Serveis d'habitatge - Oficina Jove | Fempirineu\nBorsa d'habitatge compartit\nBusques o vols oferir un habitatge compartit? Publica i/o consulta anuncis per compartir habitatge amb altres persones. Aquest és un servei de difusió sense intermediació ni garanties de l'Oficina Jove.\nOficina Local d'habitatge i borsa habitatge social\nBusques un pis de lloguer? Consulta la Borsa d'habitatge i els seus serveis\nLa Borsa d'Habitatge de Lloguer del Pallars Sobirà és un programa de mediació de l’Administració pública entre persones propietàries i persones llogateres per fomentar la disposició d’habitatges destinats al lloguer social.\nLa borsa facilita l’entesa directa i eficaç entre arrendatari i arrendador, ofereix avantatges econòmics, jurídics i tècnics als llogaters i garanties pel que fa al cobrament i al bon ús de l’habitatge als propietaris mitjançant la subscripció d’assegurances de caució i multirisc.\nLa Borsa de Lloguer està integrada a la Xarxa de Mediació per al Lloguer Social. Aquest programa es desenvolupa amb conveni amb l’Agència de l’Habitatge de Catalunya i la Direcció general de Joventut de la Generalitat de Catalunya.\nConsulteu habitatges i preus disponibles a la borsa d'habitatge online: http://habitatge.pallarssobira.cat\nConfiança i atenció personalitzada.\nServei totalment gratuït.\nTramitació del contracte de lloguer.\nSuport i seguiment mensual d'incidències.\nRequeriments per a les persones llogateres:\nCap dels membres de la unitat arrendatària pot tenir un habitatge en propietat, amb l’excepció dels majors de 65 anys.\nGestió de sol·licituds d’ajuts per a la rehabilitació\nGestió de sol·licituds de test de l’edifici (TEDI)\nAssessorament sol·licitud d’inspeccions tècnica de l’edifici (ITE)\nGestió de sol·licituds d’informes interns d’idoneïtat\nTramitació de cèdules d’habitabilitat i inspecció de condicions d’habitabilitat.\nAssessorament i informació en tot el relacionat amb l’habitatge\nGestió sol·licitud prestació pel pagament del lloguer\nGestió i sol·licitud de prestacions econòmiques d'urgència especial\nInformació i tràmits d'HPO de Sort\nRegistre de sol·licitans d'habitatges de protecció oficial i per a Borsa d'Habitatge\nPer consultes sobre la "moratòria" dels desnonaments (Decret 27/2012)\nNoves línies d'atenció telefònica sobre el deute hipotecari 93 114 60 11 i 93 114 54 53\nAquests nous telèfons són per atendre exclusivament les consultes sobre aquesta problemàtica.\nLes trucades s'atendran de dilluns a divendres de 8 h del matí a les 8 h de la tarda.\nOfideute - Petició d'assessorament sobre el deute hipotecari\nEs pot sol·licitar a través de l'Oficina Virtual de Tràmits: http://ves.cat/bra2\nDocument de Preguntes i Respostes freqüents respecte el decret 27/2012\nPMF per a deutors hipotecaris (pdf)\nLlistat d'Arquitectes i arquitectes tècnics del Pallars Sobirà (Font de dades - contacte per afegir-ne un)\nLlistat d'Arquitectes tècnics\nDades de contacte del servei:\nOficina Local d’Habitatge del Pallars Sobirà\nC/ mig, 9 25560 SORT (Consell Comarcal)\nHoraris: dilluns, dimecres i divendres d'11 a 13.30h (a Sort al Consell Comarcal) 2n i 4t dimecres de mes d'11 a 13h (a Esterri d'Àneu a l'Ajuntament). Cal concertar cita prèvia.\nNotícia creat dc., 05/11/2014 - 14:38 per OficinaJove Pallars Sobirà a Oficina Jove del Pallars Sobirà\nPer Admin on 24.08.2017\nPer Admin on 15.04.2016


estem capacitats per\nuna gestió de residus integral\nReciclatges Pelegrí, S.L. està inscrita en el registre general de gestors de residus de Catalunya i posseeix l’autorizació corresponent com a Gestor de residus E-858.04 per al tractament de la majoria de residus.\nGestió per un Centre de Recollida i Transferència.\nReciclatge de paper i cartró.\nReciclatge de plàstics.\nReciclatge de vidre.\nReciclatge i reutilització de fustes.\nReciclatge i recuperació de metalls o compostos metàl.lics.\nRecuperació de cables.\nReciclatges Pelegrí, S.L. tant per la seva capacitat de gestió de residus E-858.04 com per la seva corresponent autorització com a transportista T-1713, es troba capacitada per oferir serveis de recollida integrals als seus clients.


Barcelona. Dimarts, 30 de Març 2021. 12:37\nEl presentador Carlos Sobera compta els dies que li falten per estrenar a Telecinco el que serà el seu pròxim gran projecte. Parlem del programa El Precio Justo, que combinarà amb la nova edició del reality Supervivientes. Un espai que en principi començarà a emetre's passades les vacances de Setmana Santa i que ocuparà, pel que sembla, la franja que actualment ocupa la versió 'Tomate' del programa Sálvame. Una aposta amb la que la cadena de Paolo Vasile recupera un dels seus grans formats, que va arribar per primera vegada a la petita pantalla fa 33 anys de la mà del presentador Joaquín Prat.\nSegons recull La Razón, Arianna Aragón Santamarina debutarà en els propers dies a la cadena de Fuencarral com a hostessa del programa El Precio Justo de la mà del seu padrastre, Carlos Sobera. La seva funció serà, a més de ballar i entretenir, presentar els productes i lots dels quals els concursants hauran d'endevinar el preu. La jove de 22 anys és filla de Patricia Santamarina, actual dona del presentador de Mediaset, i Rody Aragón, qui fos la seva parella. Adjuntem algunes fotos de la guapa fillastra del presentador:\nArianna Aragón en el seu compte d'Instagram\nUna oportunitat d'or per a Arianna, qui intenta obrir-se camí dins del món del cinema i la televisió. La jove estaria molt interessada en seguir els passos de la seva mare, advocada i productora de televisió, i de Sobera, actor i presentador, amb qui manté una molt bona relació. Per aquesta raó Arianna està estudiant interpretació en una prestigiosa escola de Madrid, on resideix en l'actualitat. Una formació que compagina amb els primers enregistraments del nou programa de Mediaset, que ja han començat. Estem davant de la nova estrella de la televisió? Planta en té, i molta.\nFamosos Sobera, sobre la infecció que quasi el mata: “Me dijeron que podía morir en 24 horas”


Piso en venda en Sarrià-Sant Gervasi, St. Gervasi-Bonanova - Junto a Calle Mandri (223695) | Living, immobiliària d’Alt Standing\nCodi: 223695 - Junto a Calle Mandri\nBENVINGUTS A la intersecció Mandri / Mitre, aquest immoble és un suggeriment del bon gust. Amb una reforma integral que destil·la molt afecte pels detalls. MANDRI RONDA GENERAL MITRE encastat en el preciós barri de St. Gervasi Bonanova, gaudeix de les comoditats del seu entorn, prestigiosos col·legis, restauració, oci, transport. Tot el necessari per gaudir dins i fora de la teva nova llar. Els seus 206m² construïts, es distribueixen harmònicament en quatre dormitoris, saló amb llar de foc i sortida a una preciosa terrassa, la cuina office està equipada amb els millors electrodomèstics del mercat, sent funcional i bonica. També té safareig. Els banys ens conviden a la relaxació ja que la seva estètica ens transporta als millors spas. Disposa de Memòria de qualitats, La seva reforma ha estat executada amb l'última tecnologia en enllumenat, persianes elèctriques, calefacció i aire. Té traster i PLAÇA DE PARKING A LA MATEIXA FINCA DE LLOGUER\nPreciosa casa distribuïda en 5 plantes amb piscina i jardí privat. té 6 suites zona de servei, saló menjador.\n+ info Codi: 165428\nCARRER MANDRI Excepcional àtic de 305 m² amb 250 m² de terrasses amb piscina, diversos porxos, barbacoa, solàrium i celler. La propietat es compon de dues plantes, la primera de 220 m² consta d'un gran vestíbul que distribueix la zona de dia amb gran saló-menjador en dos ambients i amb sortida a la terrassa, cuina office també amb sortida a terrassa, safareig i rebost independent. La terrassa de la planta principal és a dos vents i té una superfície de 140 m² amb zona de menjador d'estiu, chillout i celler coberta. La zona de nit consta de 4 habitacions dobles, una d'elles tipus suite i dos banys complets, totes les habitacions són exteriors i algunes d'elles tenen sortida a la terrassa. La planta superior consta de despatx, suite amb vestidor i bany complet, totes les estances són exteriors. A més des d'aquesta planta s'accedeix a una altra terrassa amb barbacoa, solàrium, chill out i piscina privada. Tota la propietat és exterior, disposa de calefacció per radiadors, gas natural, parquet i més dos places de garatge a la mateixa finca.\n+ info Codi: 224890\nGANDUXER-DALMASES. Espectacular propietat de 227 m2 en finca a quatre vents totalment exterior. Reformat i per entrar a viure. Aquesta propietat es divideix en zona de dia i de nit perfectament delimitada. D'una banda, estades àmplies, saló en tres ambients amb sortida a la terrassa davant d'un parc, fet que garanteix i assegura les vistes espectaculars. La cuina té zona d'aigües amb entrada de servei i montacargas.Tres habitacions de les quals una és tipus suite amb bany i gran vestidor i les altres dues comparteixen un bany. Hi ha possibilitat de recuperar una altra habitació que funciona com a despatx integrat al saló. lavabo de cortesia. Disposa de zona enjardinada amb piscina comunitària i gimnàs, així com de servei de consergeria i dues places de garatge i traster a la mateixa finca.El edifici disposa de dues zones comuns: sala de reunions o celebracions i sala per als més petits.\n+ info Codi: 224640


Josep Maria Allué: "Grans editorials conegudes per fer jocs per a experts s'estan apropant al públic familiar"\nPoca gent ha publicat més jocs que Josep Maria Allué (Barcelona, 1968), almenys a Catalunya i Espanya. Ara es dedica en cos i ànima a IdeaLúdica, la seva empresa de coneixement en joc que converteix a llenguatge lúdic qualsevol coneixement. A la seva trajectòria hi ha desenes de llibres publicats sobre jocs, moltes participacions a fires nacionals i internacionals i molts anys de ludoteca i esplai. Ens rep a la seu d’IdeaLúdica, que respon a la modernor Google que s’espera d’una empresa que viu del joc: prestatgeries a vessar de jocs de taula, sales enormes amb grans taules de fusta per jugar i videojocs al costat de la cafetera Nespresso.\nHas vingut fa res de Nuremberg. Quins jocs has anat a presentar i quines tendències has vist?\nJo vaig a Nuremberg cada any, normalment hi anem el Dani [el seu soci] i jo amb un doble objectiu: per una banda visitar tots els nostres clients espanyols. Llavors, veiem tots els grans fabricants pels quals fem jocs al llarg de l’any i els hi fem testejos i desenvolupament de producte. Per altra banda, presentar jocs. Durant molts anys ha estat molt més fàcil publicar jocs propis que no pas a Espanya. Això està començant a canviar, però ha estat així durant molt de temps. A Nuremberg fa sis anys que hi vaig, i a Essen, que és l’altre gran aparador, ja en fa deu.\nÉs una paradoxa interessant que per trobar-te amb les empreses espanyoles que et publiquen te n’hagis d’anar a Nuremberg.\nSí, és un punt neuràlgic. Les distàncies d’avui dia són molt diferents, abans veies a tots els espanyols a la Fira de València, i al final els sortia més a compte anar tots a Nuremberg que no a València, el preu tampoc és tan diferent. A mi em va de conya, i allà els veig a tots. En tres dies fas tota la ronda, els veus a tots i allà no tenen moltes coses a fer. Si els truques durant setmanes normals van molt liats, sempre tenen mil coses a fer. Aleshores vaig estar presentant jocs a Nuremberg i el procés ara és que tu portes prototips i ells els proven. Si els agrada, posen un contracte sobre la taula amb unes condicions determinades. No és un procés molt diferent al de publicar un llibre.\nI quines tendències has vist?\nEn el joc de taula, en els propers 5 o 10 anys es veurà un gran creixement del joc infantil familiar. És una tendència que ja fa temps que hi és. Grans editorials conegudes per fer jocs per a experts amb desenvolupaments complexos i partides de molta durada s’estan apropant al públic infantil i familiar. De fet, és on està el gran mercat. La massa de clients d’aquestes editorials de gamers s’ha fet gran, han creat una família i tenen fills. Per tant, volen jugar amb els seus fills a jocs que vagin més enllà dels clàssics.\nCom s’eixampla aquest públic per arribar a les masses? A la nostra cultura, quan deixes de ser nen sembla que hagis de deixar de jugar.\nJo crec que hi ha un moviment que serà natural, que és el que et comentava de la gent que passa de jugar amb els seus amics a jugar amb els seus fills. Això és generacional. L’altra manera és fer pedagogia de carrer i de botiga. Quan vas a una fira de jocs i extreus més informació que la que et pot donar la tele o un pamflet, t’hi apropes més. I després hi ha la idea d’estar a peu de carrer, aquí és on el joc modern eixamplarà públic.\nHi ha entrevistes on et presenten com l’autor espanyol que ha venut més jocs arreu del món. Quins elements fan que un joc puguin funcionar?\nAnem a distingir entre que funcioni un joc i que te’l publiquin.\nSí, perquè és com a la cuina, si fas una recepta que és la bomba però trigues sis hores a fer-la, cap restaurant la voldrà fer... Perquè un joc funcioni ha de transmetre. Clàssicament es diu que el joc es fa partint d’una dinàmica, i hi ha tot un argot en aquest aspecte. També a partir d’una història o un material. Jo, de debò, crec que és a partir d’una sensació, que l’autor s’ha de sentir involucrat en una bombolla de realitat. Per ser publicat – cosa que vaig entendre anant de fira en fira – ha de tenir el que jo anomeno ‘l’efecte oh!’. Cal trobar aquest efecte, cal fer que la gent se’n recordi, del teu joc. Però tampoc et pots passar, perquè si fas marcianades ningú ho entendrà. Cal trobar l’encaix de l’esquema mental del jugador i el punt distintiu que farà que el recordi.\nSuposo que la tensió entre aquestes dues variables (que funcioni i que el publiquin) és diferent quan crees un joc propi o quan estàs fent un encàrrec.\nQuan fem encàrrecs a IdeaLúdica hem de ser més tradicionalistes encara. És com si a un pintor li encarreguen un cartell publicitari o un quadre. Quan fas un encàrrec vas al gran públic i t’has d’ajustar al coneixement mitjà del joc. La majoria de gent no llegirà 10 pàgines d’instruccions. Nosaltres fem coneixement en joc, oferim idees en clau de joc.\nTu has estudiat magisteri. En quin moment estableixes el vincle entre el joc i l’educació?\nVa ser un camí natural. M’hi va portar la vida i jo em vaig deixar portar. Jo vaig fer una FP d’electrònica, i vaig veure que no era el que volia. Mentrestant estava de monitor a un esplai, i veia que el que m’interessava era l’educació i els xavals. Vaig fer COU i em vaig posar a estudiar magisteri, i paral·lelament també vaig fer educació sociocultural. Quan vaig acabar magisteri vaig seguir amb l’esplai i vaig acabar treballant a una ludoteca. Tot amb la idea d’educació en el lleure. Van ser 9 anys a la ludoteca, jugant mínim 15 hores a la setmana amb 500 o 600 nanos. Amb un fons lúdic d’uns 200 jocs. Vaig entrar a l’Associació de Ludoteques de Catalunya i en vaig acabar sent president. Em van arribar ofertes per escriure llibres sobre jocs infantils, ja n’he publicat 9 o 10. I després, fa 5 anys, vam fundar l’empresa amb el Dani. Aquí la idea és posar qualsevol tipus de coneixement en clau de joc.\nTu que has estat vinculat de mil maneres a l’educació, quant camí queda per recórrer en aquest aspecte? Per què l’educació en el lleure és cosa de voluntaris?\nJo crec que hi ha molta inèrcia encara. El joc s’ha de gestionar amb unes condicions determinades perquè arribi a tots els alumnes. Crear una atmosfera de joc i una dinàmica de joc és complicat, i per això en l’educació formal és complicat veure-ho com un recurs. S’ha de reivindicar el joc a l’escola convencional, com un recurs educatiu per crear un marc de convivència i comunitat dins la classe. El que falten són recursos, és difícil: físics, d’horari, de preparació, de coneixement... Cal fer una aposta ferma per part de les institucions (es diu així, oi? És la frase que sempre es diu) [riu], està clar, però que quedi clar que no és una qüestió de voluntat dels docents. Els docents fan molta feina, més de la que se’ls hauria d’exigir, i per fer això no n’hi ha prou amb la voluntat.\nQuan es treballa per marques i empreses, els recursos acaben sent els mateixos? Per fer que funcioni una classe i per fer que els treballadors d’una empresa es portin bé, la mecànica és molt diferent?\nEl joc, o la capacitat de jugar, és part de la programació bàsica de les persones. I quan la despertes, és el que hi ha. Allà hi ha competició, la cooperació, el repte, la motivació personal... Sempre és el mateix, el que ho fa diferent és el plantejament, on es posa l’accent. La clau és treballar des de la capacitat de jugar de les persones.\nQuines necessitats reclamen la majoria dels vostres clients?\nNosaltres treballem sota demanda. A base de telefonazo o mail. Se’ns ofereix un museu, per exemple. Anem allà, veiem què volen fer, ens impregnem dels seus objectius... Portem com 15 anys fent aquest tipus de feina, la gent ens coneix i tot va pel boca-orella. Cosa que ens omple d’alegria, perquè és el millor màrqueting possible.\nÉs en aquest moment que veieu que pot funcionar una empresa dedicada a un servei tan específic?\nQuan jo vaig deixar la ludoteca vaig entrar a una altra empresa, durant 10 anys, i ja treballava en aquesta àrea. Ja sabíem que hi havia camp aquí per recórrer. Va ser el 2011, allà vam marxar enmig de la pitjor crisi, però està clar que hi ha camp. La gamificació s’ha posat de moda... Que sembla que fins que no li poses una paraula en anglès a les coses no existeixin. La gamificació fa molt que existeix, molts anys. Com la paraula edutaintment, que es refereix a educar des de l’entreteniment. Si una paraula aconsegueix un estatus social, tot rutlla millor. Com els còmics, que es van fer dir novel·les gràfiques. Al final, posar una etiqueta que prestigia sembla que faci avançar, i és així, però parlem de coses que ja fa molt que existeixen.\nVincle. M’agrada el vincle. M’agrada quan el joc crea vincle entre les persones, i crec que passa amb tots els elements culturals. Crear experiències compartides és important per a nosaltres com a persones i com a grup social, passa amb tots els elements culturals. A través del joc, la música o el cine, gent que és estranya per tu passa a formar-ne part. Vincle, família, tribu... M’agrada el que signifiquen.


El repte de parlar gallec a l’institut – Diari de la llengua\nEl repte de parlar gallec a l’institut\nPosted on 15 de maig de 2019 15 de maig de 2019 Tagged gallec\nEls alumnes d’un centre de la Corunya es proposen parlar la llengua pròpia durant 48 hores\nA l’institut María Casares, d’Oleiros, a la Corunya, no hi ha cap alumne que tingui el gallec com a llengua habitual. Als passadissos i al pati tots parlen en castellà i, fins ara, no s’havien parat a pensar per què no feien servir la llengua pròpia de Galícia. Fins que el professor de gallec Nel Vidal els va llançar un repte: comprometre’s a parlar a l’institut únicament en gallec durant 48 hores.\nVidal va proposar la idea a “un grup reduït d’alumnes” del projecte de dinamització lingüística, que no només van acceptar el repte, sinó que el van estendre a tot l’institut, segons explica el professor al Diari de la llengua.\n“Aquests alumnes van engegar una campanya de comunicació, de generació d’expectatives”, que va disparar la curiositat de tot el centre, relata Vidal. Els impulsors del projecte van inundar l’institut de missatges misteriosos en gallec com “T’hi atreveixes? 48H” o “Acceptes el canvi? 48H”. N’hi havia a les pissarres, a les portes, als lavabos i a les taules. Fins i tot, un dia, a l’hora del pati, van fer-hi caure centenars d’avions de papers amb els missatges. Fins que va arribar el dia en què van desvelar la part oculta de les missives: “Seràs capaç de parlar gallec durant 48 hores?”.\nLa vintena d’alumnes que el professor de gallec havia calculat que s’hi apuntarien es va multiplicar per deu: 200 dels 600 estudiants del centre van firmar un document en què es comprometien a parlar tota l’estona en gallec a l’institut durant 48 hores (modalitat ProGalego) o a parlar-lo a tothora a tot arreu (modalitat ProGalegoPlus), l’escollit per la majoria. Unes xapes dissenyades per a l’ocasió identificaven els participants en el Desafiament 48 hores que ho volien.\nNel Vidal creu que l’objectiu que els alumnes s’adonessin que “es pot parlar gallec en tots els contextos” s’ha acomplert. El projecte -assegura- ha anat “sorprenentment bé. Els alumnes s’ho han pres molt seriosament, tot i les dificultats”. “Molts comenten que és una llàstima que no els hagin parlat de petits en gallec a casa o a l’escola perquè ara tindrien molta més competència en l’idioma”, afegeix.\nVidal adverteix que el decret que estableix que almenys un terç de les classes a Galícia s’han de fer en gallec “en realitat no es compleix”. La situació -explica- és encara pitjor a l’educació infantil perquè la llei diu que l’ensenyament s’ha de fer en “la llengua ambiental” del centre que, en molts casos, és el castellà, fet que “perpetua” el desconeixement del gallec.\nTambé perjudiquen la llengua alguns prejudicis molt estesos en la societat gallega sobre el seu idioma com el que considera el gallec com un idioma de la gent de poble o dels nacionalistes. “Aquests prejudicis arriben a partir dels divuit, dinou o vint anys”, diu Vidal, que confia que el Desafiament 48 hores hagi contribuït a allunyar-los dels seus alumnes adolescents.\nDe moment, sembla que la idea de l’institut María Casares ha seduït molts professors de Galícia, que ja s’han adreçat al centre per demanar-los detalls del projecte i els models de contracte. I exportar la idea fora de Galícia? Què passaria si es fes, en alguns llocs, amb el català?\nPrevious post: Multa a una immobiliària per no atendre una clienta que parlava en català\nNext post: Cinc partits es comprometen a treballar per fer oficial el català a la UE


Achilleas Rooms Syvota Grècia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nVeure tots els 97 allotjaments a Syvota.\nSyvota Thesprotias, Vola, Syvota, Grècia, 46100 - Excepcional ubicació - Veure al mapa\nMés informació sobre Achilleas Rooms\nConvenientment situat a Syvota, Achilleas Rooms és una base ideal des d'on explorar aquesta ciutat fantàstica. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAchilleas Rooms ofereix un servei impecable i compleix amb totes les exigències dels més experimentats viatgers. Les carecterístiques més important de l'hotel inclouen Wi-Fi gratuït en totes les habitacions, aparcament de cotxes, habitació familiar.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Achilleas Rooms és la vostra destinació si buscau allotjament de qualitat a Syvota.\nDescompte a Achilleas Rooms


Celebrem la constitució de l'Observatori Ciutadà de l'Aigua - ACCIO ECOLOGISTA-AGRO\nArrel de la web > Campanyes > Nova Cultura de l’Aigua > Celebrem la constitució de l’Observatori Ciutadà de l’Aigua\nLa Xarxa Valenciana per l’Aigua Pública exigix la recuperació de la gestió pública de l’aigua i la protecció i recuperació dels rius i ecosistemes aquàtics\ndilluns 25 de març de 2019, per AE-Agró\nAmb motiu del Dia Mundial de l’Aigua, que es celebra cada 22 de març, la Xarxa Valenciana per l’Aigua Pública, entitat en la qual participa Acció Ecologista-Agró, vol reivindicar polítiques efectives de protecció dels rius i altres ecosistemes aquàtics, la fi dels processos de privatització i la recuperació de la gestió pública de l’aigua. En este sentit celebrem la recent constitució de l’Observatori Ciutadà de l’Aigua de la Comunitat Valenciana, una demanda que la Xarxa va efectuar en desembre de 2017 a Elena Cebrián, consellera d’Agricultura, Medi Ambient, Canvi Climàtic i Desenvolupament Rural.\nLa missió de l’Observatori Ciutadà de l’Aigua, segons el seu manifest fundacional, és “contribuir a la definició i implantació d’un model de gestió pública directa, eficaç, transparent i participativa, adaptat a les noves condicions climàtiques, que garantisca els drets humans fonamentals a l’aigua i al sanejament, tot respectant la integritat dels ecosistemes aquàtics”.\nCom s’explica en el seu document fundacional, “en un escenari de Canvi Climàtic, la garantia de dret humà a l’aigua depén de la recuperació de la integritat del cicle hidrològic i, més concretament, del manteniment en bon estat dels ecosistemes aquàtics, que constituïxen la font renovada d’aigua per al consum humà. Esta doble vessant de dret humà i caràcter ecosistèmic situa la gestió del cicle urbà de l’aigua en l’àmbit d’una gestió pública al servei del conjunt de la població que no és compatible amb mediacions d’interessos privatius de caire lucratiu”.\nL’observatori, igualment, prestarà especial atenció a la vigilància del compliment del dret humans a l’aigua i al sanejament al País Valencià i promourà l’establiment d’un sistema d’indicadors de qualitat de la gestió de l’aigua urbana, que facilite el seguiment i control ciutadà dels serveis en tot el nostre territori.\nLa Xarxa Valenciana per l’Aigua Pública espera comptar amb el suport institucional de la Generalitat Valenciana, com s’ha compromés a través de la Conselleria competent en matèria d’aigua, dotant a l’observatori de mitjans materials i econòmics per al seu funcionament bàsic. A més a més, amb motiu del Dia Mundial de l’Aigua, la Xarxa vol tornar a posar de manifest les seues principals reivindicacions.\nEn primer lloc, exigim protegir els rius i altres ecosistemes aquàtics i defensar el cicle integral de l’aigua com a bé públic, gestionat al 100% des del sector públic. També demanem desenvolupar un marc legislatiu que reconega el dret humà a l’aigua i al sanejament i garantisca la seua aplicació, deixant de banda els interessos mercantilistes i atenent les necessitats de les persones.\nA més a més, des de la Xarxa sol·licitem crear un organisme supervisor, amb participació ciutadana, que establisca objectius per a la prestació d’un servei de qualitat, eficient i sostenible en el cicle integral de l’aigua urbana a un preu assequible, i vetle pel seu compliment. Finalment, demanem suport i assessorament tècnic i econòmic als municipis perquè realitzen un control efectiu de la prestació del servei del cicle integral de l’aigua sota els principis de servei públic d’interés general i inicien el procés de recuperació de gestió pública de l’aigua.\nLa Xarxa Valenciana per l’Aigua Pública està formada per Acció Ecologista-Agró, la Confederació d’Associacions de Veïns i Consumidors de la Comunitat Valenciana (CAVECOVA), Comissions Obreres del País Valencià (CCOO PV), Ecologistas en Acción, Enginyeria Sense Fronteres, H2o Paterna Plataforma per una Aigua Pública, Intersindical Valenciana, Fundació Nova Cultura de l’Aigua, Heterodòxia Castelló, No als Tractats Desiguals-Comarques de Castelló, Xúquer Viu i LA UNIÓ de Llauradors i Ramaders.\nVeure en línia : Més d’un centenar d’organitzacions rebutgem modificar la Directiva Marc de l’Aigua


documentación « Filà Alcodianos\nDisseny i heràldica\nProveïdors i preus\nPrimers trons i Honors\n50 Aniversari Filà Alcodians\nEstatut i Ordenança\nVídeos i audicions\nCelebració de l’Assemblea General 2020\nEl passat dissabte 3 d'octubre de 2020 els membres de la Filà Alcodianos van poder per fi celebrar l'Assemblea General de l'any 2020. Aprofitant les noves instal·lacions del pòrtic del col·legi, amb molta distància i ...\nJorge Tendero Carbonell / 19:08 hrs. / Desactiva els comentaris\nCAMPIONAT DE COTOS MIG ANY 2020\nEnguany no se celebrarà el Mig Any fester com és habitual, però sí que s'estan celebrant alguns actes interns amb poc o cap públic i actes culturals amb aforament limitat. Una de les activitats que sí s'està ...\nJorge Tendero Carbonell / 16:42 hrs. / Desactiva els comentaris\nPROPERS ESDEVENIMENTS: OCTUBRE\nOCTUBRE 2020 Dissabte 3: Assemblea General Ordinària i Extraordinària [circular] Divendres 16 i dissabte 17: CRIDA DE LA FESTA [circular] Dissabte 17: Inici venda Loteria ...\nJorge Tendero Carbonell / 21:00 hrs. / Desactiva els comentaris\nHa faltat hui el fotògraf José Crespo Colomer, Alcodiano d’Honor\nJosé Crespo Colomer va ser fundador i primer president de la Agrupación Fotográfica Alcoyana; va tindre una relació molt estreta amb els membres de la Filà Alcodianos i va ser nomenat Alcodiano d'Honor. A la nostra ...\nJorge Tendero Carbonell / 10:56 hrs. / Desactiva els comentaris\nHa faltat José Llorca Llodrà, fundador y ex-Primer Tro de la Filà Alcodianos\nHa faltat hui José Llorca Llodrà, fundador de la Filà Alcodianos l'any 1959 i Primer Tro l'any 1965-1966. La missa serà demà dimecres 23 de setembre a les 13h al Tanatori Servisa de la Zona ...\nJorge Tendero Carbonell / 20:42 hrs. / Desactiva els comentaris


A PEU: Caminant a poc a poc s'observa millor la vida: El pop PAUL\nQue hi ha animals força més intel·ligents que moltes persones ja era sabut. També és sabut que els pops són molt intel·ligents. El que no era conegut és que tinguessin el do d'endevinar el futur com el "Mago Félix". En vista de tants encerts com a aconseguit aquest pop alemany a l'hora d'endevinar els resultat dels partits del Mundial de Futbol, corre el rumor que el fitxarà Zapatero i el farà Ministre d'Economia, a veure si el seu govern comença a encertar algunes de les prediccions que en aquests darrers temps ha anat fent i que no se n'ha acomplert cap ni una...\nAquest animal -amb perdó dels altres animals- (i ara no em refereixo als polítics, no sigueu mal pensats) a partir d'ara podrà preveure les tensions de l'economia, dels bancs i, fins i tot les diverses i quotidianes tensions dels matrimonis. D'aquesta manera la nostra economia hi sortirà guanyant perquè sabrem una mica més per on s'ha d'anar i tot serà més previsible i no hi haurà tants ensurts. Hi sortirà guanyant el "Gobierno de Ejpaña" (Zapatero no crec que ja hi tingui res a fer, ni amb el pop endevinaire) i hi sortirà guanyant també l'economia de tots perquè podrem invertir els pocs calés que ens sobrin en valors segurs a la borsa...\nI , sobretot, hi sortirà guanyant el pop Paul perquè entretant no se'l menjaran i potser li faran fins i tot un bon contracte laboral o simplement com a assessor del Govern que, sigui com sigui, tenen tots un bon sou. L'únic inconvenient que tindrà el pop serà que haurà de fer acte de presència a l'oficina cada dia (encara que no treballi). Ara només ha de treballar cada 4 anys, o sigui quan hi ha Mundial de Futbol.


La blasfèmia, un conflicte religiós o cultural? | Catalunya Religió\nLa blasfèmia, un conflicte religiós o cultural?\n(OBS Blanquerna) Les vinyetes de Mahoma, la llibertat d’expressió i l’Islam a Dinamarca van ser el temes d’obertura d’una jornada sobre blasfèmia organitzada per l’Observatori Blanquerna de Comunicació, Religió i Cultura a Barcelona el passat divendres 14 de febrer.\nEl professor danès Tim Jensen, de la Universitat Southern Denmark Odense, va exposar el cas de les polèmiques vinyetes de Mahoma i la reacció tant de les comunitats locals musulmanes com de la política del diari que les va publicar, el Jyllands Posten. Jensen, que també és secretari general de l’Associació Internacional d’Història de la Religió, va dir que “no cal confondre vinyetes amb caricatures”.\nReferint-se a la majoria cristiana danesa, va explicar que a Dinamarca molts luterans es consideren “cristians de cultura, no cristians de religió” mentre que els musulmans vinculen sempre “cultura i religió”. Jensen va observar que a Dinamarca el cristianisme és omnipresent, fins i tot al passaport, i es va preguntar si el debat sobre la blasfèmia és un debat sobre religió o més aviat sobre “valors”.\nD’altra banda, Malena Mangas, periodista de Reporteros Sin Fronteras, va presentar l’Informe “Blasfemia. La información sacrificada en el altar de la religión”, publicat el desembre de 2013. Mangas va il·lustrar amb mapes els llocs del món on la blasfèmia està perseguida, així com els indrets més tacats per la difamació a la religió, i va dir que “la religió s’ha fet servir a vegades com a excusa per tal que les visons sagrades no rebin crítiques”. En aquest sentit, va posar exemples de com a vegades criticar un govern concret es converteix en criticar Déu o la religió.\nL’antisemitisme va ser abordat pel poeta i professor Carles Torner, en què va presentar dos casos d’odi al judaisme, entre ells el controvers monologuista francès Dieudonné, titllat d'antisemita.\nTorner va dir que “l’antisemitisme no és una qüestió de religió” ja que “no es tracta d’insult a la religió sinó d’ofensa a les víctimes”. Torner va admetre que “l’antisemitisme és part de la cultura europea”.\nLa publicitat provocativa o ofensiva amb la religió va ser el tema abordat pel vicedegà de tecnologia de la Facultat de Comunicació Blanquerna, Josep Rom, que després de posar exemples de campanyes polèmiques amb la religió com les de Benetton o l’Església de Sant Mateu d’Auckland (Nova Zelanda) va recordar que tot i que “la provocació és natural en la publicitat”, les marques són “conservadores”.\nL’acte, coorganitzat amb el Grau de Relacions Internacionals, va incloure també la perspectiva jurídica de la llibertat d’expressió a Europa, oferta per la professora de Dret Constitucional a la UB Mar Aguilera, en què va recordar la diferència entre “ofendre” o “molestar” quan ens referim a llibertat d’expressió i va explicar la jurisprudència de la Cort Europea pels Drets Humans en la matèria.\nLa trobada va tenir lloc a la Facultat de Comunicació Blanquerna, en col·laboració amb el Grau de Relacions Internacionals i dins el projecte europeu RISECI (Religion in the Shaping of the European Cultural Identity), projecte liderat per l’Observatori i on col·laboren la Universitat d’Edinburgh, la Fundació Sigtuna de Suècia i el Museu del Cristianisme a Eslovènia. El RISECI és un projecte del Programa Cultural de la Unió Europa pel bienni 2013-2015. Les aportacions, en anglès, seran publicades properament en un volum.\nBlasfemia, Religió i Cultura, Dinamarca, Blanquerna, Pensament, Comunicació, Religions


IniciRessenya 2022Zoo City\nEditorial, any: Mai Més, 2022\nTítol original, idioma, any: Zoo City, anglès, 2010\nLa Zinzi December ha viscut dies millors. Però també pitjors. Les errades del passat l'han convertida en una animalada, una delinqüent ex-convicta que, com a penitència, es veu relegada a viure al decrèpit barri de Zoo City i a carregar un animal amb qui l'uneix una connexió mística; en el seu cas, un peresós. Però té un talent especial, el de trobar objectes perduts per a persones que els volen recuperar com sigui. D'això viu, i és francament bona en aquest negoci. A banda de les estafes massives que munta amb en Vuyo per pagar els seus deutes, és clar. Per desgràcia, la seva darrera clienta apareix assassinada i la policia sospita d'ella. Per escapar de l'embolic, i qui sap si d'aquesta vida de misèria, es veu abocada a acceptar una feina que detesta: la de trobar persones desaparegudes. A més, treballar pel sinistre i enigmàtic productor musical Odi Huron, i amb uns companys de dubtoses intencions com en Maltès i la Marabú, animalats també, no és el que més li ve de gust. Però té cap altra opció? Comença un espiral d'esdeveniments que la portarà a descobrir una ciutat encara més sòrdida i perillosa de la que està acostumada. Haurà de fer servir tots els seus recursos si vol sobreviure.\nAquest títol de la Lauren Beukes va cridar la meva atenció per aquesta construcció tan curiosa i intrigant i, perquè no dir-ho, per aquesta coberta tan meravellosa d'en Ricard Efa. Mai Més, que ja ens té acostumats a unes edicions magnífiques, d'aquesta autora ja havia publicat anteriorment 'Les lluminoses', que encara no he llegit. Difícil definir aquesta història perquè és una barreja de gèneres i té moltes capes argumentals diferents. Per una banda és un 'noir' clàssic, amb una protagonista que fa la viu-viu fent feinetes, després d'un passat tèrbol immersa en les drogues i en una relació conjugal tempestuosa. Hi ha un cas d'investigació (no policial) per determinar què ha passat amb una cantant emergent desapareguda, i tota la trama que se'n desplegarà. Però per una altra banda, hi ha els talents especials i aquestes unions màgiques que els delinqüents tenen amb animals, que són la seva condemna. Es podria dir que és una penitència tan vistosa, que els comporta marginació social, els seus actes delictius els persegueixen i els marquen de per vida en forma d'apèndix pelut, amb plomes o escates del qual no es poden separar ja que es tenen dependència. Això porta a parlar de classisme, d'intolerància i fins i tot de xenofòbia, per tant el llibre també té una vessant crítica. L'estructura combina capítols de la trama amb altres que ens permetran entendre el context argumental, aprofundir en alguns temes i conèixer millor la protagonista. El context, per cert, no és futurista, és actual i està ple de referències ben conegudes, però hi ha la participació d'aquests elements fantàstics que hi juguen un paper fonamental. Un altre punt interessant és que Zoo City està situada a Johannesburg, que de fet és la ciutat natal de Beukes, però suposa una bona alenada que una història així no ens vingui dels EUA. El text inclou molts localismes i paraules de diferents llengües africanes, al final del llibre hi ha un glossari molt complet.\nUna història complexa, com es pot veure, amb molts elements diferents a destacar, i amb molts detalls que només descobrireu si us decidiu a llegir-la. Objectivament, tinc molt poc a criticar a aquest llibre, trobo que és una història amb moltes capes, original, molt ben pensada i trenada, amb uns extres que completen la trama negra i que li donen molts punts, encara que també emboliquen una mica la troca i cal una lectura atenta. Compta amb dues parts i a la segona canvia una mica el rumb, però tampoc és intrínsecament cap problema. No hi trobareu una protagonista especialment simpàtica, la Zinzi no és d'aquelles que t'estimes, probablement us caurà millor el seu peresós! Però sí que és una supervivent i un molt bon personatge (el Peresós també!). Per tant, que no hagi acabat de connectar amb la història només pot respondre a que excedeix una mica els meus nivells de tolerància amb la ciència ficció i el fantàstic en general. És enrevessada, aquesta barreja de gèneres m'ha costat una mica. Però la meva opinió, basada només en els meus gustos, té poca importància de cara als amants del gènere, perquè com deia, objectivament l'he trobat una proposta molt interessant i molt ben feta, i estic segur que pot agradar molt a qui gaudeixi del gènere negre clàssic salpebrat amb elements que transcendeixen la realitat. A mi em costa més. M'ha agradat i ha aconseguit generar-me interès, l'he llegit a molt bon ritme. Però esperava que m'atraparia més. De totes maneres, autora molt interessant i imaginativa, val la pena mantenir-se atent a la seva obra.\nCiència Ficció Lauren Beukes Ressenya 2022


Actualitat | 16 de juliol de 2018\nEn Roc, la Paula, la Laia, el Galderic i l’Orelletes, acompanyats pels membres de la colla dels Gegants de Rubí, han participat aquest cap de setmana en la Trobada gegantera de Ribes de Freser, coincidint amb la celebració del 34è aniversari dels gegants locals Manelic i Núria. Cal recordar que la colla de Ribes i la de Rubí estan agermanades des de fa uns anys.\nDissabte a la tarda, els gegantons Laia, Galderic i Orelletes van desfilar pels carrers de la població, acompanyats pels gegants de Sant Llorenç d’Hortons, els gegantons de la colla ‘Els k+sonen’ de Balsareny i els Gegants de Ribes. La desfilada va finalitzar amb diversos balls de les colles participants i un correfoc infantil amenitzat pels grallers.\nL’endemà va tenir lloc la 34a Trobada de gegants de Ribes de Freser, que va comptar amb la participació de 21 colles vingudes d’arreu del territori català, com ara de Montesquiu, del carrer Riera de Vic, Dosrius, Ripoll, Campdevànol, Montmajor i Rubí, entre altres.\nA les 9 hores es va realitzar la plantada de gegants entre el carrer Major i la plaça del Mercat i a les 11.30 hores va arrencar la passejada per diferents carrers de la població, que va finalitzar de nou a la plaça del Mercat, on va tenir lloc la presentació de les colles.\nPosteriorment, van ballar els gegants i gegantons participants, van tenir lloc els parlaments de les autoritats i el lliurament dels recordatoris com a final de festa.\nLes properes sortides geganteres seran a Masquefa, a l’Anoia, el dissabte 21 de juliol. Després, el diumenge 26 d’agost, visitaran Alpicat, al Segrià, i finalment participaran en la Festa Major petita de Sant Roc, el 31 d’agost i l’1 i 2 de setembre.\nEls gegants de Rubí durant la desfilada a la Trogada gegantera de Ribes de Freser. / Marc Albert López


A Bèstia! podem escoltar: “n’hi haurà un que no entrarà, parlo de tu tens gel al cor.” Oriol Tramvia ja ens mostra per on van els trets, les actituds fingides no van amb ell.\nA Via 00 els sentiments deixen en segon lloc les actituds; l’autor pregona: “com un estel volarem entre els núvols fent pam i pipa als qui es quedin a baix”. Són temps d’esperances, de llaurar el camp de la poesia, que en aquest cas ve embolcallada amb l’absurd “ja no sé ni el que em dic, ni el que em parlo, un altre Valium per anar a dormir…” i l’amor “si tu demanes un donut amb forat, per tu jo em menjo seixanta croissants”. Via 00 presenta també certes dosis d’humor àcid “si la Fania ho diu tots de cap al riu, si la Fania ho vol tots de cap al pou”.\nAbsurds, amor i humor àcid és una formula com una altra d’anar per la vida. Però Radio Club Harlem Jazz, tot hi conservar aquest trets característics, desperta el cantó més combatiu de l’autor, en el que sembla aflorar un cert ressentiment envers com van les coses. Proclama convençut “ya ni compito: soy autista de salón”, deixa entreveure desenllaços negatius “no me dejaste ser padre, nunca me diste cobijo, me borraste de la historia y te quedaste con el piso” però encara té temps per proclamar als cuatre vents “qué bonita casa tienes sin tresillo y sin parquet, si tenemos todo el tiempo pa las cosas del querer”.\nPoc temps més tard Oriol tramvia es reclou en una habitació de l’Eixample de Barcelona per enregistrar Quan tu no hi ets, en que deixa anar llast amb una col·lecció de cançons més madures, més fetes. Flordefoc ens serveix d’exemple “el temps ja no compta, mil hores, mil! Dibuix fet a mida, dos ulls i un somrís”. En aquest treball madura, però no s’allunya de la seva perpètua revolució: “alto les seques! Que sou confederats? Que s’ensorri la terra si s’ensagnen les mans! Ni un pas enrere, o ara o mai, la cita es a cegues: tots al campanar!”\nEnamorat perpetu del quotidià, ho reflecteix de nou a La reina del barri “quina reina de barri més bonica que tinc, sempre que comptem dos i dos li fan cinc!” O bé amb la briosa Aquelarre de les cinc “que bé que s'hi està sense entendre res, que feliç que sóc fent-me l’estranger!” Aquestes cançons pertanyen al seu treball El Camí dels Degotalls, disc rodó amb una molt acurada producció d’Àngel Riba, fill del seu amic Pau. A El Camí dels Degotalls hi sura una tendresa natural en cançons com Font Florida “i torno a ser aquell nen que no s’allunya gaire, de sota del xiprer que li fa de casa, al costat d’una font que te l’aigua gelada” o Madonna “llum vital en les estances on nomes hi entren els raigs del sol”.\n“Que cansat que estic, tan se me’n dóna tot!” Així comença la Cançó de l’enfadós, tercera del CD 60 Oriols. Aquí el pas del temps hi és present des de bon començament “i un no creu ja en cap promesa i escriu la carta però no la llença” també el podem notar a la cançó 60 Oriols “content com un nen, cremat com un rom sabent que m’espera la dama que sega”. Oriol Tramvia se'ns torna a mostrar fresc, iconoclasta i amant de la llibertat mes pregona i solitària: la llibertat individual.\nEl 7 fa un repàs a les diferents etapes que s’han descrit, ajuden a copsar l’autor en la seva totalitat. Un sol disc que serveix de tastet de la discografia d’Oriol Tramvia, on el podem gaudir amb un toc més madur.\nRavaler de fa més de quinze anys -del raval sud, per precisar- l’Oriol té a gala explicar que s’aixeca d’hora però que el primer que fa és anar a un forn a fer un cafè i llegir el diari: vida de milionari o de jubilat? Que cadascú pensi el que vulgui.


Mapa interactiu: Quins són els països amb més i menys ús de mascareta en llocs públics?\nEspanya és un dels capdavanters, amb un 87%, mentre que al nord d'Europa l’ús és gairebé inexistent\n2 min. Barcelona 26/06/2020 14:56\nHong Kong, Singapur i Malàisia són els tres països amb més ús de mascareta en llocs públics, amb percentatges entre el 88% i el 90%, i Espanya és el quart amb un 87%, segons les dades per a 27 països de l'empresa d'enquestes YouGov.\nA l'altre extrem, Dinamarca, Suècia, Noruega i Finlàndia són els països amb menys ús de mascareta en llocs públics, amb percentatges entre el 3% i el 7%, seguits d'Austràlia amb un 17%.\nA Europa, l'ús de mascareta va créixer amb força a Itàlia durant març i abril, i a Espanya una mica més tard, fins al maig. Al juny, Itàlia ha reculat i Espanya ha quedat lleugerament per sobre.\nAl marge dels dos països més afectats pel coronavirus, França i Alemanya també han arribat, una mica més tard, a xifres força altes, mentre que al Regne Unit l'ús creix però encara és minoritari, amb un 27%, i al nord d'Europa és gairebé inexistent.\nA l'Àsia i el Pacífic l'evolució ha sigut molt diferent. En alguns països, com la Xina, Hong Kong i Taiwan, l'ús de mascareta es manté estable entre el 80% i el 90% des de les primeres enquestes incloses en les dades de YouGov, de finals de febrer.\nEn altres països asiàtics l'adopció de l'ús de mascareta va pujar amb força entre març i abril. A l'Índia, del 43% a més del 80%, i a Singapur, del 24% a més del 80%. Austràlia, en canvi, només va arribar a un màxim del 27% i ja ha baixat fins al 17%.\nLes dades de YouGov també inclouen cinc països d'Amèrica i de l'Orient Mitjà amb evolucions força similars: de xifres baixes al març a xifres altes a partir de l'abril, que es mantenen a finals de juny.\nAls Estats Units, amb una afectació molt important, l'ús de mascareta en llocs públics és del 71%. Al Canadà, en canvi, l'adopció ha sigut més tardana i en l'última enquesta encara no arriba al 60%.


L’Ajuntament premia el CN Sant Andreu pel paper de les dones en l’activitat del club | betevé Web\nLa Judith Navarro fa quatre anys que s'entrena al Club Natació Sant Andreu i el cap de setmana passat es va proclamar campiona d'Espanya júnior i absoluta d'aigües obertes. La Sandra Garcia va arribar a l'entitat un any després de la Judith i és doble campiona de la Copa Llatina.\nJUDITH NAVARRO, nedadora del Club Natació Sant Andreu\n"Nos sentimos muy apoyadas porque tanto Jessica Vall, África y Marta Crivillers que nos representan en las olimpíadas, se ve que es un club fuerte y que demostramos que las mujeres somos fuertes."\nSANDRA GARCIA, nedadora del Club Natació Sant Andreu\n"Crec que està molt ben considerada, a més, a diferència d'altres clubs, entrenem tots junts, nois i noies, que això en altres grups potser separen i no hi ha tant bon rotllo."\nL'Elisenda Pascual va ser la primera gerent dona d'un club de natació a Catalunya. Des de fa un any ho és del Sant Andreu i està envoltada de dones. El 72 % de l'equip de gestió administrativa ho són.\nELISENDA PASCUAL, gerent del Club Natació Sant Andreu\n"Anteriorment en diverses posicions com la meva, una dona ja no intentava ni accedir perquè era molt difícil. Aquí al club m'han donat l'oportunitat de que no tinc cap problema si vull home o dona, decidim per mèrits independentment del gènere."\nEl Club Natació Sant Andreu també destaca per la quantitat de sòcies que té. De les 8.000 persones registrades, un 48 % són dones.\ndijous 23 de juny, 2016 , 12.17\nL’Ajuntament premia el CN Sant Andreu pel paper de les dones en l’activitat del club\nL'Ajuntament ha premiat el CN Sant Andreu amb el Premi Dona i Esport en la categoria de club esportiu. El guardó distingeix el paper de la dona tant en la gestió de l'entitat com en la pràctica esportiva i en l'activitat social. Dels 144 treballadors del club, 62 són dones i 13 tenen càrrecs de direcció.\nEl Premi Dona i Esport es va posar en marxa el 2006 amb el nom Premi Mireia Tapiador amb l’objectiu de reconèixer la trajectòria de les dones esportistes o promotores de l’esport a la ciutat. El concurs visualitza el paper de la dona en una entitat esportiva ja sigui com a esportista, sòcia o treballadora.\nLa voluntat del certamen és contribuir a crear una presència paritària en totes les franges d’edat i en tots els àmbits de l’activitat física i esportiva. Actualment, el Premi Dona i Esport té quatre categories: Premi Mireia Tapiador a la promoció esportiva, Premi Dona Esportista, Premi al Mitjà de Comunicació i Premi al Club Esportiu.\nActualment, el CN Sant Andreu té 8.000 socis i 3.000 abonats en les tres instal·lacions que gestiona, dels quals gairebé el 50 % són dones. Dels 144 treballadors del club, 62 són dones i 13 tenen càrrecs de direcció. Quant a les esportistes del club, aquesta temporada les dones, sobretot les nedadores, han estat les que han obtingut els resultats més significatius. Fa dos mesos Sandra Garcia es va convertir en doble campiona de la Copa Llatina.\nJudith Navarro va guanyar el cap de setmana passat el campionat d'Espanya d'aigües obertes en categoria júnior i absoluta i disputarà el Campionat del Món d’aigües obertes a Hoorn (Holanda) el mes proper. I Jessica Vall, Àfrica Zamorano i Marta Gonzàlez participaran en els JJOO de Rio de Janeiro (el Brasil), que se celebraran aquest estiu.


Iniciativa en procés —> Convenció Constitucional | Parlament Ciutadà\nIniciativa en procés —> Convenció Constitucional\nParlament Ciutadà · 28/01/2015 · 4 comentaris a Iniciativa en procés —> Convenció Constitucional\n[Iniciativa aprovada a la sessió Plenària del PMC de desembre 2014]\nLa Convenció Constitucional\nUna proposta per elaborar la constitució des de la radicalitat democràtica Després del 9N s’obre un nou període en la transició nacional a Catalunya. Diversos moviments socials i organitzacions polítiques han manifestat la necessitat de convocar eleccions de caràcter plebiscitari per conèixer amb exactitud amb quin suport compta el procés cap a la independència i han liderat, alguns des de fa molt de temps, espais de reflexió i propostes sobre el model de país i la Constitució que l’ha de regir.\nAquest lideratge ciutadà ha tingut ressò en l’àmbit parlamentari ja que tant el President de la Generalitat com els grups parlamentaris d’ERC, ICV-EUiA i la CUP han expressat públicament la voluntat d’obrir un procés participatiu orientat a elaborar la futura Constitució. Aquesta voluntat es va traduir en l’aprovació de la Moció 157/X del Parlament, sobre el 9N i l’obertura d’un procés constituent (13 de novembre de 2014), que insta el Govern a encarregar a un grup de treball el disseny d’aquest procés participatiu, tenint en compte els treballs del Consell Assessor per a la Transició Nacional (CATN) i incloent els mecanismes, les condicions, el format i els temps, espais i procediments de debat i decisió populars sobre la redacció d’unes noves bases constituents de la futura República.\nEfectivament, el procés d’elaboració d’una Constitució democràtica en el segle XXI requereix un procés diferent al que es seguia en el segle passat ja que avui la ciutadania està més informada i compta amb nivells de formació històricament mai vistos. La ciutadania ha liderat i el procés i, de forma coherent, l’ha de continuar liderant, de forma que la Constitució ha de ser radicalment democràtica tant en els resultats com en el procés. Cal que sigui participatiu des de l’origen fins al final si es vol legitimar socialment el nou text constitucional i eixamplar la base social favorable a la nova República, incorporant també aquells que, d’entrada, no s’han manifestat a favor de la independència però que es poden sentir interpel·lats i cridats a participar per un procés de definició d’un nou país des de la base social.\nA Europa tenim exemples recents de processos similars, com Irlanda, Islàndia o les previsions del Llibre Blanc a Escòcia. A més, està en consonància amb les recomanacions de l’informe número 10 del CATN, “El procés constituent”, on s’esmenta la necessitat d’aplicar estàndards democràtics altament exigents en la redacció de la Constitució, per acomplir les condicions de “garanties democràtiques, llibertats, participació i pluralisme”, i amb la Resolució 5/X del Parlament de Catalunya (23 de gener de 2013), per la qual s’aprova la “Declaració de sobirania i el dret a decidir del poble de Catalunya”, que esmenta els principis de legitimitat democràtica, transparència, cohesió social i participació.\nL’aplicació i desenvolupament d’aquests principis, més enllà dels mínims fixats pel mencionat informe 10 del CATN (eleccions constituents, intervenció del Parlament i fórmules de participació ciutadana), permetrien dissenyar i desenvolupar una Convenció Constitucional inclusiva de tots els sectors socials i que garantís les condicions de qualitat democràtica en l’elaboració del text constitucional. Així, el model no hauria de ser el de la comissió parlamentària, sinó el d’una Convenció Constitucional que integri diversos mecanismes democràtics, cadascun dels quals aportaria virtuts específiques al procés.\nEl sotasignats proposem que la Convenció Constitucional integri diverses perspectives complementàries de la democràcia en l’elaboració de la Constitució. Aquest procediment àmpliament participatiu permetria obtenir els beneficis i virtuts en qualitat democràtica que cada modalitat ofereix, d’acord amb la taula de fases annexa i que presentem resumidament:\n– Una fase vinculada a la democràcia participativa a iniciativa de la ciutadania activa, que aglutini el compromís que tenen actualment moviments socials, associacions ciutadanes i grups d’experts que realitzen debats i redacten propostes d’orientació constitucional. Aquesta energia ciutadana, que ha provocat que ja estiguem de fet en el període d’elaboració constitucional, ha de ser inclosa i potenciada en treballs posteriors. Aquests moviments socials associacions ciutadanes i grups d’experts han de veure reconegut el seu lideratge pioner i ser presents en el procés d’elaboració com a garantia de l’origen i desenvolupament radicalment democràtics de la Convenció Constitucional.\n– Una fase vinculada a la democràcia participativa amb suport institucional. Un cop institucionalitzada, la Convenció ha de comptar amb debats de vocació massiva, oberts al conjunt de la ciutadania i representatius de la diversitat, que apliquin metodologies que combinin el dret que té qualsevol persona a participar i amb plena igualtat en els diàlegs.\n– Una fase vinculada a la democràcia representativa a través de representants de la ciutadania, que treballarà a partir de les aportacions de la fase anterior. La implicació ciutadana ha de continuar un cop el debat es situï en el Parlament de Catalunya, gràcies a la deliberació conjunta entre els representants electes i representants de la diversitat social (aplicant criteris de gènere, edat, territori, etc.). Aquests treballs, que també han de comptar amb l’assessorament d’experts per aconseguir textos d’alta qualitat tècnica, han d’estar subjectes a un estricte procediment de transparència i de retiment de comptes.\n– Una fase vinculada a la democràcia directa: el text constitucional s’ha d’aprovar per referèndum vinculant com a garantia de que la sobirania rau en el poble i que aquest sempre té la darrera paraula, amb la possibilitat final d’exercir l’opció de veto si no li convenç el resultat del procés. Per tal que no es pugui plantejar com una opció de tot o res, seria convenient introduir la possibilitat que la ciutadania pugui expressar el seu suport, per separat, i de forma simultània o consecutiva, a les diverses parts que componen aquest text final.\nPer tot plegat, esperem que els acords de transició incloguin una deliberació pública i política sobre aquestes fases i ens comprometem a aportar continguts i metodologia per fer-les possibles.\nGrup promotor de la Convenció Constitucional\n– Francesc Xavier Caballé ‘Xàbius’ (integrant de Procés Constituent i promotor de Crida Constituent)\n– Àngel Campabadal (Constituents 15M)\n– Jordi Camprubí (Parlament Ciutadà)\n– Pepe Castelltort (integrant del Procés Constituent i promotor de la Crida Constituent)\n– Víctor Garcia (integrant de Procés Constituent)\n– Joan Guarch (El País que Volem)\n– Jaume López (professor de ciència política – UPF)\n– Isabel-Helena Martí (Sobirania i Justícia).\n– Muntsa Niso (Associació de Professionals de la Participació de la Generalitat).\n– Martí Olivella (Comissió Nova Política del Parlament Ciutadà i President de Nova – Innovació Social).\n– Jordi Pacheco (membre de la Junta del Col·legi de Politòlegs i Sociòlegs de Catalunya).\n– Lluís Planas (membre de la Marxa Som i del Pas – elcami.cat)\n– Jordi Rich (Enginyer industrial i Comissió Nova Política del Parlament Ciutadà).\n– Josep Maria Vilajosana. (Catedràtic de Filosofia del Dret – UPF).\nTots els membres hi són a títol individual i no comprometen les organitzacions esmentades.\nPresentació de la proposta al Parlament de catalunya\n“Núria de Gispert ha rebut en audiència el 28.01.15 diversos representants del grup promotor de la convenció constitucional, una metodologia de treball que prioritza la participació ciutadana en la redacció d’una constitució per Catalunya.\nLa delegació, la integrava l’enginyer industrial i membre de la Comissió Nova Política del Parlament Ciutadà, Jordi Rich, Isabel-Helena Martí, de la plataforma Sobirania i Justícia; Jaume López, professor de ciència política de la Universitat Pompeu Fabra (UPF); Jordi Pacheco, membre de la junta del Col·legi de Politòlegs i Sociòlegs de Catalunya, i Martí Olivella, president de Nova Innovació Social.\nEls promotors de la convenció constitucional han lliurat a de Gispert la seva “proposta per elaborar la constitució des de la radicalitat democràtica”. Jaume López ha explicat en sortir de l’audiència que la convenció constitucional vol que les propostes de constitució que es presentaran dissabte “siguin una peça més” en el debat, i ha dit que la seva voluntat “no és refondre aquests esborranys”, sinó que “serveixin per contribuir al debat de la forma” que s’ha de donar a la constitució.”\nTags: "convenció constitucional", "nova política", participació


Hotel New Castle Bombai Índia - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\n355, Linking Road, Khar (West), Bandra, Bombai, Índia, 400052 - Veure al mapa\nTé alguna pregunta per a Hotel New Castle?\nHotel New Castle, ubicat a Bandra, Bombai, és una destinació popular per a viatgers. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAmb una oferta de serveis hotelers superior i ampla gama d'entreteniment, Hotel New Castle és compromet a que la seva estada sigui el més còmoda possible. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de seguretat 24 hores, servei de neteja diari, recepció 24 hores, magatzem d'equipatge, aparcament de cotxes.\nEls clients poden triar d'entre 20 habitacions, i totes desprenen una atmòsfera de pau i harmonia total. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Les seves instal.lacions de primera i una situació excelent fan de Hotel New Castle la base perfecta per a gaudir de la seva estada a Bombai.\nPalau Taj Mahal - 16,37 km\nPorta a India - 16,36 km\nEstació Chhatrapati Shivaji - 14,3 km\nTemple Siddhivinayak - 5,83 km\nMesquita Haji Ali - 9,94 km\nCoves d'Elephanta - 15,68 km\nBasílica de Santa Maria del Mont - 2,68 km\nEssel World - 18,28 km\nSatguru's Arts - 80 m\nShree Gayatri Temple - 140 m\nPainted Rhythm Art Gallery - 410 m\nGlobal Desi - 510 m\nShree Ramakrishna Math, Khar - 510 m\nCarretera Bandra - 560 m\nSt Teresa Church - 630 m\nLinking Road - 700 m\nLink Square Mall - 700 m


Beques: consells previs « Palma jove, Informació i assessorament gratuït a Mallorca\nCentre d'informació i assessorament gratuït per a joves. c. Sant Pere 6, Palma\nMonitor i director\nAccés UIB >25 anys\nArts i esports\nEscola oficial d'Idiomes\nServei lingüístic UIB\nEspanyol per a estrangers\nCom buscar treball\nTreballar a Europa\nEmpreses t. temporal\nContracte de treball\nSalari i hores extra\nVacances i permisos\nQuè és una oposició\nLlocs de feina\nDrets i consum\nCrear una associació\nNouvinguts a Palma\nFestes i fires populars\nViatges, campaments i esplai\nAlbergs i monestirs\nArt urbà a Palma\nPast. dia després\nArribar a final de mes\nIntercanvi de serveis\nPalma de franc\nTallers i literatura\nLlogar un pis\nResidències i albergs\nBeques: consells previs\nConsells abans de demanar una beca\nEls requisits més comuns que es tenen en compte per concedir una beca són, entre d'altres, l'expedient acadèmic, la situació econòmica (el nivell d'ingressos/renda familiar i/o individual) i si és necessari el trasllat de domicili per cursar els estudis.\nClasses i quanties\nEn el cas de les beques per estudiar i, segons els requisits, també variaran les classes i les quanties de les ajudes (compensatòria, per a despeses derivades de la residència de l'alumne fora del domicili familiar, per a despeses de material escolar, de matrícula...).\nCom a beca també es poden considerar les pràctiques remunerades a empreses o entitats a l'àmbit estatal o a l'estranger. S'han de fer igualment una sèrie de tràmits de sol·licitud i aportar la documentació necessària.\nVols estar al dia de les darreres convocatòries de beques?\nSubscriu-te al servei gratuït Avisos x email\nImpresos i tràmits\nEls impresos i els tràmits per sol·licitar una beca solen sortir publicats a internet on també es pot accedir als impresos que s'han d'emplenar.\nEn el cas de les beques generals del Ministeri d' Educació,Cultura i Esport, els alumnes que les sol·licitin han d'emplenar un imprès oficial a aquest efecte. Els impresos de sol·licitud oficials i les instruccions corresponents es poden comprar a qualsevol estanc o aconseguir mitjançant les pàgines web de les administracions convocants.\nUna vegada emplenada la sol·licitud s'ha de presentar a la secretaria del centre on s'iniciïn els estudis o es vulguin cursar els estudis durant el curs acadèmic corresponent, sempre tenint en compte el termini de presentació de sol·licituds establert, juntament amb fotocòpies de tota la documentació que es demana (DNI, títols i expedient acadèmic, mèrits, currículum...).\nT'ajudam en els tràmits! telefona al 971 72 55 01\nA l'hora de sol·licitar una beca és molt important tenir en compte els terminis de l'obertura de la convocatòria i de la data màxima per presentar els impresos de sol·licitud.\nCercadors de beques\nBorsa beques UIB\n060. Servei d'atenció a la ciutadania\net podem ajudar amb més informació sobre aquest tema? consulta'ns\nCarnets de descomptes\nActualitat sobre Formació\nCurs gratuït de soldadura amb elèctrode revestit i tig\nConvocatòria extraordinària PBAU 2022\nPintura de vehicles\nCurs "Igualtat i violència masclista"\nProcés d'admissió a FP 2022/23\nVeure m&eacutes notícies\nLlistat complet cursos\nPalmajove a Linked In\nGuia Erasmus Palma\nExcursionisme a Mallorca\n'Low cost' a Facebook\nc. Sant Pere 6, Palma\nTel. 971 725 501\ndilluns a divendres 10-14h\ndilluns a dijous 17-19h\nPalmajove, un servei gratuït de l'Ajuntament de Palma de Mallorca. Avís legal i política de privacitat


Durant el Gran Cop de Timó, penso que fou justament en la seva compareixença del dia després de l'11-S per valorar la gran manifestació (sí, Duran, independentista), el Gran Timoner va fer una afirmació que ha estat després molt comentada: que s'havia manifestat el millor del país. Era certíssim. Només cal veure amb quin grau d'histèria la recordava fa no gaire, mesos després, el professor Francesc de Carreras, en un dels seus sempre tan ponderats articles al diari comtal. Les eleccions del 25-N han demostrat fins a quin extrem el president Mas tenia raó! Fins al punt que, si fos espanyol, a mi em faria vergonya contemplar la immensa baixesa moral que els nacionalistes de l'estanquera han emprat en tots els fronts. Intoxicació, difamació, recerca de la divisió, crida a la por, mentida enfocada a prendre com a hostatges morals els més febles, ús dels poders de l'estat per alterar un procés electoral... El catàleg de les males arts portat a la seva màxima expressió. Insisteixo, a mi, saber que formo part dels dolents, em doldria a l'ànima. Perquè el contrast no pot ser més bèstia: em sento, en canvi, molt honorat de pertànyer a la comunitat nacional que he triat, perquè una vegada més, ha demostrat que és integradora, resistent, propositiva i il·lusionada, que no diu una mala paraula a ningú.\nÉs cert que també aquest país haurà de fer (quan siguem lliures, si és que no podem anar començant ara mateix) una profunda transformació en la cultura de l'exercici del poder. Haurà de posar límits al seu establishment. Però, francament, sé que potser us semblarà simplista, però això que hem viscut aquests dies (i espera) ha estat una veritable lluita entre el bé i el mal. La llibertat contra el lado oscuro de la fuerza. Em recorda molt i molt el duel per l'hegemonia entre Barça i Madrid dels darrers anys. Uns practicant el joc estètic dels de casa, els altres les males arts permanents a cop de talonari inflat pel poder. Uns el discurs i el convenciment, els altres la tensió permanent, la queixa, la trampa i el dit a l'ull. I, és cert, em direu, que el Madrid va guanyar finalment les batalles d'una Copa i una Lliga espanyoles. I és cert. Però no hi ha dubte que la guerra, després de posar-hi molt esforç, està a punt de caure definitivament del costat dels bons. Tothom sap qui deixarà empremta i qui no. Qui se'n sortirà finalment. Perquè de res no val la victòria, encara que sigui per un camí més difícil, sense un cert capteniment moral. Aquell que ens permeti mirar-nos al mirall i sentir-nos bé. Uf, un apunt naïf també va bé de tant en tant!\nDemocràcia Eleccions Espanyolisme Independentistes Valors\nRamon Llull 10 de desembre de 2012 a les 11:47\nDins d'aquest joc brut d'Espanya en contra de Catalunya, hi ha un punt que m'irrita d'allò més. És aquesta afirmació per la que ens diuen que hem d'acceptar les regles del "joc". De quin joc?, els pregunto! Jo no jugo amb la democràcia, a veure a qui foto avui i demà també. La democràcia és un tema amb el que no s'hi juga. S'hi viu en democràcia, i llavores cal saber-la respectar. Amb aquest respecte, s'inclou dins del mateix paquet el respecte mutu que cal per la bona convivència. M'irrita aquest concepte perquè els del PP fan servir aquesta tergiversació per fer-nos creure que som intolerants. No, no és això! Si sóc català i sóc negre o groc, no m'ho heu de retreure, Srs. del PP! El què us cal és l'aprenentatge del saber respectar tothom amb el seu bagatge particular.\nPerò, és clar, d'això que acabo de dir res no us preocupa perquè amb en Wert, en Montoro , la Sra. Cospedal, la Sra. Saenz de Santamaría, etc. ho doneu a conèixer molt clarament que sou feixistes.


Blog del 2n cicle: d’abril 2016\nSORTIDA BASSES D'ALPICAT 3r\nATLETISME - SALTAR - ESPORT - DIVERSIÓ - RELLEUS - RESISTÈNCIA - NATURA - PARTICIPAR - LLANÇAMENTS - BASSES D'ALPICAT - VELOCITAT - COMPANYERISME - GRUP - COOPERACIÓ - AMICS - RIALLES - COMPANYERISME - ESTIMA - AMOR\nFeu clic a la foto per gaudir de totes les imatges de la sortida:\nPublicat per Maristes Montserrat a 8:35 Cap comentari:\nSORTIDA LA MITJANA 4t\nMARE DE DÉU DE MONTSERRAT - FESTES - SORTIDA - GIMCANA - ORIENTACIÓ - LA MITJANA - COMPANYS - MATEMÀTIQUES - CONCURS TAULES - DIVERSIÓ - CONVIVÈNCIA - ESTIMA - AMICS\nVols viure i gaudir d'una sortida per les muntanyes de Montserrat?\nDoncs som-hi! Guarda't els dies 7 i 8 de Maig, vine i gaudeix d'una aventura amb família i amics de l'escola.\nAdjuntem la circular de la sortida, on hi teniu tota la informació necessària.\nPer les classes de 3r i 4t ja estem en marxa!\nUs esperem a tots i totes! Recordeu, últim dia per inscriure-us 2 de Maig, entregant el butlletí a la recepció de l'escola.\nPublicat per Maristes Montserrat a 0:39 Cap comentari:\nDone'm el tret de sortida a les festes col.legials amb el gran PREGÓ que organitzen els companys de 4t d'ESO.\nAvui, dia molt emocionant i ple d'activitats! Al matí visita a la capella fent honor a la nostra Mare de Déu de Montserrat i, enguany també, a la Mare de Deú de Fourvière, amb qui celebrem els 200 anys del somni de Marcel.lí. Ei, fixeu-vos bé, nosaltres també hem deixat el nostre somni a la capella!\nTot seguit, coca amb xocolata per fer remenar la panxa i després pel.lícula al teatre, "Inside out: del revés". Ens ha encantat! Segurament a filosofia en parlarem una mica!\nI a la tarda jocs de taula a la classe. Mireu quin dia i quin goig d'activitats!\nPer veure més fotos feu clic a la imatge següent:\nPublicat per Maristes Montserrat a 9:23 Cap comentari:\nAquest tercer trimestre hem estat treballant l'espai i els de 4t una revista hem muntat . Aquestes imatges són un recull de com estem treballant l'Univers tots plegats.\nDoncs primer vam buscar informació de diferents llibres i per grups cooperatius vam anotar la informació més important. Després, la Laura Sanz ens va aportar més conceptes i, quan ja ho teniem ben pensat, vam realitzar una revista de classe amb totes les parts treballades per cada grup.\nPer tal de donar-li més sentit, farem una exposició a la classe amb un Power Point que hem preparat a informàtica.\nGaudiu de les imatges i de la nostra bona feina astronòmica.\nPublicat per Maristes Montserrat a 0:38 Cap comentari:\nDe bon matí hem arribat\ni el joc de l'oca s'ha desplegat.\nAmb els germans de 3r i 4t d'ESO hem jugat\ni preguntes sobre Ramon Llull ens han llençat.\nMés tard, una visita literària\nens ha sorprès de manera extraordinària,\nhem escoltat a en Joan Manuel Gisbert amb molta atenció\ni hem acabat amb molta emoció.\nhem anat a la fira del llibre de segona mà,\nels mercadets s'han muntat\namb llibres i curiositats.\nAutors: Alumnes 3rA\nPer gaudir de les fotos d'avui, feu clic a la foto.\nPublicat per Maristes Montserrat a 8:13 Cap comentari:\nCelebrem el Dinar de la Solidaritat com mai!!\nAmb un bol d'arròs, compartint l'estona amb companys i pares, gaudint de les activitats que ens preparen els germans grans... celebrem aquest dia amb molt d'entusiasme i estima cap als altres.\nFeu clic a la imatge per veure'n més.\nEls alumnes de 3rB han fet una feina magnífica!\nDurant la tarda, han passat per totes les classes de 3r i 4t a explicar detalladament què és la petjada hídrica, la quantitat d'aigua que gastem durant un dia, d'on prové l'aigua que baixa de l'aixeta...\nTots uns autèntics experts que ens han ajudat a prendre consciència de l'aigua que gastem i així poder fer un bon estalvi.\nA més, durant la tarda, hem deixat la nostra petjada en un mural fet al passadís. Ens hem pintat els peus amb pintura!!\n"Deixem la nostra petjada amb l'esperit de millorar la quantitat d'aigua que gastem en un proper futur"\nPer veure més fotos, feu clic AQUÍ.\nPublicat per Maristes Montserrat a 8:43 Cap comentari:\nCIRCUIT A GARDENY 3r\nDurant aquesta setmana hem gaudit de les classes pràctiques al circuit de la Guàrdia Urbana a Gardeny.\nHem fet de vianants i conductors de bicis, tot complint les normes d'educació viària.\nSom uns campions, mireu què bé ens ho hem passat!!\nGRÀCIES GUÀRDIA URBANA!\nPer veure més fotos, feu clic a la imatge.\nCOMPETÈNCIES A 3r\nLes competències bàsiques passen per 3r...\nAmb molta concentració i esforç, les estan superant molt bé!\nPublicat per Maristes Montserrat a 4:47 Cap comentari:\nFESTA DEL PERDÓ!\nJa falta poc per la celebració de la 1a Comunió.\nPer les aules ja es respira moments de pregàries, bona fe, aproximació a Jesús i a la Bona Mare...\nGuaiteu la festa del Perdó,\nquè macos que estan tots plegats!\nPublicat per Maristes Montserrat a 1:54 Cap comentari:\nASTRÒNOMS AL PODER!!\nMireu quines imatges més interessants. Ha estat fascinant aquesta Setmana de l'Astronomia, hem gaudit molt i, sobretot, ens hem apropat a aquest món galàctic de l'espai, l'univers, els planetes,...\nI com a activitat de cloenda, us ESPEREM AQUEST VESPRE:\n-A les 20:00 Conferència: Els secrets de l’Univers , per Ramon Drudis (Tot Astronomia).\n-A les 21:00 Sopar al menjador de l'escola (cadascú el porta i l'AMPA ofereix beguda i aperitiu)\n-A les 22:00 Observacions nocturnes en diversos espais de l’escola.\nPublicat per Maristes Montserrat a 8:30 Cap comentari:\nAquest passat dimecres vam fer la REUNIÍO DE PARES de 4t.\nEls mestres estem molt agraïts i contents amb la feina diària dels nostres alumnes.\nGaudiu dels vídeos i, sobretot, de tots aquells missatges que ens fan créixer com a persones. Vosaltres, pares, sou peces claus en el desenvolupament dels vostres fills/es i, com ja sabeu, a l'acabar la reunió tots vam marxar amb una rialla especial esperant de bon grat trobar-nos amb els alumnes per poder compartir-ho.\nCADENA DE FAVORS 4t:\nFINAL PROJECTE "RIU AMUNT"\nRIU SEGRE - DESCOBERTA - ACTIVITATS - FAMÍLIA - FINAL DE CURS - VISITA - CAMARASA - DEPURADORA - OLIANA - SANT LLORENÇ DE MONTGAI - MITJANA - PIC DEL SEGRE - RUFEA - AIGUABARREIG - TU - NOVETAT\nObriu bé els ulls. Us enviem la informació per la novetat d'enguany: DESCOBERTA DEL RIU SEGRE! I quina millor manera que fer-ho visitant i veient de primera mà algunes de les zones del riu Segre amb més rellevància.\nRecordeu famílies, heu de triar només un destí i després deixeu-vos emportar per aquesta gran aventura on tots serem importants i on els vostres fills/es gaudiran de valent!\n(cal retornar la butlleta abans del dia 11 d'abril)\nGAUDIM DE LA SETMANA DE L'ASTRONOMIA!\nNovetat científica! Celebrem la setmana de l'astronomia. Durant aquesta setmana fem activitats d'astronomia a totes les àrees i totes les classes, des de calcular la velocitat que va la Terra o reduir el sistema solar a escala fins a col.locar-lo en una cartolina,... o bé fer poemes i textos en català i en castellà...\nTota una descoberta que ens ajuda a reproduir des del forat negre fins a el moviment dels planetes, per descobrir la grandesa del nostre univers.\nUs avancem un petit tastet del treball que hem començat...\nDIETA MEDITERRÀNIA, PATRIMONI IMMATERIAL DE LA HUMANITAT\nDivendres passat van vindre dues noies de Barcelona a explicar-nos què és la dieta mediterrània.\nPrimer ens van dir que el menjar forma part de la cultura, per això la dieta Mediterrània l’han fet Patrimoni Immaterial de la Humanitat.\nDesprés ens van recordat la piràmide dels aliments i entre tots hem fet una piràmide amb els que menjariem en un dia, per veure si és saludable. També ens han donat un plat amb tomàquet, olives, formatge i pa per fer una broxeta saludable.\nPer últim ens han ensenyat una coreografia amb gestos relacionats amb el menjar.\nEns ha agradat molt perquè ho han explicat bé i hem après que a més de saludable, la dieta mediterrània també és compartir i fer exercici.\nPER GAUDIR DE MÉS FOTOS, FEU CLIC AQUÍ\nPublicat per Maristes Montserrat a 3:09 Cap comentari:\nDIETA MEDITERRÀNIA, PATRIMONI IMMATERIAL DE LA HUM...


Nova anyada Rocaplana 2013 | Oriol Rossell\n15/7/2015 – El Syrah d’Oriol Rossell, ja es pot trobar des d’aquest mes de juliol a les botigues especialitzades i restauració\nOriol Rossell, ha presentat aquest mes de juliol, la nova anyada del seu Syrah negre Rocaplana, un vi procedent de la finca de cal Cassanyes, propietat del Celler, de la parcel.la que duu el mateix nom.\nEl Rocaplana, està elaborat íntegrament amb Syrah, i està criat un mínim de 6 mesos en barriques de 300 litres de roure francès.\nÉs un vi negre de color cirera picota amb ribets violacis, de capa alta i amb abundant formació de lacrimal. Té una intensitat potent en nas on s’aprecia la fruita negra (mora, grosella o pruna), sobre un fons mineral i especiat. En boca és agradable amb un pas net i suau, amb presència de tanins sedosos, gens aspres i aromes de fruita madura que persisteixen.


Wikiloc - Del km 13 de la carretera al coll d'Estenalles, al Tap Petit, turó dels Òbits, Morral Gran i turó del Coll de Can Prunera trail - Mura, Catalunya (España)- GPS track\nDel km 13 de la carretera al coll d'Estenalles, al Tap Petit, turó dels Òbits, Morral Gran i turó del Coll de Can Prunera\n16,206 385 5333\nEls Òbits (Hiking)\nSot de la Bóta, les Fogueroses, Canals Cadireta, Llor, Teixoneres (Hiking)\nK13 Morral d'en Bens Carena del Pagés Encavalcada Faig Sot de les Teixoneres Avenc Teixoneres (Hiking)\nViewed 466 times, downloaded 33 times\nAmb aquesta excursió fareu una bonica caminada per una zona molt poc concorreguda del parc de Sant Llorenç del Munt i l'Obac i que a diferència d'altres excursions per aquest parc, durant força estona caminareu per espais oberts i per tant gaudireu de molt bones vistes panoràmiques que abasten des del Pirineu (del Canigó al Puigmal) fins el mar, a més de vistes de les muntanyes més properes.\nÉs una caminada fàcil i en tot moment va per camins prou evidents i com sempre en aquesta zona passarem per força indrets interessants; en aquesta caminada potser el més destacat és el Tap Petit, que és una petita roca en forma de tap o més aviat en forma de "dau" que està situada a l'extrem d'un sortint de la carena dels Clapers.\nS'anomena Tap Petit per a diferenciar-lo del Tap, que està situat molt a prop i que evidentment és una mica més gros, però el seu accés ja és una mica més complicat i que serà l'excusa per a una nova excursió a la zona.\nA part del Tap Petit també ens acostarem (per la seva proximitat al camí) pel turó dels Òbits i després pel Morral Gran i el turó del Coll de Can Prunera, aquests dos darrers son també uns excel·lents miradors de la zona.\nEl punt d'inici de l'excursió és un petit aparcament per a màxim tres vehicles que hi ha a uns 50 metres del rètol del km 13 de la carretera de Matadapera al coll d'Estenalles, en aquest indret surt un camí que baixa a buscar el camí que va paral·lel a la carretera; si l'espai per aparcar està ple o no us agrada prou, podeu seguir la carretera i més o menys en el km 13,5 hi ha un nou aparcament "més digne" on hi caben 5 vehicles en bateria i d'on també surt un camí que baixa a trobar el camí paral·lel a la carretera; en aquest cas començareu i acabareu l'excursió en el punt d'interès marcat com a "Roure Escurçoner".\nSituats doncs en el primer dels aparcaments seguirem el ben marcat camí que baixa. En un minut o màxim dos ja estarem al camí paral·lel a la carretera que va de l'alzina del Sal·lari al coll d'Estenalles.\nSeguirem aquest camí en direcció a l'esmentat coll i aviat arribarem a una cruïlla de camins, indret on hi ha un roure característic (tal com ja he esmentat, des d'aquest punt també es pot arribar a la carretera), nosaltres travessarem la torrentera i seguirem un camí ben marcat que comença a remuntar torrent de les Teixoneres.\nMés amunt trobem un camí més ample que segueix a la dreta, però nosaltres seguirem el corriol que per l'esquerra segueix el sentit de la torrentera.\nD'aquesta manera arribem, a a una certa alçada, a una petita cruïlla, on acostuma a haver-hi una fita, d'on arrenca a la dreta el corriol que ens porta fins el Tap Petit i el Tap.\nÉs un petit corriol molt fàcil de seguir i que quan veiem que l'hem perdut és que ja estem a pocs metres de l'objectiu. Ens trobem en una mena de petit collet, hem d'anar a l'esquerra per a sortir a sobre el llom de la carena i seguir unes passes i ja veurem la característica pedra del Tap Petit.\nSi del collet seguim a la dreta aniríem al Tap, però el camí ja no és tan clar.\nEl Tap Petit està situad a l'extrem de la cinglera i no arriba a un metre d'alçada, i si no tenim gaires manies i no fa gaire vent ens hi podem posar drets al damunt, el precipici per tres costats és considerable.\nUna vegada hàgim gaudit del indret tornarem a la cruïlla anterior i seguirem el camí.\nPocs metres després, una nova, curta i poc marcada desviació ens porta a un excel·lent mirador de la cinglera on hi ha el Tap Petit, encara que aquest no es veu des d'aquest indret, però s'intueix la seva ubicació.\nTornem al camí principal i poc després arribem a una cruïlla. Per la dreta arriba el camí ample que no hem seguit poc després del roure Escurçoner. Nosaltres seguirem recta per un camí també força ample.\nPocs metres després hem de posar atenció en el traçat, ja que imperceptiblement a la nostra dreta arrenca un nou camí que segueix pel llom de la carena dels Clapers.\nAfortunadament només el començament és poc marcat, pocs metres després ja és molt evident tota l'estona.\nInicialment em vaig passar aquesta cruïlla, però molt aviat vaig dubtar, ja que el camí que seguia girava molt a l'esquerra i també havia vist just on hi havia la cruïlla uns troncs a terra com volen barrar el pas.\nVaig retrocedir els pocs metres de més i efectivament d'allà arrencava el camí de la carena dels Clapers.\nAquest camí és una passejada molt agradable que ens deixa al camí principal del coll d'Estenalles a la Mola.\nGirarem a la dreta i el seguirem uns deu minuts aquest camí per la carena del Pagès fins que arribem al coll dels Tres Termes, una important cruïlla de camins, ja que a la dreta surt el camí de la carena dels Ginebres, recta a la Mola i a l'esquerra surten dos camins un a la font Flàvia i els Òbits i un altre al turó dels Òbits.\nEl recorregut lògic de l'excursió és seguir per la carena dels Ginebres, però el dia era molt fred hi volia esmorzar en un indret arrecerat del vent i acaronat pel sol i el turó dels Òbits reuneix aquestes condicions.\nAixí que vaig fer una curta desviació per anar a aquest turó. Té una vista una mica limitada, però permet gaudir de la Mola, del mar i una mica del Pirineu.\nReconfortat per la caloreta del cim tornés a entrar a l'ombra només abandonar-lo i tornar al coll dels Tres Termes.\nAra si que seguirem el camí de la carena dels Ginebres. Com ens ha passat a la carena dels Clapers, el camí per la dels Ginebres és també molt bonic i agradable de caminar-hi ja que és força planer.\nAixí arribem al Morral Gran, un espai obert amb una gran panoràmica de la zona i del Montcau però caminant uns metres més endavant arribem a la àmplia punta de la cinglera, que és un gran mirador, Montserrat, Castellsapera, Montcau, la Mola i tota la vall.\nSi hem anat fins l'extrem de la cinglera retrocedirem uns metres per tal de retrobar i seguir el camí.\nArribem a una nova cruïlla de camins i seguim recta i d'aquesta manera arribem als peus del Morral d'en Bens, és relativament fàcil pujar-hi i més si portes una corda per a baixar més segur, però avui no serà, ja que ni portava corda i a més la roca estava mullada i segons en quins racons, la humitat inclús estava gelada.\nAixí que és qüestió de seguir el camí, que ara fa una davallada forta durant els primers metres, després gira a l'esquerra i comença l'aproximació a la zona de Can Prunera.\nArribem a la collada de Can Prunera i seguim recta encarant-nos amb el turó.\nEl camí es divideix en dos per a revoltar el turó, seguirem el de l'esquerra que és el que s'apropa més al cim.\nL'abandonem un moment per tal de pujar estrictament al cim del turó del Coll de Can Prunera, però que la vegetació tapa tota la vista; només hi ha una fita mig amagada entre els ginebrons.\nTornem al camí que hem abandonat i hi fem l'aturada, ja que és un indret que té molt bona vista, que és la que tindria el cim si no hi hagés tanta vegetació. Tot el turó és pedra pelada menys el punt més alt.\nDes d'aquest indret també podem observar la carena dels Clapers amb la cinglera on hi ha les pedres dels Taps, encara que costen una mica de distingir.\nSeguirem fem la circumval·lació del turó i de l'altre costat surt el camí que baixa pel llom de la carena.\nEn aquesta carena, i a prop del cim hi ha un arbre força característic pel seu aïllament total dels altres arbres.\nEl camí és força marcat i amb fites. Per un moment s'aparta per l'esquerra del llom pel estalviar-se un petit ressalt i després hi torna.\nBaixa per una esquena pelada molt amplia; el camí hi fa giragonses, també senyalades amb fites.\nAquí vaig tindre que anar amb molt de compte, ja que havia nevat i plogut i feia molt de fred i les pedres estàvem cobertes de glaç. Però això és un fet excepcional en aquesta zona, i en condicions normals, és a dir gairebé sempre, aquesta baixada del turó del Coll de Can Prunera no ha de representar cap problema.\nArribem al fons del barranc i travessem el torrent i seguidament remuntem pocs metres per l'altre costat per tal de retrobar el camí paral·lel a la carretera.\nSeguirem aquest camí a la dreta i aviat arribarem a la cruïlla que porta al primer aparcament o seguirem una mica més si hem d'anar al segon aparcament.\nde l'aparcament al Tap Petit: 40mn\ndel Tap Petit al mirador: 05mn\ndel mirador al camí principal de la carena del Pagès: 20mn\ndel camí principal al coll dels Tres Termes: 10mn\ndel coll dels Tres Termes al turó dels Òbits: 05mn\ndel Morral Gran al turó del Coll de Can Prunera: 35mn\ndel turó del Coll de Can Prunera a l'aparcament: 30mn\nTambé podeu seguir aquest itinerari i d'altres al blog<.\nCamí principal. Seguir a la dreta\nColl dels Tres Termes. Anada i tornada al turó dels Òbits i després a la dreta\nPunta del Morral Gran\nTuró del Coll de Can Prunera\nCruïlla d'anada i tornada. A l'anada a l'esquerra\nKATNA Feb 12, 2018\nAl principi una mica perdedora. Seguir la llogica es un bon remei.\nEntorn superchulo i poc conegut.\njspdetera Mar 19, 2018\nJaumeQuer Mar 30, 2018\nUn ruta gens transitada (1 o 2 parelles màxim un diumenge) per boscos frondosos (el 70%), penyasagats rocosos, carenes i bones vistes. Bonica i amb el punt just de pujades i baixades per fer en 1.5 ritme alt i 3h ritme normal.\nHi, found this interesting trail: Del km 13 de la carretera al coll d'Estenalles, al Tap Petit, turó dels Òbits, Morral Gran i turó del Coll de Can Prunera https://www.wikiloc.com/hiking-trails/del-km-13-de-la-carretera-al-coll-destenalles-al-tap-petit-turo-dels-obits-morral-gran-i-turo-del-c-22503083 Regards, Wikiloc - Trails of the World


ELS LECTORS QUE SI ESTIMEN ELS LLIBRES -194- DELPHINE DE VIGAN\nVLLG? / Recomanat per Isabel Casas, llibretera i col·laboradora setmanal del programa de Ràdio Nova\nAmb l'aval d'haver venut més de mig milió d'exemplars a França, a més rebre cinc premis -entre els quals hi ha el pretigiòs Renaudot-, es publica en el nostre país el relat basat en fets reals viscuts per la pròpia autora, Delphine de Vigan.\nL'escriptora que es va donar a conèixer a nivell internacional l'any 2007 amb 'No i jo', traduïda a una vintena de llengües, poc després de l'aparició de 'Les hores soterrades' l'any 2009, va trobar-se la mare morta al seu apartament. Llavors, De Vigan va començar una investigació sobre Lucile i la seva família per intentar descobrir què pot portar algú fins als suïcidi.\nSegons declaracions de la pròpia autora en la seva visita de presentació del llibre a Barcelona, que el seu objectiu amb 'Res no s'oposa a la nit' ha estat retre-li homenatge a la seva mare mentre resseguia el seu periple vital. També va explicar que 'fent això pensava que podria desemmascarar el fantasma que mai no havia entès del tot. Entendre què l'havia tornat pràcticament boja i, més endavant, el que l'havia conduït al suïcidi. Quan vaig començar a entrevistar-me amb els meus germans vaig descobrir que el que realment havia de resseguir era la història de la família'.\nEl llibre pren el títol d'una cançó d'Alain Bashung. Publicat en català per Edicions 62 i en castellà ho ha fet l'editorial Anagrama.\nUn matí d’hivern, Delphine de Vigan va entrar a l'apartament de la seva mare, Lucile, i se la va trobar morta estirada al llit. Arran d'aquesta mort sobtada en circumstàncies poc clares, l’escriptora va decidir emprendre una recerca detectivesca per mirar de reconstruir el trencaclosques que havia estat la vida de Lucile Poirier. Una dona fascinant, d’una bellesa terriblement dolça i salvatge, seductora i bohèmia, però amb l’ànima marcada per un dolor profund i misteriós.\nEls centenars de fotografies preses durant anys, la crònica del seu avi, enregistrada en diverses cassets, les vacances familiars filmades en super-8, les converses amb els seus oncles i germans, i la seva pròpia experiència com a filla d'una mare gens exemplar són els materials dels quals es nodreix la memòria dels Poirier. La memòria, i la crònica, sense embuts ni floritures, d’una família al París dels anys cinquanta, seixanta i setanta. Però també una lúcida reflexió sobre qui som, què transmetem i sobre la “veritat” de l’escriptura.\nEn el transcurs d'aquesta recerca, Delphine de Vigan descobrirà els secrets més foscos, tancarà algunes ferides antigues, però n'obrirà de noves en el seu entorn. El resultat: un magnífic relat, ambiciós, sensible, i colpidor, que ha merescut l’elogi unànime de la crítica i dels lectors francesos.\nFont/enllaços: Edicions 62 / Anagrama / 'Llibreria...Llegim?'\nArticle/post 758 - J.M. Solé - Vols llegir? - Ràdio Nova\n2012 Anagrama bibliobloc biblioteca Delphine de Vigan Edicions 62 França radio nova tardor 2012 Vilanova del Camí


L’Hospitalet acull un "networking" per joves empresaris - Llobregat Digital\nL’Hospitalet acull un "networking" per joves empresaris\nDimecres, 11 de juny de 2014 a les 18:30h\nL’Ajuntament de L’Hospitalet i PIMEC Joves Empresaris organitzen la trobada per contribuir a impulsar l’economia.\nL’Auditori de l’Àrea de Promoció Econòmica i Ocupació, en el marc de les actuacions per contribuir a l’impuls econòmic de la ciutat, ha acollit avui una jornada de networking organitzada per l’Ajuntament de L’Hospitalet i PIMEC Joves Empresaris, adreçada als joves empresaris i empresàries de L’Hospitalet. L'objectiu és incrementar la xarxa de contactes professionals dels joves empresaris i generar noves accions comercials o desenvolupar projectes amb nous socis.\nL’obertura de la jornada ha comptat amb la participació del tinent d’alcalde de l’Àrea de Promoció Econòmica i Ocupació, José María García Mompel; del president de PIMEC Baix Llobregat-L’Hospitalet, Ramon Pons; el president de PIMEC Joves Empresaris, Miquel Camps, i el president de PIMEC Joves Empresaris al Baix Llobregat-L’Hospitalet, Guillermo Múñoz.\nDurant el matí, les prop de 30 empreses que han participat, han pogut compartir experiències, coneixements, contactes i negocis mitjançant activitats i serveis específics.\nEls representants de l’Ajuntament i de PIMEC Joves Empresaris han informat també de les diferents iniciatives i serveis que ofereixen als emprenedors.


JUANMA CASERO: «Quan existeix un interès real, tot surt endavant» - El Periòdic d'Andorra\nJUANMA CASERO Director d'escena\nJUANMA CASERO: «Quan existeix un interès real, tot surt endavant»\nEl director d’escena Juanma Casero oferirà, a partir del dia 8 i tot treballant amb l’Animal Escola de Teatre, el taller Shakespeare Exprés. El curs es dirigeix a adolescents interessats en el teatre però també en aprendre en equip. / Per MARISA DA COSTA\n–En què consisteix Shakespeare Exprés?\n–El què tracto és que els alumnes entenguin que Shakespeare ens pot venir a l’actualitat. La primera part del taller intentem veure com podem fer nostres i actuals tots els temes clàssics i universals que l’autor va tractar. A partir d’aquí, i en funció dels alumnes, triem el text i el desgranem per veure com podem fer-lo contemporani. EL bo de Shakespeare és que tota la seva temàtica té una analogia.\n–Posi-me’n un exemple.\n–L’any passat, per exemple, vam triar Somni d’una nit d’estiu. Hi ha classe social i joc amb l’amor i les disfresses. Ens vam posar en la pell dels personatges i vam estudiar com trobar la parella, com ens hi enfadem... Tot plegat amb adolescents, que s’ho apliquen al seu món. També hem treballat Romeu i Julieta amb música, malgrat soni estrany: els Montesco eren els Rolling i els Capuleto, els Beatles. I com aquestes, hi ha moltíssimes opcions.\n–Què és el que més crida als adolescents?\n–L’interessant de l’exprés és que troben resultats immediats. La seva impaciència veu ràpidament resultats, no és un procés llarg. En sis dies veuen ràpides aplicacions.\n–Quins són aquests resultats immediats?\n–Com que són sis dies, de seguida es treballa amb el text, no es fa esperar. Aquests textos, a més, són versions reduïdes, pel que no cal memoritzar i de seguida ens posem a treballar sobre els personatges, les relacions... Cada dia que marxen, se’n van amb un tros de l’obra muntat. Tot es treballa a classe, no es deixa res per a casa i es marxa havent après.\n–Als alumnes no se’ls fan curts, sis dies?\n–A tots! No perquè ens quedem amb coses al tinter sinó pel que es gaudeix. Cerquem entendre l’acció del text, què passa; que es vegi un procés complet que es culmina amb una representació per mostrar la feina. Sempre falta temps encara que passis mesos treballant.\n–Què aprenen, fora de Shakespeare?\n–Que es necessiten els uns als altes. Que és un treball a una i la importància de la implicació en la feina. Així també veuen que quan posen l’esforç en alguna cosa, surt, encara que sembli complex. Quan existeix un interès real, tot surt endavant. Per últim, troben en el teatre una via d’expressió, se senten còmodes.\n–Cal ser un entès per fer aquest taller?\n–No; de sobte arriba algú amb una idea que s’apropa al disparat i sembla impossible. El primer que s’ensenya és que no existeix l’error, sinó el que funciona i el que no. Potser que aquest disparat no surti el dia 1, però sí el cinquè. A més, és molt complicat ser expert en Shakespeare. El què fem és gaudir del teatre.\n–Poden unir-se tots els joves, doncs.\n–L’únic que es necessita són ganes de conèixer i gaudir del teatre.