest xiquet superdotat es traga el màxim partit.\nEl pas existent entre fracàs escolar i futur professional brillant és mínim. Si no s’exploten les possibilitats intel·lectuals d’aquests xiquets, en la majoria dels casos, solen acabar suspenent, amb problemes emocionals, amb gran sentit de la frustració, incapacitat per a desenvolupar-se equilibradament, desorientació cap al futur, etc.\nEl problema de no potenciar aquestes habilitats com més prompte millor pot provocar que el superdotat acabe fins a repetint curs, quan si se li motiva des d’un primer moment, se li educa en la cultura de l’esforç, en la concentració i en l’interès per superar-se, li resultarà molt fàcil aprovar totes les matèries i tots els cursos escolars. El xiquet superdotat assimila, aprèn i reté amb major facilitat.\nDonat el poc interès per les institucions educatives, tant públiques com a privades, a fomentar i construir xarxes d’aprenentatge de més qualitat perquè els alumnes amb altes capacitats puguen desenvolupar-se com cal i esquiven el fracàs escolar, és molt important que el docent suplisca les ineficiències del sistema educatiu oferint alternatives per a cadascun dels casos concrets que puguen donar-se a l’interior de l’aula.\nLa missió del docent no és solament la d’identificar les capacitats dels alumnes superdotats, sinó motivar-los, donar-los suport, elevar un pas més la dificultat dels seus exercicis i continguts curriculars, potenciar la seua creativitat… Sense més, ajudar-los a desplegar les seues ales i esprémer al màxim la seua intel·ligència.\n← La gamificació, aprenent a través del joc\nEducació adjudica més de 102 milions d’euros per al Programa Erasmus+ en 2017 →


Sanders es juga l'última carta avui a Califòrnia\nSanders es juga l’última carta avui a Califòrnia\nAssociated Press afirma que Hillary Clinton disposa del suport de prou superdelegats per a la nominació\nLes eleccions primàries als Estats Units, que decideixen qui és el candidat a la presidència per cada partit, ja arriben a la fi. Avui voten sis estats, entre els quals Califòrnia i Nova Jersey, i ja només faltarà el Districte de Columbia, d’ací a una setmana.\nEntre els republicans, Donald Trump ja ha aconseguit la nominació, tot i que això crea enormes problemes al seu partit per les contínues polèmiques que aixeca. Però la batalla –inesperada fins a un cert punt– és al bàndol demòcrata, on Hillary Clinton no aconsegueix de tancar la nominació amb tanta seguretat com voldria.\nClinton té la nominació assegurada, segons Associated Press\nEn aquest moment, Clinton té 1.807 delegats compromesos a favor seu i Sanders en té 1.517. I encara hi ha en joc 851 delegats. Ara, en la convenció demòcrata, a més dels delegats escollits per la votació popular, hi prenen part els anomenats superdelegats, gent de l’aparell del partit que poden votar sense ser escollits per ningú. Segons l’agència Associated Press, citada per The New York Times, Clinton té el suport de prou superdelegats. Diu AP que ha entrevistat 714 superdelegats: 571 donen suport a Clinton, 48 donen suport a Sanders i 95 no s’han pronunciat. Amb aquestes dades es podria assegurar la nominació. Però Clinton mateixa ha recordat a Twitter que encara ‘hi ha primàries per guanyar’:\nEl resultat és més obert que no sembla. Els delegats han de votar el candidat pel qual han estat elegits, però els superdelegats poden canviar de vot sense donar explicacions. Ací hi ha la clau de la resistència de Sanders. Si aconsegueix empatar o encapçalar el vot popular, els superdelegats dubtaran de la seva promesa de votar Clinton.\nAra tot se centra en la votació de Califòrnia. Dels 851 delegats que s’escolliran en les darreres primàries, més de la meitat, 546, són de Califòrnia, un estat on molts joves fan una campanya molt agressiva en favor de Sanders, que hi ha fet actes molt multitudinaris. Per empatar amb Hillary Clinton, hauria de guanyar dos delegats de cada tres de Califòrnia, una tasca gairebé impossible. Però, fins i tot si no empatés, només de guanyar a Califòrnia el nerviosisme s’apoderaria dels superdelegats.\nAquestes darreres hores, Sanders els va acorralant: contraposa el vot popular a la seva fidelitat al partit i denuncia allò que considera una manipulació de les primàries, perquè el vot d’aquests superdelegats modifica les preferències populars.\nEl procés electoral de les primàries acabarà a la convenció demòcrata que es farà a Filadèlfia el mes vinent. És allà que els superdelegats han d’acabar d’aclarir què voten. Però Sanders podria trobar-s’hi amb una ocasió única si Clinton té problemes arran de la investigació sobre l’ús que va fer del correu electrònic privat mentre era secretària d’estat.\nÉs difícil d’imaginar-se que Clinton hagi d’abandonar la cursa per l’afer dels correus. Però ningú no ho descarta, a hores d’ara. Fins i tot hi ha sobre la taula el nom de Joe Biden com a candidat a substituir-la en aquesta hipòtesi. Si això passés, però, Sanders tindria una ocasió d’or en cas que avui aconsegueixi un bon resultat.\nAmb un bon resultat de Sanders, el nombre de delegats s’igualaria molt amb els de Clinton. I per al partit seria molt difícil de justificar el nomenament d’un tercer candidat com podria ser Biden, passant per alt Sanders i el seu suport.\nPerò tot depèn de què passi avui, sobretot a Califòrnia. És la darrera carta de Sanders per a canviar les eleccions americanes i segurament també els Estats Units mateix.


BcnMeteo: Fi de les precipitacions\nBon dia!! Feia temps que no plovia d'aquesta manera. La nostra estació va registrar 71.4 litres/m2 en tot el dia. Sembla que tot això s'ha anat de casa nostra cap al Mediterrani afectant actualment les illes Balears.\nEl servei Meteorològic de Catalunya ha configurat el següent mapa on es mostren les precipitacions recollides a tot Catalunya:\nDurant aquesta tarda podran crèixer algunes nuvolades que deixaran precipitacions que ara ja han començat a caure al Maresme. Aquests ruixats podran aparèixer a diferents punts del litoral i prelitoral català sobretot entre el sud de la costa Barva i el nord de la costa Daurada. A la resta de Catalunya cel ras amb alguns núvols, temperatures que lentament hauran d'anar pujant fins a mitjans de setmana en que les temperatures hauran pujat entre 2-3ºC.\nLes properes precipitacions de moment estan lluny, aproximadament cap al cap de setmana vinent tot i que això ara per ara és impossible de pronosticar.\nD'aquesta manera acabem aquesta petita previsió, només dir-vos que hem fet alguns canvis en les emissions de l'Stream de la webcam i que hem cambiat la ubicació per tal de obtenir millors imatges amb millor qualitat fins i tot de nit. Per altra banda recordar-vos que estem iniciant un nou projecte que podeu consultar a la secció de seguiment meteorològic.\nAixò és tot moltes gràcies per seguir-nos i fins aviat!\nPublicat per Marc Rusiñol a diumenge, de setembre 30, 2012


Martínez Benazet espera que al juliol es pugui deixar d'usar la mascareta llevat "d'excepcions" - Poble Andorrà\nMartínez Benazet espera que al juliol es pugui deixar d’usar la mascareta llevat “d’excepcions”\nEl ministre de sanitat confia en què si la situació segueix millorant a partir del mes vinent es pugui portar una vida "normal", però "encara és prematur" per saber-ho\nEl ministre de sanitat Joan Martínez Benazet també ha reconegut que, a poc a poc, “hem recuperat molt la normalitat”, ja que s’ha passat d’un model de confinament a una sortida al carrer respectant mesures de prevenció. El ministre, que s’ha mostrat preocupat per l’evolució del virus en països de l’entorn, com és el cas de Suècia o Anglaterra, ha explicat que, si la situació millora al llarg de les pròximes setmanes, seria possible deixar d’utilitzar la mascareta de cara a l’estiu llevat d’algunes excepcions. “Esperem que al juliol i agost puguem fer una vida molt normal”, ha manifestat, tot i que ha recalcat que és una decisió massa prematura per a prendre.\nEn aquest sentit, ha detallat que els darrers comportaments de la Covid-19 en altres estats fan pensar que no sigui un virus estacional, per la qual cosa s’haurà d’estar molt preparat per si sorgeix un nou brot de cara a la tardor.\nS’han evita 367 contagis\nEl nombre total de persones que ha participat en alguna de les dues rondes del cribratge poblacional ha estat de 70.468, el que representa un 90,8% de la població, tenint en compte residents, transfronterers i temporers. Així ho ha explicat aquest dijous el director d’Actua Innovació, Marc Pons, qui també ha detallat que, al llarg de les dues onades del cribratge, s’han fet fins a 137.457 tests. Aquesta operativa ha permès que s’hagin pogut fer 3.718 proves PCR a aquelles persones sospitoses d’estar contagiades per coronavirus, de les quals 78 han resultat estar en fase infecciosa (2,12%). Pons, a més, ha detallat que la cadena de contagis que podrien haver provocat aquestes persones, en cas que no haguessin estat detectades, hauria estat d’uns 367 positius nous, el que suposa una xifra molt elevada tenint en compte que el nombre de casos totals actuals és de 852.\nAl llarg de la presentació dels resultats, que estaran subjectes a modificacions tenint en compte que al llarg de les pròximes setmanes s’elaborarà una anàlisi més detallada, Pons també ha indicat que la majoria de la població testada, concretament el 92,5%, estava en fase asimptomàtica i només un 1,03% de la població (687 persones) van declarar tenir símptomes en el moment de fer-se la prova. A més, un 1,1% dels testats va declarar haver mostrat algun símptoma de la Covid-19 en els quinze dies previs al seu pas per algun dels ‘stop labs’.\nEl director d’Actua també ha recordat que al llarg de la primera onada un 9,39% de la població va presentar, almenys, algun anticòs al test. Per contra, al llarg de la segona ronda aquest percentatge ha baixat fins al 8,4%, deixant veure una seroprevalença similar entre els homes (8,12%) i les dones (8,58%). Un cop finalitzat el cribratge poblacional s’ha pogut veure com el 3% de la població ha presentat positivitat per IgM a la segona ronda, sent negativa a la primera. Així mateix, la seroprevalença mitjana entre les dues rondes ha estat del 8,87%. Pel que fa a les franges d’edat, no s’ha observat diferències notables entre una onada i l’altra, ja que s’ha observat un increment similar en les persones majors de 50 anys que s’accentua a partir dels 80. Entre els professionals de la salut, s’ha pogut detectar que ha estat el col·lectiu amb una seroprevalença més elevada, que se situa en el 10,03% durant la primera onada i en el 9,54% en la segona, fet que s’explica per la seva exposició davant del SARS-CoV-2.\nAl llarg de l’operativa han pres part més de 1.500 voluntaris, sumant els que van participar en la primera onada, a la segona i els 346 col·laboradors dels comuns que també van aportar al seu gra de sorra. En total, aquestes persones han dedicat més de 46.180 hores. Pel que fa al material, han estat necessaris unes 19.900 bates, 83.130 guants, 492 ulleres i pantalles, 50.700 mascaretes quirúrgiques i 6.700 mascaretes FFP2.\nEl director general del SAAS, Josep Maria Piqué, s’ha congratulat de l’acollida per part de la ciutadania del cribratge i que ha relacionat amb “la bona política de comunicació del Govern” i el “grau de complicitat i solidaritat del país respecte d’aquesta mena d’iniciatives”. Piqué ha estat un dels catorze membres que han format l’equip tècnic, i ha assegurat que els objectius principals sempre han estat tenir una radiografia de la pandèmia al país, detectar els casos asimptomàtics, mesurar el grau de letalitat i informar el Govern de les mesures de desconfinament a prendre. Un cop assolit aquest pas, ha destacat com a essencial la generació d’informació de la malaltia, que s’estudiarà a partir d’ara amb la col·laboració de l’Institut de Salut Global de Catalunya, el segon centre epidemiològic més important del món. Tot plegat, segons Piqué, “ha donat un valor reputacional a Andorra” que, si s’aprofita, hauria d’ajudar al país a sortir millor d’aquesta situació.\nEl ministre de Salut, Joan Martínez Benazet, ha detallat que el nombre de casos actius per Covid-19 es manté en 852. Es tracta d’una xifra que fa dies que no varia. D’aquests, encara hi ha 21 casos actius, el que representa una davallada de 21 casos respecte de les xifres oficials fetes públiques aquest dimecres. Aquesta davallada de casos actius s’han convertit en noves altes, per la qual cosa el nombre de persones recuperades ja se situen en les 780. Així, el nombre de defuncions també es mantenen en 51. Entre els professionals de la salut només hi ha un cas actiu i, a l’hospital, són 8 els pacients que encara estan ingressats.\nBenazet ha argumentat que aquestes xifres demostren que la tendència a la baixa continua i, a més, els darrers casos diagnosticats són lleus. Aquelles persones que es troben en una situació més delicada, fins al moment, són les que provenen de la Unitat de Cures Intensives (UCI), per la qual cosa requereixen un major temps de recuperació.\nEl titular de Salut també ha aprofitat per fer públiques les dades que actualment serien oficials si no s’hagués posat en marxa el cribratge poblacional i, per tant, no s’haguessin detectat nous casos. En aquest sentit, ha explicat que el nombre de positius totals hauria estat de 774, dels quals 11 estarien actius a hores d’ara. La xifra de persones recuperades seria de 712 i, les defuncions, es mantindrien en 51.\nD’altra banda, Martínez Benazet ha explicat que a partir de la setmana vinent es començarà a fer un cribratge a tots els usuaris de la residència l’Albó i també a les escoles, tant als alumnes com al professorat. “Creiem que és una bona estratègia”, ha indicat, assegurant que “haurem de ser molt vigilants” de cara al que pugui passar en el futur. Benazet ha recordat que, de moment, s’està donant prioritat a aquells col·lectius més exposats, com són els infants, que passen de “l’aïllament absolut” a conviure amb més persones en un espai tancat. En aquest sentit, ha destacat el model dels grups de convivència per detectar més ràpidament els contactes d’un possible cas positius.\nEl titular de Salut també ha explicat que al cribratge que s’ha iniciat aquest dijous al Pas de la Casa, no s’ha detectat, de moment, cap cas positiu, tot i que “és un resultat molt preliminar i amb una mostra encara petita”. Tot i això, ha reconegut que al llarg de la jornada d’aquest divendres ja es podran oferir més detalls sobre els primers resultats fets gràcies a les màquines per fer proves TMA cedides per la farmacèutica Grifols.\nSeguiment de casos positius\nPer últim, des del Govern també s’està estudiant la possibilitat d’implementar mesures de rastreig per casos de cornavirus. Martínez Benazet ha titllat com a “molt interessant” el seguiment de les aigües residuals, un mecanisme que ja s’ha posat en pràctica als Estats Units. “Estem dibuixant una col·laboració amb entitats de fora perquè sembla que la monitoratge d’aquestes aigües pot ser predictiva per un rebrot”, ha assegurat.\nA més, ha explicat que s’estan estudiant eines que puguin facilitar l’estudi epidemiològic a través del telèfon mòbil i el bluetooth. Aquest mecanisme permetria, de manera totalment anònima i voluntària, que una persona que hagi estat diagnosticada amb coronavirus pugui alertar els seus contactes, per tal que aquests s’adrecin a les autoritats sanitàries. Malgrat que encara no hi ha una eina concreta, Benazet ha assegurat que, en cap cas, es tracta d’un passaport immunitari.\nAixí, ha argumentat que primer s’han de continuar amb aquestes fases de desescalada seguint les precaucions com l’ús de la mascareta, la distància social i la higiene de les mans, i després “preparar-nos” per, si torna la pandèmia, evitar que hi hagi casos més greus.\nNo es podrà anar a Barcelona o Lleida fins el 22 de juny, data prevista per l'entrada de turistes a Andorra


'Explora el mar de Palamós' convida demà a fer snorkel\n15/07/2019 Medi Ambient - Jordi Rodríguez\nActivitat d'snorkel a l'Espai d'Interès Natural Castell-Cap Roig. (Foto: Àrea de Medi Ambient de l'Ajuntament de Palamós).\nDemà al matí es fa l'activitat d'snorkel prevista al programa 'Aquest estiu explora el mar de Palamós', que organitza l'Àrea municipal de Medi Ambient. Es fa en col·laboració amb l'Associació d'Amics de les Illes Formigues i la pot realitzar tothom qui tingui a partir de 8 anys. És gratuït però per saber si hi ha places lliures, contacteu amb el correu electrònic naturapalamos@gmail.com.\nEl 25 de juliol i el 20 d'agost, al matí, es farà un recorregut en caiac per conèixer des de l'aigua el perfil costaner de l'Espai d'Interès Natural Castell-Cap Roig. Pel que fa als itineraris guiats a peu, se'n faran dos. El dissabte 20 de juliol, des de Cap Gros a Castell, i el 24 d'agost, des de Castell a cala Estreta.\n08/07/2019 - Medi Ambient A punt pel cicle d'activitats 'Explora el mar de Palamós'


'Grey's Anatomy': el millor episodi d'acció de gràcies per tornar a veure que et farà morir - Entreteniment | Octubre 2020\n15 coses a saber sobre el robatori de Kim Kardashian\nQuina és la cançó més famosa d'Ed Sheeran?\nAquestes celebritats han tingut el seu passeig de les famoses estrelles de Hollywood danyades o destruïdes\nQuan tornarà 'Grey's Anatomy' el 2020? Els aficionats necessiten la temporada 16 per tornar aviat\n'The Bachelor': Per què Nick Viall encara sent molt ressentiment cap a Vanessa Grimaldi\nPer què Camilla Parker-Bowles mai arribarà a ser reina?\nBriana Culberson de 'RHOC; És una dona nova gràcies a la dieta Keto\n'Master of None': tindrà el programa de Netflix d'Aziz Ansari a la temporada 3?\n'Grey's Anatomy': el millor episodi d'acció de gràcies per tornar a veure que et farà morir\nAcció de gràcies és un moment per a la tradició, i per a molts, que inclou relaxar-se al sofà després d’un deliciós àpat. Si no sou un aficionat al futbol, és probable que busqueu alguna cosa més a veure.\nAfortunadament, les cadenes de televisió han produït al llarg dels anys infinitat d’episodis de temàtica temàtica. Anatomia de Grey no és diferent. Aquesta estació de vacances, ens queda molt memorable Anatomia de Grey Episodi d'acció de gràcies per mantenir la rialla durant 45 minuts sencers.\nGrey's Anatomy Repartiment original | Bob D’Amico / Walt Disney Television a través de Getty Images\nTots els vostres favorits aficionats encara són al voltant d'aquest episodi especial del Dia de Gràcies 'Anatomia de Grey'\nPer al vostre plaer de visualització, us recomanem veure la temporada 2, l’episodi 9 de Anatomia de Grey, titulat 'Gràcies per les memòries'. Tots els personatges OG estan de nou i estan al millor.\nLa infame Preston Burke (Isaiah Washington) acaba ajudant a Izzie Stevens (Katherine Heigl) amb el sopar d’acció de gràcies. Tota la preparació del menjar es converteix en una repetició de la primera cirurgia de George O Malley (T.R. Knight). Cristina Yang (Sandra Oh) està buscant frenèticament l’alcohol gairebé tot l’episodi.\nEl repartiment original de Grey's Anatomy | Frank Ockenfels / Walt Disney Television a través de Getty Images\nDerek Shepherd (Patrick Dempsey) i Addison Montgomery (Kate Walsh) discuteixen tenir relacions sexuals per primera vegada des de la seva separació. Una tempora que assisteix al cap dels metges Miranda Bailey (Chandra Wilson) i Meredith Gray (Ellen Pompeo), a excepció de la broma. Ell jura que només treballarà amb el 'nazi', i no s'adona que és Bailey.\nVeiem els inicis d’Alex Karev (Justin Chambers) i la durada amistat de Meredith quan intercanvien històries tristes. Li diu que és tan miserable que no pot estar al voltant de la gent normal, i ell confessa que va fallar el seu examen mèdic. És un episodi que tornarà a portar a la vostra disposició molts records favorits dels teus personatges OG preferits.\nLa caça de George O´Malley amb la seva família és el millor alleujament còmic que s’ha fet mai\nLa millor part de tot l’episodi són les diverses escenes de la caça de George amb el seu pare i els seus germans. No és el tipus de caça, però dispara un gall dindi només per acabar amb el calvari i tornar a casa.\nés debra paget encara viva\nFent-ho de fingir que sóc el germà de @ kaleycuoco, m’omple de feliços sentiments! #TheFlightAttendent @hbomaxus @warnerbrostv\nUna publicació compartida per T.R. Knight (@ t.r.knight) el 18 de novembre de 2019 a les 9:26 am PST\nMentre s’estan embalant per sortir, un dels seus germans dispara accidentalment al seu pare al cul. George opera amb el seu pare mentre es queixava de lo horrible que és la seva família. Després té la satisfacció de mostrar a la seva família el gran cirurgià que és.\nCristina Yang que busca l'alcohol sense fi pot ser més divertida que les escenes de George\nLa Cristina es refereix a licors i begudes tantes vegades al llarg de l’episodi que, sens dubte, s’esquerda. Descobreix, després d'arribar a la casa de Meredith, que no s'ha trobat alcohol. Continua la resta de l'episodi amb una línia divertida i senzilla sobre la necessitat de licor.\nLa nostra sortida habitual de Musso, jo Kev Joan i Tony. Tant amor pic.twitter.com/A5DzaCgIHJ\nQuant fa que Blake i Gwen estat junts\n- Sandra Oh (@IamSandraOh) 4 de maig del 2017\n'D'acord', crida Cristina, 'com hauria de passar les vacances sense licor George ?!'\nEs tracta d'una reacció més histèrica: Cristina cerca el licor per a un episodi complet o el pare de George va ser afusellat al ** després d'actuar com un. No importa el que pensis que és més divertit, sens dubte és un episodi per veure aquesta Acció de Gràcies.\nSi no teniu el conjunt complet de DVD de Grey Anatomy de la segona temporada, podeu reproduir aquest episodi fàcilment a Netflix o a Amazon Prime.\n'The Bachelor': Cassie Randolph insisteix que ella i Colton Underwood són '100 per cent a la mateixa pàgina' sobre com participar\nKim Kardashian torna a aplaudir-se després que Sharon Osbourne la cridi un 'Ho' per a les fotos nues\n15 cases més emblemàtiques de pel·lícules i televisions de tots els temps\n'NCIS': el drama entre Mark Harmon i Pauley Perrette no és sobre ell, sinó sobre una picada de gos\n5 dels millors gimnasos amb tarifes de membres assequibles\nEl valor net de Miley Cyrus és impressionant per als vint-i-cinc anys i la manera de gastar els seus diners és inspirador\nAquests signes d'advertència podrien suposar que heu sobredosis de la marihuana


Il Fiordaliso Apecchio Itàlia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Il Fiordaliso\nPer als viatgers què vulguin captar les imatges i els sons de Apecchio, Il Fiordaliso és l'el·lecció perfecta. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nEl Il Fiordaliso, s'esforça al màxim per tal que els seus hostes es tribin còmodes. Per tal d'assolir això, l'hotel compta amb els millors serveis i instal.lacions. Habitació familiar són només algunes de les comoditats que fan que Il Fiordaliso sigui diferent dels altres hotels de la ciutat.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Gaudeixi d'incomparable serveis i d'una localització de prestigi a Il Fiordaliso.


Església de Sant Martí del Corb – Les Preses / Garrotxa | Catalunya Medieval\nEsglésia de Sant Martí del Corb – Les Preses / Garrotxa\nAtenció: En aquest paratge hi ha dues esglésies amb el nom molt semblant: Sant Miquel i Sant Martí del Corb.\nSituació: En terrenys de Les Preses, població i municipi del mateix nom, a la comarca de la Garrotxa (Girona). Relativament a la vora d’aquesta edificació, trobarem l’Església de Sant Miquel del Corb.\nÈpoca: Sense determinar - Generalitat de Catalunya.*\nAltres noms: Esglesiona de Sant Martí del corb – Viquipèdia.\n0 – El punt d’nici ha estat un lloc – 42 08 43.7 02 29 22.9 situat entre els PK 2 / 3 (?) de la carretera GIV-5242 , on prenem una sortida indicada: Sant Miquel del Corb – ermita romànica. (Si, si, ho heu llegit bé: indicat Sant Miquel...)\n2 - Localització: N 42 08 23.0 02 29 27.0 – Altitud aprox. : 593 m.\nObservació: Quan arribem a destí comprovem que les coordenades de que disposàvem - 42° 08′ 29″ N, 2° 29′ 25″ E - , extretes de la pàgina web de Vikipèdia no s’avenen amb les que obtenim in situ amb el nostre navegador: 42 08 23.0 02 29 27.0.\nSi situem ambdues dades en un mapa de Google, no es veu cap rastre de l’església, situació “normal”, donat que l’edificació està envoltada de vegetació ...\nSant Martí és una menuda església d'una sola nau i absis semicircular. L'accés es realitza a través d'una escalinata i d'una porxada sostinguda per pilastres i teulada a dues vessants.\nA cada costat de la porta d'ingrés hi ha dues obertures amb reixes de ferro forjat que permeten observar l'interior del temple.\nDamunt el frontispici hi ha el cloquer, d'espadanya, amb un sol ull.\nBastida amb pedra menuda del país i coberta de teules.\nNo hi ha dades històriques que en facin referència, tot i que sembla romànica.”\nPublicat el 1 juliol 2018 per Ricard\tdins de Garrotxa amb l`etiqueta Catalunya, Època sense determinar, Esglésies, Girona .


Va de finals de sèries – El Mirador Valencià\nVa de finals de sèries\nPublicat el Mai 26, 2010 per Joan Sanchis\nSembla que s’hagueren posat tots d’acord aquesta setmana tots per emetre finals de sèries de televisió. El diumenge a la nit acabava “Lost” i ahir ho feia “24”. Més polèmica, però, ha alçat el final de Lost. Hi ha qui el considera una estafa i altres que el consideren correcte.\nPel que fa a “Lost” comprenc les dos posicions, tot i que m’incline més per la opció de que mancaven explicacions i el final no ha deixat bon sabor de boca. La majora d’incògnites pel que fa a la existència de la illa i dels fenòmens que allà passaven, han quedat sense resoldre. No sabem si estava ja pensat però el final ha obviat els misteris de la illa i s’ha bastat fonamentalment en la relació personal entre els personatges. Tot i això, tots sabem bé que açò no era el que mantenia a la gent enganxada a la sèrie, si no els misteris de la illa i com finalment es podria trobar una manera de quadrar-ho tot. Per tant, en aquest sentit, crec que efectivament han mancat moltes explicacions d’hores i hores d’episodis que han quedat sense cap tipus de resposta lògica.\nI res, hui acabava també la sèrie “24” protagonitzada pel seu personatge més famós “Jack Bauer”, amb un thriller de conspiracions polítiques, militars i demés. Acabava ja en la seua huitena temporada, i amb un llargmetratge pendent per acabar ja definitivament la sèrie.\nAixí que res, en una setmana ens hem quedat en dos sèries que sens dubte han marcat un temps.\nPublicat a ActualitatEtiquetat sèries televisió\n← Rafa Xambó – A prop\nUi! Com està el panorama! →


Al mateix temps, també expressa el seu record a la nena de 6 anys, trobada assassinada al mar de Tenerife com a conseqüència de la violència masclista.\nLa regidora de Benestar Social, Roser Massaguer ha expressat el “condol a la família de la víctima i en especial en una situació tant dura que afecta directament a infants” i, al mateix temps, la regidora de Polítiques d’Igualtat, Mònica Tauste, ha manifestat la voluntat “d’encomanar al municipi de Palafrugell la transcendència del combat contra la violència masclista en el dia a dia”.\nAquest 2021 ja s’han de lamentar 18 feminicidis a Espanya.\nEn cas de viure una situació de violència masclista pots posar-te en contacte amb el Servei d’Informació i Atenció a les Dones (SIAD) trucant al 972 61 18 79 o enviant correu a espaidona@palafrugell.cat.\nTambé hi ha altres recursos:\n• Servei d’atenció a les violències masclistes de l’Institut Català de les Dones trucant al 900 900 120.\n• Servei d’Informació contra la violència masclista dels Mossos l’Esquadra: enviant WhatsApp al 601 00 11 22.\nAquests serveis atenen de manera gratuïta i permanent les 24 hores, però en cap cas substitueixen el 112 en cas d’emergència.


Dissenys del tatuatge de 10 millors art | CAT.Hair-Action.COM\nEls tatuatges d'ungles o ungles d'art és, de fet, molt diferent de la norma art del tatuatge, ja que mai implica la perforació, el dolor o la sang, i és el més sovint només una combinació de gran vernís d'ungles i dissenys pintats. Art d'ungles o ungles tatuatges estan guanyant popularitat a passos de gegant i si encara no ho ha experimentat amb tatuatges art d'ungles, una d'aquestes deu millors tatuatges d'ungles podria ser només el dret comencen necessita.\nTop Ten de les ungles Tatuatge d'art:\n1. Poma tatuatge d'ungles:\nAquesta peça de moda de l'art de l'ungla simplement representa les pomes de diversos colors en contrast amb un fons crema. Prengui nota de com les pomes de diversos colors creats amb tons de rosa, groc, taronja, vermell i porpra perfectament contrasten amb la laca d'ungles crema blanc i negre. Aquesta obra d'art d'ungles és una declaració de moda.\n2. Els tatuatges d'Apple d'ungles verd:\nAquests tatuatges d'ungles d'art d'ungles boniques creats usant l'ombra primària - poma verda, són una cosa a desitjar. Tenir una mirada propera als petits arcs i cors valent, i la brillantor verd brillant que contrasta amb l'esmalt d'ungles verd poma estàndard. Tenen aquest replicat a les ungles per un professional experimentat i té petites obres d'art en el seu abast.\n3. Tatuatge floral d'ungles:\nOrquídies, gira-sols i fins a un ocell blau, aquest tatuatge d'ungles té tot. Observi com s'utilitzen els delicats tons pastís de blau, groc, verd i rosa. La intricada obra realment fa que aquest una peça desitjable. A sobre de mals, el petit ocell blau se les arregla per impulsar aquesta obra d'art moltes osques més alt.\n4. Conillet tatuatge d'ungles:\nTothom estima a un conill i aquest tatuador d'ungles ha utilitzat, evidentment, que estimen a crear una obra d'art del tatuatge d'ungles que és excepcional per dir el menys. És difícil ignorar la silueta negre imponent d'un conill en aquests fabulosos ungles. Que això es faci en les ungles per un professional experimentat per admiracions màxim dels teus amics i companys.\n5. Marieta d'ungles Tatuatge:\nAquest tatuatge representa una marieta en una de les ungles. La resta de les ungles d'impressió té la marieta - lunars negres en les ungles de color vermell escarlata. Amb tot, aquesta és una peça fabulosa d'obres d'art d'ungles. Tenen aquest replicat a les ungles i que està segur d'agafar els globus oculars.\n6. Skylark tatuatge d'ungles:\nAquest art del tatuatge d'ungles que representa un parell de siluetes negres alosa mitjà d'un fons de vernís d'ungles préssec delicada té un magnetisme atractiu innegable. Prengui nota de les aloses en miniatura delicadament pintades. Agafa una còpia impresa d'aquesta imatge i es precipiten al seu professional de tatuatge d'ungles més proper per a una obra d'art d'ungles cursi.\n7. Floral Negre tatuatge d'ungles:\nAquest tatuatge té ungles diminutes delicats motius florals creats en un teló de fons de lluent esmalt d'ungles encara translúcida. Les ratlles negres dibuixades a través de les puntes de les ungles creen un efecte de contrast que accentua clarament aquesta obra d'art d'ungles.\n8. Pit-bull Nail Tatuatge:\nAquest tatuatge d'ungles que representa un pit-bull podria ser clarament el delit d'un amant dels gossos. Admiro com l'esmalt d'ungles marró brillantor que va a través de les puntes de les ungles contrasta brillantment amb el vernís d'ungles préssec nua que cobreix la resta de les ungles.\n9. Inicials d'ungles Tatuatge:\nAquest tatuatge d'ungles és només un exemple de com pot utilitzar les seves inicials, o els d'algú que vostè estima per arreglar les ungles. Potser pot adaptar bé a pagar un tribut de moda per a algú proper i estimat a través d'un tatuatge d'ungles de moda similar.\n10. Tatuatge colorit d'ungles:\nDeixa que aquests tatuatges d'ungles de moda i colorits que fan la diva! Diamants, cors, un gat i una corona, aquests tatuatges ungles tenen tot. Han replicat aquesta en les ungles d'haver una raó d'enveja i admiració entre els seus amics i companys.\nTambé pot descarregar l'aplicació d'ungles d'art d'ungles dissenys francesos, resum, animals, nupcial, floral, de moda i molts més dissenys. Creure, que els estima i se sent com tractar d'ells si vostè és un gran amant de l'art del clau.\nMillors dissenys de Mehandi per a nens: els nostres 10 primers\n10 maneres demostrades de desfer-se dels llavis foscos de manera natural: va treballar per a un 99% la gent que va provar\nManeres senzilles d'aplicar perfectament el llapis de llavis vermell


El món de l'endemà - Abacus Online\nEl món de l'endemà no porta treva per a la humanitat,i menys encara per a la Penryn Young. Després d'unamassacre perpetrada per l'enemic a la base de la Resistència, la Penryn haurà de remoure cel i terra altravegada per reunir-se amb la seva germana. Per aconseguir-ho, no li quedarà més remei que tornar a ficar-se a la gola del llop. La ciutat deserta de San Francisco depara nous perills, i els àngels sobrepassaran qualsevol límit per tal de guanyar-li la partida a lahumanitat, que està decidida a fer ressorgir la civilització del munt de cendres a què va quedar reduïda mesos enrere. Aquesta vegada, la Penryn està sola. EnRaffe encara la creu morta i busca desesperadament les seves ales per poder enfrontar-se als companys quel'han traït i reclamar el lloc que li correspon entreels seus. Si el camí que ha emprès el duu a retrobar-se amb la Penryn, haurà de decidir d'una vegada pertotes on resta la seva lleialtat.\nReferencia Abacus: 1339710.30


» Hamburguesa de Pollastre i Formatge – Melé 1906\nHamburguesa de Formatge\nHamburguesa de Formatge - 2 Unitats està endarrerit i s’enviarà tan aviat com torni a estar en estoc.\nAquestes hamburgueses casolanes es poden fer al forn o a la parrilla. El pollastre de l'hamburguesa és de Girona i el formatge del Cadí oferint la màxima qualitat. L'HAMBURGUESA DE POLLASTRE I FORMATGE CADÍ és una hamburguesa gourmet elaborada baixa en sal, per tant no engreixa i es pot afegir dintre una dieta saludable.\nPrepara a Casa la Recepta d'Hamburguesa de Formatge by Nestlé\nAbans de Comprar l'Hamburguesa de Pollastre i Formatge LLEGEIX AIXÒ\nAbans de comprar volem que aquesta review de la recepta de l'Hamburguesa de Formatge et doni tota la informació possible perquè estiguis segur que és el producte que necessites. Per això, has de saber que es tracta d'una hamburguesa càrnica, i no vegana ni vegetal. Oferim altres hamburgueses veganes a la nostra botiga.


Un menorquí a Nova York EDUARDO MUÑOZ ÁLVAREZ / AFP\nMolt abans que el coronavirus buidés de vida els carrers de Nova York, Ponç Pons hi va viatjar convidat a fer un recital. Parlem de fa més d’una dècada. Però no hi va anar sol. Va anar-hi acompanyat de la seva parella de tota la vida, na Roser -fins aquí tot normal: s’estimen molt-. Ara bé, atenció! També se’n va endur l’illa de Menorca. Tota sencera. Ho heu llegit bé. No se sap com, però sí. Ben empaquetada, i cap a l’avió. Afortunadament, la vida és plena de misteris, oi?\nI, ben pensat, és prou normal que carregués amb l’illa, perquè també se l’estima molt. Per què l’havia de deixar? Així, doncs, per Manhattan, per Central Park, al Met o al Guggenheim, a l’Empire State Building, pels carrers nevats, per Chinatown, Ponç Pons sempre anava ben acompanyat per na Roser, els ullastres, el Toro, Macaret, els moixos de sa Figuera Verda i per un Alaior convertit en Alayork, ¿capital dels Estats Units de Menorca?\nTot això ens ho explica a Els ullastres de Manhattan (Quaderns Crema), una passejada molt personal per aquesta ciutat-illa de la mà d’un illòman enyorat. Un Ponç Pons que a cada pas no aconsegueix, perquè no ho pretén, esclar, desfer-se del doble bagatge que sempre l’acompanya: la seva identitat menorquina i les seves amistats literàries. “Estic fet de literatura”, diu. Tant és així, que el dietari de l’estada, per exorcitzar l’enyorança, apareix intercalat, fragment a fragment, amb un llarg poema sobre la història de Menorca des dels inicis dels inicis: “Déu estava tot sol,/ no tenia companys,/ amics ni coneguts./ Fart de l’eternitat/ avorrida i tediosa,/ va fer el món en sis dies/ i després descansà, tranquil i satisfet,/ jagut sota un ullastre”.\n“Jo aquí em sent més menorquí que mai”, escriu l’autor després de reivindicar una mediterraneïtat feta del “paganisme de les platges assolellades” i de “l’àcrata alegria vital del sud”. Es defineix, seguint Tzvetan Todorov, com un viatger “impressionista que s’interessa pel paisatge, els éssers humans i sobretot la cultura”. Un viatger que no pot parar d’escriure -“els dies escrits són més viscuts”- i a qui, quan una dependenta els pregunta si “¿son españoles? ”, ell li respon, irònic, “ creo que sí ”, i es posa a ratllar en menorquí amb na Roser.\nI alhora que no es desfà ni un moment de la seva ànima menorquina, la reivindica oberta al món: “M’agrada la diversitat, la varietat, la diferència”. Què és, Nova York, sinó fusió multicultural? I mentre camina, el seu cap va recordant els autors de les lletres nord-americanes que l’han influït, entre els quals Thoreau com el més destacat: “Admir tot el que de bo ha fet aquest país i té d’especial aquesta ciutat, però jo sóc mediterrani, d’illa petita, i escric entre Thoreau i els grecs”.\nEn fi, “Nova York és espectacular, però jo no sabria viure dins un espectacle”, es confessa. I acaba: “Jo et salut, Nova York,/ pàtria dels immigrants,/ llar oberta, sopluig,/ far de terra promesa./ He intentat traduir/ l’emoció d’habitar/ (¿són gegants o molins?)/ el teu fondo skyline / i salvar-me vitenc/ de l’enyor versejant/ la història de Menorca”.


Barça B - Real Sporting: Empat sense gols al Miniestadi (0-0) - FC Barcelona\nHomeFutbolBarça BNotíciesBarça B - Real Sporting: Empat sense gols al Miniestadi (0-0)\nBarça B - Real Sporting: Empat sense gols al Miniestadi (0-0)\nEduard Gangoso - 01/11/2014 | 00:00\nEl filial blaugrana ha sumat un punt davant d’un rival que encara no ha perdut a la Lliga Els homes d’Eusebio han patit durant els primers 45 minuts, però han reaccionat a la segona part i haurien pogut guanyar el partit\nEl Barça B empata contra l'Sporting de Gijón / FOTO: MIGUEL RUIZ - FCB\n[[DES_1]]El filial blaugrana ha empatat a zero en un partit en què els blaugranes han patit l’assetjament asturià durant la primera meitat. A la segona, però, han reaccionat i han acabat tenint ocasions més que suficients per acabar emportant-se el partit, el dia que el Miniestadi ha registrat la millor entrada de la temporada, amb 5.348 espectadors.\nInici salvador d’Ortolá\nEl partit ha començat amb una doble ocasió per part de l’Sporting. Als 15 segons Ortolá ha hagut d’intervenir per treure una rematada de Jony que es filtrava al fons de la xarxa. L’acció ha acabat en córner i en la centrada d’aquest, el remat de Sergio l’ha desviat Sergi Samper, sota pals, amb el cap. Eusebio ha tornat a repetir el sistema tàctic que últimament està practicant l’equip: un 3-4-3, amb Grimaldo jugant d’interior esquerre. Això ho han llegit molt bé els homes de ‘Pitu’ Abelardo, que han mostrat molt perill sobre l’àrea barcelonista. La possessió de la pilota als primers compassos del partit ha estat per a l’equip asturià, i els homes d’Eusebio han hagut d’estar replegats en zona defensiva per evitar el gol visitant.\nDesprés d’uns minuts d’assetjament asturià els blaugranes han començat a trenar jugades amb cert perill i, després de molts avisos dels visitants, ha arribat l’acció més clara. Ha estat al minut 33, després d’una gran combinació entre Diagne i Adama. El porter Cuéllar ha tret la rematada del central barcelonista i Dongou ha enviat per sobre la porteria, el refús.\nL’inici de la segona meitat ha estat molt semblant al de la primera, els asturians han sortit amb moltes ganes de marcar el primer gol i la defensa del filial blaugrana ha estat molt atenta i ha pogut evitar que els visitants s’avancessin al marcador. Amb tot, el partit ha anant canviant de tònica, els asturians no han dominat tan com a l’inici i el matx s’ha obert amb ocasions clares per tots dos equips.\nDomini final blaugrana\nAdama ha estat l’home més actiu del filial: ha desbordat per la banda dreta i ha portat de corcoll el seu defensor. Els blaugranes han anat superant en joc els asturians, que han començat a ressentir-se del desgast físic realitzat. Al minut 75 hi ha hagut la jugada polèmica del partit. Adama Traoré ha marxat de dos defensors amb la seva enorme qualitat, ha entrat dins l’àrea i Menéndez l’ha fet caure dins l’àrea. En primera instància l’àrbitre ha xiulat penal, però l’àrbitre assistent l’ha fet canviar d’opinió i ha ensenyat groga al davanter de l’Hospitalet de Llobregat. Amb tot, l’equip hauria pogut guanyar, però ni Cámara ni Dongou han pogut superar Cuéllar. Al final, el Barça B ha sumat un punt davant d’un rival que encara no ha perdut cap partit a la Lliga.\nSporting Gijón, 0\nBarça B: Ortolà, Grimaldo, Edgar Ié, Macky, D. Diagne J. Cámara (Maxi Rolón, minut 84), Samper, Gumbau (Pol Calvet, minut 87), Adama, Dongou i Joan Román (Sandro, min 56)\nSporting Gijón: Cuéllar, Luis H, A. Menéndez, Bernardo, Sergio A, M.Guerrero (C. Castro, min 63), Nacho Cases, Lora, Carmona (Juan Muñiz, min 76), Jony i D. Ndi (P. Pérez, minut 83)\nÀrbitre: Francisco Manuel Arias.\nMinut de silenci per Biosca\nEls jugadors del Barça B han portat un braçal de color negre en memòria de l’exdefensa del Barça Gustau Biosca i Pagès, que va ser un dels centrals del Barça de les Cinc Copes. Els dos equips han guardat un minut de silenci abans de començar el matx.