CRITICART: AQUÍ NO HA COBRAT NI DÉU ????\nNo somio: vaig ser somiat.\nEm va somiar la meva mare mentre m'esperava.\nJo, llavors, era només el seu somni\ni un galop frenètic de cèl.lules en marxa.\nEm va somiar fort i rialler,\nfeliç, alegre, intel.ligent, amable.\nPerò si, en néixer, hagués decebut el seu somni\nhauria oblidat el seu somni per tal d'estimar-me.\nPer això demano als meus somnis\nque somiïn com ella em somiava:\namb tant de desig, amb tanta il.lusió, amb tanta tendresa,\nperò sabent, si el somni es trencava,\ndeixar de ser somnis i, humilment, estimar\nen un amor sense somnis, la criatura marcada.\n(Tot i el rebombori de l’exposició, no podem obviar obres de tanta bellesa com la que David Jou ha creat per a formar part de la mostra sobre Martin Luther King. Unes impressionants paraules que avui he volgut copiar aquí, ja que per sort el tema del que tracto és caduc, i no aquest poema, un poema que ja no podré oblidar mai més.)\nDes de fa uns mesos, el nom del Regidor de Cultura Gabi Serrano i l’auto-propaganda de les exposicions que ell comissaria, s’han convertit en una habitual de les pàgines de l’Eco de Sitges.\nPerò en els dos darrer números del setmanari sitgetà, aquesta tendència ha augmentat amb escreix, fins al punt de entendre l’Eco de Sitges en un monogràfic sobre la política cultural portada a terme per la regidoria de cultura, sempre encapçalada per la persona de Gabi Serrano.\nPrimer va ser l’Eco de l’1 de maig on va sortir publicat l’article “Noves aventures del comisario Serrano”, firmat per Jordi Milà Franco; també CIU, partit a l’oposició, va publicar un comunicat “Primer Nova York. Ara Sevilla”, en el que es denuncia la situació cultural que viu Sitges; finalment l’aparició d’un nou grup de persones que sota en nom de Somiadors Sitgetans, firmen un pseudo-manifest “Rebots de Cultura”. Cal dir que aquests han creat un blog que sota el subtítol d’”Espai per a la discussió i reflexió de la política cultural de Sitges” tenen molt clara la seva voluntat. Per cert, el blog va presidit per una imatge del protagonista de tota aquesta moguda, i és seguidor del meu blog...., (moltes gràcies als seus creadors, ens mantindrem en contacte i treballarem conjuntament, que si no podem solucionar el problema cultural, com a mínim seguirem el refrany de “quants més serem, més riurem”).\nSeguint la tendència comentada, el darrer número de l’Eco no m’ha deixat moment per respirar. Primer la carta publicada per Agustí Carbonell Mestre, titulada “No és això senyor Serrano, no és això”; també Víctor Lluelles i Cardona dedica a Serrano el seu espai setmanal, “D’aquí, d’allà,...d’acullà...”. Un interessant repàs per les darreres manifestacions en contra de les exposicions promogudes des de l’Ajuntament de Sitges, i una necessari descripció, definició i diferenciació entre les funcions d’un regidor de cultura i d’un comissari d’exposicions, des d’un punt de vista general fins a un de més concret.\nPerò entre tots aquests interessants articles no podem oblidar un petit text que apareix a la pàgina 9 que sota el títol “L’Ajuntament i SEACEX signen un conveni per a la itinerància de l’exposició de Martin Luther King”, donen la GRAN NOTÍCIA de que els sitgetans pagarem una miqueta menys del pressupost de l’exposició. Si un llegeix aquesta noticia, té la sensació de que es tracta d’un “salvacaps” ( no se si existeix la paraula, però aquí la deixo), un intent d’emmascarar una mica la seva mala gestió mitjançant acords agafats amb pinces. Per cert, a la web del SEACEX no hi ha cap referència ni propaganda a l’exposició citada.\n“La Societat Estatal per a l’Acció cultural Exteriors d’Espanya farà una aportació a l’Ajuntament de Sitges per valor de 70.000 euros”.\nL’Ajuntament de Sitges i la Societat Estatal per a l’Acció Cultural Exterior d’Espanya SEACEX han signat un conveni de col.laboració per a la itinerància de l’exposició de Martin Luther King, a partir del qual SEACEX farà una aportació de 70.000 euros a l’Ajuntament de Sitges.\nSegons Gabi Serrano, regidor de Cultura de l’Ajuntament, aquest conveni tñe dos punts claus, “en primer lloc, la valoració de SEACEX sobre el nostre projecte, que demostra la qualitat que té i, en segon lloc, que avancem en la signatura dels convenis pendents. Properament s’aprovarà un nou conveni i estem treballant ja per a l’any 2010”.\nSEACEX ha acceptat participar en el projecte del programa “Arte Español para el Exterior”que realitza aquesta societat conjuntament amb el Ministeri d’Assumptes Exteriors i de Cooperació, amb l’objectiu de promoure artistes contemporanis a tot el món.\nLa Societat Estatal per a l’Acció Cultural Exterior d’Espanya treballa per a la preparació, l’administració i la celebració d’exposicions internacionals i activitats paral·leles a les mateixes, que contribueixen a la projecció cultural de l’Estat a l’exterior, sota la coordinació del Ministeri de Assumptes Exteriors i de Cooperació i del Ministeri de Cultura”\nEl regidor de cultura segueix amb el seu camí, tal i com explica a l’entrevista que li ha fet aquesta setmana Vicenç Morando a Radio Maricel. Ell declara que està molt tranquil i que dins d’uns anys (espero que ell ja no estigui de regidor de cultura) els sitgetans veurem el resultat dels seus invents. Ah, de forma contundent ha declarat que “aquí no ha cobrat ni Déu”...., una frase genial, adient i molt creïble si procedeix del representant d’un partit d’esquerres i que he triat per al títol del post.\nEn la mateixa entrevista, Serrano demostra que o no entén res o no ho vol entendre (el mateix que creu ell dels sitgetans respecte les seves actuacions), ja que diu que l’Any Utrillo costarà més diners que l’exposició de Nova York, i que els sitgetans no es queixen.... sort que en Vicenç li ha contestat.\nAh, i l’Eco el llegim tots de “pe a pa”, i molts ( entre els que els que s’hi troba Jordi Milà, el text del qual critica Serrano a la ràdio), hem tingut la paciència i la voluntat d’haver passat hores i hores llegint els primers i tots els números del setmanari, feina que ens ha permès conèixer molt bé, entre d’altres temes, la història de la política cultural del nostre poble dels darrers 100 anys.\nPerò no estem sols en les nostres crítiques. En el darrer “Diari de Vilanova”, a la contraportada, on s’hi concedeixen uns semàfors amb els tres colors, que serveixen per a valorar les accions de diverses persones en àmbits variats, l’únic que no té un semàfor verd és el regidor de Sitges (que no sitgetà) Gabi Serrano. El Diari de Vilanova, que si que està digitalitzat, també ha un medi de comunicació en el que s’ha parlat més que en el nostre medi local, sobre les exposicions causants d’aquest rebombori.\nNo podem oblidar que Gabi Serrano, Segon Tinent d'Alcalde, no sols és regidor de cultura i comissari d’exposicions, sinó que també ostenta el títol de Regidor de Cooperació, Pau i Solidaritat. Ja pot amb tantes “carteres”?, com pot ser que a una sola persona se li donin dues regidories, una de les quals, la de cultura, requereix una important presència pública per part del regidor, i la coordinació d’un gran volum d’activitats (o així hauria de ser). Un es pot autoanomenar comissari d’una exposició sense la formació necessària per a realitzar una feina? Quin és el currículum acadèmic i laboral del senyor Serrano que li dóna la possibilitat de realitzar una feina, la de comissariat d’exposicions, per a la que molts hem estudiat una carrera durant més de cinc anys?\nPerò com ell diu per acabar l’entrevista, en la que parla de al falta de respecte d’alguns vers la seva persona, que els sitgetans es segueixin queixant, que a ell està tan tranquil ja que “m’haurà d’aguantar una mica més”.\nEtiquetes de comentaris: Ajuntament de Sitges, Gabi Serrano, Opinió, Política cultural, Sitges, Vicenç Morando


Penélope presenta el seu primer treball titulat «Polvos Mágicos» sense sostre - Empordà\nPenélope presenta el seu primer treball titulat «Polvos Mágicos» sense sostre\nEl grup altempordanès publica el seu primer àlbum amb nou temes i un acord tancat amb Universal Music Group\nSAID SBAI 23.03.2020 | 18:51\nActuació a la Sala But de Madrid. BRYAN TORRES\nActuació a la Sala But de Madrid.\nLa casualitat va unir els camins d'Aitana Chanca, Eloi Ros, Magí Valls, Pablo Hans, Gerard Mont i Josep Tremoleda per crear el grup musical Penélope, una nova proposta que reuneix músics de l'Alt Empordà i Barcelona per oferir una frescor genuïna en el panorama musical que ha picat la curiositat d'un dels gegants de la indústria com Universal Music. I és que el projecte, inicialment paral·lel a altres propostes anteriors d'alguns integrants, s'ha convertit en una barreja d'estils basats en la guitarra espanyola que han cristal·litzat en el primer àlbum del grup: Polvos Mágicos. Una creació que ha implicat tres anys d'evolució intermitent per acreditar la profunditat de la fusió d'estils i una posada en escena dual adaptada a l'espai de performance que el grup ha pogut mostrar en actuacions a la Sala Bikini de Barcelona o la But de Madrid. Més enllà de les actuacions, el grup ha produït els seus propis vídeos musicals que sumen milers de reproduccions a internet, una acceptació que es preveu que tingui continuïtat amb el seu primer treball. «Fins ara l'acceptació ha sigut bona i esperem que l'àlbum agradi», explica Aitana Chanca, veu, guitarra i compositora del grup respecte a l'acollida que pugui tenir un treball que s'ha produït i enregistrat en un Home Studio a Barcelona.\nUn arc dolç i fosc\nLes nou cançons que conformen Polvos Mágicos expliquen una història d'amor entre dues persones que viuen una espiral descendent de festa, drogues i consolació, una epopeia contemporània sobre la nit; un camí que comença tenyit de rosa per acabar en foscor, una evolució que el grup ha transmès en el ritme i la producció de les cançons per imprimir-hi aquest desgast vital en forma de transicions subtils, però significatives.\n«Hi ha un principi i un final. Escoltant l'àlbum recorres la història que volem explicar, una continuïtat temàtica on hem intentat que sonorament les cançons també tinguin concordança una darrera l'altra. La lletra mostra una línia en forma d'arc on passen coses», explica Magí Valls, veu, baix, sinte i també compositor de Penélope sobre el caràcter narratiu de la composició on també afegeix que «les nostres estructures són variades i deixem que la cançó vagi on calgui. Ho fem tot des del meu estudi de Barcelona i ho fem entre tots. Busquem un so professional i ens apropem força».\nEl grup ha articulat la seva obra amb una intencionalitat d'unir el concepte i el so. «M'agrada molt el moment del canvi, quan la relació ja no va tan bé. Hem aconseguit que les melodies acompanyin el moment», comenta Aitana sobre la consonància.\n«Les quatre primeres cançons reflecteixen el moment àlgid de la relació i també passen volant. A partir de llavors, l'àlbum agafa molts matisos inesperats. És una espècie de muntanya russa musical», exposa Josep Tremoleda, bateria de Penélope.\nMés música a l'horitzó\nAquest primer treball representa un punt de partida, una base sobre la qual Penélope buscarà seguir creant a la seva manera. Una trajectòria encara jove, sense haver trobat el seu sostre, amb un segon àlbum en marxa a l'horitzó del grup.


Les bicicletes no es mengen: Vall d'Incles sota la pluja\nVall d'Incles sota la pluja\nCap a la Pleta de Juclar, i de tornada\nJa feia dies que no havíem pujat a l’estany de Juclar, el més gran d’Andorra, ple d’aigua cristal·lina, refugi de tritons. Fer muntanya en família no és una cosa gens evident: tots hi anem si podem, la Laura amb AINA, en Jordi amb els amics que juguen a golf a Soldeu, jo sola si em toca tenir hores lliures quan tota la resta del món treballa. La Vall d’Incles va ser el lloc de les meves primeres excursions per Andorra a l’època quan jo encara intentava desviar-nos cap a la platja cada vegada que podia, i el Jordi hi era aficionat; avui en dia, habitualment no hi coincidim. Aquesta setmana m’ho he guanyat com a premi de consolació, perquè la mort del meu pare, malgrat ser una plàcida i sobtada mort cristiana sense cap patiment ni signes de malaltia prèvia, encara se’m fa difícil de pair, tot i la meva desesperada i exaltada fe en la vida eterna. Crec en la pau de Crist, en la redempció dels pecats, en la vida interminable per a tots a la glòria del paradís, en el plor funeral que esdevé cant d’alegria, i tanmateix, estic feta un trist embolic.\nVam deixar el cotxe al pàrquing al final de la carretera de la Vall d’Incles, passat el pont de la Baladosa, i vam tirar cap amunt, cap als estanys de Juclar: primer per la pista forestal després de creuar el riu Incles, després, en arribar a l’encreuament amb cartells on s’indica el camí cap a les basses de Siscaró, vam continuar recte per la senda que porta cap al Pic d’Escobes (amb les seves anelles de Carlemany) i refugi de Siscaró. Per molta divisió que hi hagi entre l’Andorra urbanitzada on passa tota la vida i l’Andorra salvatge i pintoresca on s’ha concentrat tota la bellesa, la vall d’Incles pot competir amb l’avinguda de Carlemany/Meritxell en la seva vocació de Rambles d’Andorra: un cap de setmana qualsevol, hi trobes a una multitud d’amics i coneguts. No van trigar en avisar-nos que vam sortir de casa massa tard i ens hi mullaríem. Vaig contestar, confiada i segura de mi mateixa, que anàvem ben preparats: una mentida com una casa de camp d’un funcionari rus. No portàvem ni pals, només aigua, entrepans i impermeables. No és una situació gens estranya en una ruta popular de dificultat mitjana on trobes senyores amb sandàlies i mini-faldes i famílies nombroses amb nens a coll-i-be, però el cert és que passat el pont de pedra, va començar a ploure. Primer a poc a poc, després amb més força, i en arribar al Mirador de la Pleta de Juclar, aproximadament una hora i mitja després de començar l’excursió, vam constatar que plovia a bots i barrals, que els nostres pantalons no eren pas impermeables i les botes de muntanya es començaven a omplir d’aigua de forma més inesperada. Vam mirar la vall des del costat del monument a les víctimes de l’accident d’helicòpter de l’any 2011, i vam començar a baixar.\nDe les poques baixades que he arribat a fer a la meva vida sota la pluja i sense pals, no és pas la pitjor. Una gran part de camí són graons sòlids, i no rellisquen gaire, tot i que hem hagut d’anar amb compte. Tota l’excursió, des del pàrquing fins a la Pleta de Juclar i de tornada, incloent-hi les parades per menjar entrepans, explicar acudits, posar-nos impermeables i deixar passar a tothom que ens volia avançar (i els seus gossos) va durar aproximadament tres hores. La vall, a finals de setembre, és magnífica, tan plena “d’harmonies, de somnis i misteri” com la va veure, fa 120 anys, Jacint Verdaguer: amb llumetes de moixeres i catifes de campanetes blaves. No us perdeu els últims matins de bon temps d’aquest mes de setembre. Feu-hi camí si us agrada caminar.\n(Publicat al ARA.AD el 25 de setembre de 2016)\nPublicat per Alexandra Grebennikova a 9:46


Només el 0,5% de persones amb pauta completa s'han infectat\nRedacció - ACN 21 de juliol de 2021 (16:39 CET)\nNomés a l'entorn d'un 0,5% de les persones amb la pauta completa de vacunació s'han contagiat de covid-19 a Catalunya. Actualment hi ha uns tres milions de persones que ja fa dues setmanes que tenen aquesta pauta completa i d'entre aquests, s'han detectat uns 17.000 positius des de l'inici de la vacunació. La secretària de Salut Pública, Carmen Cabezas, ha destacat que això demostra que les vacunes "són molt efectives". Dels tres milions d'immuntizats, 875 han estat hospitalitzats (28 de cada 100.000) i 78 han ingressat en UCI. D'altra banda, Cabezas ha reconegut que la nova variant fa que el percentatge d'immunitzats per assolir la immunitat de grup pugi del 70% -que s'espera tenir a principis de setembre- a entre un 85% i un 90%.\nEl ritme de vacunació és bo. Foto: R. Gallofré\nCom ja ha afirmat el conseller de Salut aquest dimecres a primera hora, Cabezas ha reconegut que s'ha començat a observar una davallada de casos, especialment entre els menors de 50 anys. La secretària ha dit que això dona "esperança" per pensar que "potser" la situació estigui millorant. Tot i això, ha expressat prudència i ha demanat esperar uns dies per veure com es consoliden les dades. Entre els majors de 50 anys la tendència encara és creixent, tot i que es manté per sota de les incidències en edats més joves. Aquests canvis es tradueixen també en una menor pressió en la xarxa d'atenció primària, tot i que continua sent "altíssima". Pel que fa a les hospitalitzacions, es mantenen a l'alça.\nAudrey Fa 9 mesos\nA Europa a força de democràcia, el poder polític esdevé criminal si vivim en estats d’emergència apliquem les obligacions de les emergències, sent valent imposar la vacunació als 12 anys 15 anys i a totes les edats perquè esperen i és molt perillós perquè Europa és enemiga d’Anglaterra i els EUA que aspiren per destruir l’economia europea i tots seguim sent incapaços d’imposar una vacuna per salvar les nostres empreses als nostres fills i a Europa que espanta per les nostres\nSiguem sincers, fem que la vacunació sigui obligatòria per acabar amb aquesta pandèmia o deixem morir si és la seva decisió, ja que la democràcia us prohibeix obligar a imposar la vacuna Els ciutadans no saben res de la realitat si alguna vegada tenim una variant inevitable del 80% de la població mundial mor Teniu experts i la responsabilitat de protegir els ciutadans europeus i els estrangers d'Espanya Bravo al president Marcon, que va exigir un codi QR i vacunacions obligatòries per al


Estudis de funcions contínues i escalonades: representació gràfica i estudi de continuïtat. Anàlisi de funcions elementals. Derivacion de funcions elementals, màxims, mínims i punts d'inflexió. Primitvas d'una funció. Integral definida i indefinida de funcions elementals o de combinacions d'elles.


El Gobierno segueix estirant el xiclet i anima a convocar la taula de diàleg "tan aviat com sigui possible" El Gobierno segueix estirant el xiclet i anima a convocar la taula de diàleg "tan aviat com sigui possible"\nEl Gobierno segueix estirant el xiclet i anima a convocar la taula de diàleg “tan aviat com sigui possible”\nLa ministra portaveu del Govern central, María Jesús Montero, ha assegurat aquest dimarts que continua obert a convocar la taula de diàleg amb Catalunya “tan aviat com sigui possible”, i ha remarcat que es tracta d’un fòrum en el qual es reuneixen institucions “per sobre de les persones” per buscar una sortida al “conflicte” català.\nEn la roda de premsa posterior al Consell de Ministres, Montero ha insistit que el diàleg és l’única manera de solucionar la situació i que no hi haurà “campanyes, elements dissuasoris ni insults” que els facin canviar de via.\nPer tant, ha insistit en la “disponibilitat” del seu executiu a convocar una altra reunió. “Hi dialoguen les institucions, per sobre de les persones, ha remarcat en un moment en el qual el president de la Generalitat, Quim Torra, es troba en espera que el Tribunal Suprem decideixi sobre la seva inhabilitació.\nA més, la ministra portaveu ha confirmat la voluntat de l’executiu central de reformar el delicte de sedició del Codi Penal, que creu que és “obsolet” i que diversos organismes internacionals han recomanat reformar.\n“Continuem en aquest full de ruta per actualitzar-lo i adaptar-lo millor a l’homogeneïtat d’aquesta classe de situacions en el context internacional perquè pugui respondre a una figura més adequada”, ha explicat.


Ordino celebra el 50è aniversari del Roser des que dura quatre dies | BonDia Diari digital d'Andorra.\nLa celebració del Roser d'Ordino arriba enguany al seu 50è aniversari després que el 1969 es decidís traslladar els dies festius que es donaven per Sant Corneli a aquesta data. Amb motiu de la celebració, que tindrà lloc del 5 al 8 de juliol, la consellera d'Educació, Cultura, Joventut i Benestar Social del comú, Vanessa Fenés, ha anunciat que "aquest any hem volgut fer un homenatge amb una festa una mica especial". Per aquest motiu, un treball conjunt entre la comissió de festes, el comú i altres agents implicats ha permès fer un recull de fotografies, antigues i actuals, que estaran exposades en diferents indrets del centre històric de la parròquia fins a finals del mes d'octubre. A banda, també hi haurà una altra exposició de llibrets i samarretes que s'han anat creant al llarg d'aquests 50 anys a l'edifici sociocultural de l'Estudi fins a finals d'aquest mes.\nFenés ha recordat que el 2010 el Roser va ser catalogat com a festa d'interès cultural i, el fet d'haver-se mantingut viu fins a l'actualitat, ha estat "gràcies al jovent d'Ordino". Un dels integrants de la comissió de festes, Joel Calsina, ha indicat que enguany s'han recuperat activitats importants que es feien anys enrere, com és el cas del partit de futbol entre solters i casats, que tindrà lloc el 6 de juliol a les 18 hores al camp de futbol de la parròquia; una gimcana tradicional adreçada als més petits també el mateix dia a les 17 hores, o el ball de tarda del contrapàs durant l'actuació de l'Esbart Dansaire, on prendran part tots els fadrins de la parròquia.\nTanmateix, també hi haurà novetats com el primer concurs de brisca per a la gent gran a la casa pairal (el 6 de juliol a les 16 hores); un Holy Festival&Discomòbil adreçat als més menuts i que tindrà lloc a la plaça del Centre esportiu (el 8 de juliol a les 16 hores), i una txaranga de nit (el 6 de juliol a les 2.30 hores), a banda de les "típiques activitats de sempre" que es mantindran, com és el cas de la cursa groga pel riu Segudet (el 6 de juliol a les 16 hores); la tradicional hamburguesada (el 7 de juliol a les 21 hores a la plaça de Turisme) i botifarrada (el 8 de juliol a les 21 hores a la plaça del Centre esportiu), i la cursa ECOA (el 8 de juliol a les 18 hores a la sortida de la plaça del Poble). Entre els actes més assenyalats, destaca la tradicional plega de roses, que se celebrarà el 7 de juliol a les 13.30 hores.\nAixí, Calsina ha recordat que tots els horaris es podran trobar penjats a les xarxes socials i també es distribuiran cartells al llarg d'aquesta setmana per la parròquia, on els interessats podran consultar el gruix d'activitats que s'han preparat per als quatre dies de festa que Ordino ja espera.


Nadia Gulham (escriptora)\nEl Consorci per a la Normalització Lingüística (CPNL) ha estat una eina molt positiva per a la meva integració social al meu país d’acollida, que és Catalunya.\nA partir del CNL he conegut com és el que ara és també el meu país.\nOrganitzativament els nivells de formació estan molt ben estructurats i els continguts són complets. Però l’aprenentatge de la llengua catalana és també el coneixement de la història, dels costums i de la seva gent.\nEl CNL facilita les relacions personals i la convivència. Jo, com a immigrant, puc fer activitats amb catalans d’origen o de gent que fa molt de temps que és a Catalunya i que estan integrats al país. Al mateix temps conec nouvinguts que estan vivint problemàtiques comunes i ens podem ajudar mútuament.\nEl que resulta molt bonic d’aquesta experiència és que la llengua de comunicació entre diferents col·lectius sigui el català. Jo em comunico amb magribins que parlen àrab, pakistanesos que parlen urdú, indis que parlen hindi i sud-americans que parlen castellà, i ho faig en català.\nAixí és més fàcil la integració social i la convivència dels nouvinguts amb la societat catalana i així es converteix Catalunya en un país més respectuós, ric i solidari.\nFont: CNL de Badalona i Sant Adrià


Pastís de pastanaga | La Clau - Revista gratuïta del Maresme\nTrenqueu els ous i separeu el rovells de les clares. Bateu les clares a punt de neu, amb compte perquè no s’abaixin.\nPoseu la resta d’ingredients en un recipient juntament amb els rovells d’ou i barregeu-los bé. Quan estiguin ben barrejats aneu incorporant, a poc a poc, les clares que teniu preparades a punt de neu, remenant de baix a dalt.\nPreescalfeu el forn a uns 170º. Unteu amb la mantega una safata que pugui anar al forn, aboqueu-hi la massa que teniu preparada i poseu-la al forn, que ja estarà calent. Quan es comenci a daurar per sobre, baixeu la temperatura a uns 140º i prosseguiu la cocció (tot plegat ha de coure uns 35 minuts).\n300 g d’ametlla crua ratllada


"A La Ribera el TAC funciona de dilluns a diumenge. Això en un hospital normal ho fan?" - Diari La Veu\nEscriba el número 763058\nMallent lamenta no haver-se pogut reunir amb representants de la Conselleria de Sanitat per explicar els arguments en contra de la desprivatització de l\_'hospital.\nLa desprivatització de l'Hospital de La Ribera no només s'ha trobat amb l'oposició de l'empresa Ribera Salud. Un grup de professionals, agrupat en la plataforma SanitatSolsUna, defensa la gestió privada de l'hospital com la millor fórmula per a atendre els pacients. El cirurgià plàstic José Mallent, portaveu del col·lectiu, atén Diari La Veu uns minuts abans d'entrar al quiròfan i fa èmfasi en la quantitat d'operacions que es realitzen al centre hospitalari d'Alzira. Una xifra similar a la de La Fe de València, un centre amb més recursos humans i econòmics, afirma.\nCom es constitueix l'associació i amb quin propòsit sorgeix?\nL'associació es constitueix fa uns mesos arran d'unes declaracions del subsecretari de Sanitat, Ricardo Campos, amb les quals els treballadors de l'hospital ens vam sentir agreujats. De manera espontània, alguns de nosaltres, no només facultatius mèdics, sinó també auxiliars d'infermeria, zeladors i fins i tot gent d'administració, ens vam veure menyspreats. Ens van dir que érem una tropa, que féiem servir pròtesis de mala qualitat; si fa no fa, que érem de segona categoria. Davant d'aquesta situació d'indefensió ens vam constituir en associació de manera espontània i, finalment, ens vam inscriure com a associació. Ara som més d'un miler d'associats, entre treballadors i població.\nL'objectiu és defensar la millor manera d'atendre la població, l'anomenat "model Alzira". Creiem que té molts més avantatges que el model que pretén Conselleria. Som un departament de sanitat pública, això vull que quede molt clar. És el departament més públic que existeix a tota la Comunitat Valenciana. He treballat també en hospitals de la Conselleria i no he trobat cap hospital que done tantes facilitats a qualsevol usuari per a ser tractat com l'Hospital de La Ribera.\nVos heu reunit amb la consellera o amb algú del seu equip?\nNo. Hem sol·licitat una reunió amb Conselleria, que de moment no ens ha dit res, no ens ha volgut rebre. Hem sol·licitat entrevistes amb tots els estaments polítics perquè això és una decisió política. Fins i tot hem parlat amb alcaldes i amb associacions de veïns. Els veïns estan espantats amb la possibilitat que els canvien el model de salut perquè a hores d'ara són uns privilegiats comparats amb els d'altres hospitals. Si fóra per a igualar tothom per dalt, que siga tot millor, fantàstic, que vinguen, ens revertisquen i ens milloren les condicions per a atendre els pacients. Però sabem que no serà així.\nLa setmana passada es va conéixer un informe de la Sindicatura de Comptes sobre l'Hospital de Manises que determinava que era més barat que un hospital de gestió pública. Es pot establir un paral·lelisme amb l'Hospital de La Ribera?\nCada hospital té les seues característiques, però té un model de gestió mixt: sanitat pública gestionada per una empresa privada. Per descomptat que hi pot haver paral·lelismes, amb diferències perquè no és el mateix departament. Nosaltres vam ser pioners i hi ha una part sentimental en la meua postura. Quan crees una cosa i la volen canviar per a pitjor, hi ha una part emocional que fa mal. Hem demostrat que som més eficaços, més eficients, més flexibles, més ràpids a l'hora de tractar els pacients i, per tant, més rendibles.\nM'he dedicat a operar tots aquests anys. Des de la meua perspectiva com a metge he de dir que treballe en unes condicions més flexibles que altres companys d'hospitals d'altres característiques i que els meus pacients estan molt satisfets perquè les llistes d'espera no es disparen.\nUna de les dades de l'informe és que l'Hospital de Manises té una ràtio de metges per cada mil habitants menor que la d'altres centres de gestió pública.\nEn el cas d'Alzira, no. El que no hi ha és una hipertrofia de la plantilla com ara en altres hospitals públics. Sense ànim de clavar-me amb ningú, et compare un servici de cirurgia plàstica com el que jo duc amb el de La Fe. Nosaltres som tres cirurgians plàstics més un resident i tenim cinc o sis sessions quirúrgiques a la setmana, una sessió de matí (de 8 a 15 hores) o de vesprada (de 15 a 22 hores), en funció de la quantitat de pacients que hàgem de tractar. En altres servicis com ara el de La Fe són onze cirurgians plàstics i huit metges residents per a set quiròfans a la setmana.\nLa comparació és odiosa. Jo no em sent explotat, sent que tracte els pacients com a mi m'agradaria que em tractaren. Tots sabem el que passa a l'administració pública. Les llistes d'espera es van engrossint, els importa menys que els pacients esperen i hi ha pacients que esperen més de tres anys que els facen una reconstrucció mamària. Nosaltres, en menys de tres mesos, fem la reconstrucció. A més, treballe per incentius i em paguen en funció dels incentius. És a dir, no cobrem menys, sinó el mateix o més que un metge de la sanitat pública normal. Ens incentiven perquè treballem en unes altres condicions, però això no vol dir que em senta explotat ni que explote els meus adjunts. Si per una cosa s'ha caracteritzat l'Hospital de La Ribera ha sigut pel bon ambient laboral. No hem mirat les hores per a tirar endavant la faena i amb tota aquesta incertesa això s'està perdent.\nAra llavors l'ambient laboral ha canviat?\nÉs terrible, hi ha un ambient de desassossec, de no saber què passarà. Ens fa pena que es revertisca una cosa que hem creat nosaltres i ens hem esforçat tant perquè funcione bé. De veres, si la consellera entenguera això s'ho repensaria. S'han compromés des del punt de vista polític, però encara que els haja servit per a guanyar unes eleccions, si tirar endavant (la reversió) implica fer un pas arrere, no és una política progressista. És regressar a una cosa pitjor. Fa pudor de ranci. Els que pitjor ho passaran, a més dels 1.900 treballadors i de les famílies, són els habitants de la comarca, que hauran de passar llistes d'espera insostenibles.\nPer què creu que les llistes d'espera augmentaran sí o sí?\nPer exemple, al servici de radiologia de l'Hospital de La Ribera el TAC funciona de dilluns a diumenge, 24 hores al dia. Et poden citar per a fer-te una prova de rajos a les tres de la matinada d'un dissabte, o un dia festiu. Això en un hospital normal ho fan? No. Les llistes d'espera creixeran de manera desorbitada i els perjudicats seran els treballadors i la ciutadania.\nCom valoreu que els treballadors de l'Hospital de La Ribera passeu a ser personal indefinit no fix quan es produïsca la reversió, com ha anunciat la Conselleria de Sanitat?\nAra tinc un contracte indefinit fix i em faran un contracte d'interí. Si l'administració trau una oferta pública d'ocupació puc saltar. Les meues condicions laborals d'estabilitat passen a ser completament inestables. Això genera un mal ambient que perjudica els treballadors i els ciutadans.\nEls sindicats han rebut la proposta de la Conselleria amb satisfacció.\nNo ho entenem. No tots els sindicats tenen la mateixa postura. Alguns estan alineats amb la Conselleria perquè donen suport a una ideologia i punt, i no creuen que la Conselleria faça alguna cosa en contra dels treballadors. Al final no podran complir les promeses que han fet i tots eixirem perjudicats. Els sindicats de manera ingènua estan alineats amb la Conselleria, i d'altres no tan ingènua, sinó per ideologia.\nCreu que donen suport a la reversió per a aconseguir horaris millors?\nTenim tretze quiròfans i de matí en funcionen dotze perquè un el deixem per a emergències. De vesprada en funcionen 11. Els nostres horaris no són els del personal estatutari, de 8 a 15 hores, sinó que s'ajusten a les necessitats dels pacients. A La Fe hi ha 40 quiròfans i de vesprada només en funcionen quatre. S'estan infrautilitzant les instal·lacions i ho estem pagant tots. El departament de La Ribera gestiona de manera més racional els horaris. No anem de 8 a 15 hores i si no tenim res no estem per a no fer res, com fan en altres llocs.\nQuines millores demaneu a Ribera Salud?\nVolem que continuen invertint en tecnologia, una cosa que la Conselleria no podrà fer perquè els pressupostos són els que són. Volem que invertisquen en personal i que s'adeqüen les ràtios d'infermers per pacient. Hem fet saber a l'empresa que hi ha punts de millora, però no per això volem que canvien el model.\nNo hi ha prou tecnologia?\nTecnologia sí que n'hi ha. Disposem de tecnologies de què no disposen altres departaments, per exemple en rajos. Tenim el millor índex de detecció de càncer de mama.\nHi ha manca d'infermers?\nEn algunes plantes i als centres de salut es podria incrementar la dotació d'infermers, d'auxiliars i fins i tot de facultatius. Però això no vol dir que estiguem en contra del model ni de l'empresa. Estem a favor del model i ens té igual que el gestione Ribera Salud o una altra empresa sempre que es comprometa a una gestió eficaç i moderna. El que no volem és tornar a models que s'ha demostrat que no funcionen.\nTeniu esperança en una suspensió cautelar de la reversió?\nÉs l'única solució que hi veig, que un jutge sensat veja els informes i diga que això és una barbaritat. Han pres una decisió precipitada i saben que faran mal. Això em sona a prevaricació. Una opció és que un jutge analitze les dades i dictamine una suspensió cautelar. No hi ha cap altra alternativa llevat que entre el raciocini en el govern valencià i paralitzen la reversió.\nAlguns treballadors vos plantegeu abandonar el centre si esdevé de gestió pública?\nHe treballat molts anys al sistema públic i no m'agrada. Hi ha treballadors que supose que sí que marxaran. Visc a València i desplaçar-me fins a Alzira són 40 quilòmetres que faig amb gust perquè tots els dies pense que vaig a ajudar molta gent. Crec que molts treballadors pensaran que no val la pena continuar treballant a aquest hospital. Si la Conselleria m'ofereix les mateixes condicions, però, hi seguiré treballant.\nTambé voldríeu continuar rebent els incentius?\nI tant! I que a mi i als meus companys se'ns reconega en funció del treball que realitzem.\nEscriba el número 488165


Els discapacitats podran jubilar-se anticipadament sense perdre part de la pensió\nEl govern del PP va anunciar, coincidint amb el Dia Internacional de les Persones amb Discapacitat, l'aprovació d'una nova mesura que regularà la jubilació anticipada dels discapacitats sense que això repercuteixi negativament en la seva pensió. L'encarregat de donar la notícia va ser el ministre de Treball i Afers Socials, Eduardo Zaplana, que va fer l'anunci en la clausura d'un acte amb motiu de l'Any Europeu de les Persones amb Discapacitat.\nEl ministre de Treball i Afers Socials, Eduardo Zaplana, va anunciar que el consell de ministres aprovarà divendres un reial decret per regular la jubilació anticipada dels discapacitats, sense minvar la seva pensió, i va afegir que també s'aprovarà el II Pla d'Acció 2003-2007 per aquest col·lectiu. Zaplana, que va fer aquest anunci a la clausura d'un acte amb motiu de l'Any Europeu de les Persones amb Discapacitat, va explicar que el coeficient reductor de l'edat de jubilació per a les persones amb un grau de minusvalidesa igual o superior al 65% serà del 0,25% per any treballat. El portaveu del govern va afegir que es preveu un coeficient reductor del 0,50% per any treballat per als que, a més del mencionat grau de minusvalidesa, necessitin l'assistència d'una altra persona per a la realització de les activitats ordinàries.\nGirona és la provincia catalana amb un percentatge més baix de contractació de discapacitats\nLa UAB, primera universitat de Catalunya gratuïta per als estudiants discapacitats\nQuatre trens facilitaran el desplaçament per l'interior del recinte del Fòrum 2004


El ministre d'Afers Aborígens del Canadà demana que s'introdueixi l'educació bilingüe pels inuits | Itacat | Agència de Comunicació Intercultural\nEl ministre d'Afers Aborígens del Canadà demana que s'introdueixi l'educació bilingüe pels inuits\nby adroca 1:44 0 comentaris Notícies\nEl ministeri considera que la mesura pot contribuir a aturar el 75% d'absentisme escolar actual · El Govern de Nunavut, a l'Àrtic canadenc, impulsa des del 2004 una estratègia lingüística per impulsar la llengua inuktitut · El canvi climàtic és el principal perill per a la supervivència del poble inuit, que també lluita perquè la seva cultura recuperi espais perduts.\nEl ministre d'Afers Aborígens del Canadà, John Duncan, presentarà un nou informe al Parlament del Canadà on demana una nova estratègia per tal que els infants inuits rebin l'educació infantil en la seva llengua, a més de francès o anglès. Segons l'informe que es presentarà, la proposta vol ser una eina per intentar eradicar el 75% d'absentisme escolar que afecta als infants inuits. Per la seva banda, la presidenta de l'organització nacional Inuit Tapirisat Kanatami, Mary Simon, es va alegrar de la notícia i va declarar que "la proposta és una estratègia per al segle XXI, amb deu recomanacions, on la de la llengua és la primera i més important".\nSituació similar al Quebec\nDe fet, l'ensenyament en inuktitut (la llengua dels inuits del Canadà) fa anys que està sent debatut i ja es va impulsar des del govern de Nunavut, entre els anys 2004-2008, una estratègia d'educació bilingüe en el qual es contemplaven tres models per adoptar. En primer lloc, la immersió lingüística en zones on la llengua inuit està en clara recessió i on s'alternarà amb l'educació en anglès amb el batxillerat. En segon lloc, hi hauria un model per a les comunitats amb una forta presència de l'inuktitut, on s'ensenyaria a l'alumnat a escriure i a llegir en la seva llengua, però també amb una forta presència de l'anglès. Finalment, el tercer model on les dues llengües s'intercalarien sense problemes.\nNunavut és un territori autònom dins del Canadà des de l'any 1999. Abans, estava adscrit als Territoris del Nord-oest. Dins del Quebec també hi ha una regió de majoria inuit, Nunavik, on algunes veus també demanen que es doni a l'inuktitut el mateix tracte que el Quebec dispensa al francès en la seva educació.\nUn poble en perill\nLa població inuit que està sota l'administració del Canadà està vivint un revifament de la cultura pròpia d'ençà dels anys 60 del segle passat. Des dels anys 80 té un cert grau d'autonomia política. Tot i així, les dificultats socials que envolten el poble inuit com a conseqüència dels anys de desculturalització són diverses, com l'alcoholisme, el desarrelament, una elevada taxa de suïcidis, l'absentisme escolar... A tots aquests problemes cal afegir el més perillós actualment: el canvi climàtic, el qual està canviant dràsticament l'entorn dels inuits, cosa que podria portar molts inuits a ser refugiats climàtics. En un apunt del seu bloc, Mary Simon s'hi refereix, i alerta que les terres, cases i infraestructures inuits corren el risc de desaparèixer en els propers anys.


Ballesta, l'alcalde que en realitat no tenia cap as a la màniga - Empordà\nBallesta, l'alcalde que en realitat no tenia cap as a la màniga\nLes dues darreres setmanes a l'Ajuntament de Girona superen el millor capítol de «Joc de trons». Quan tothom pensava que Ballesta tindria un as a la màniga per aprovar el cartipàs, resulta que no en tenia cap\nGIRONA | LAURA FANALS 01.03.2016 | 06:30\ni el millor guionista de Joc de trons hauria pogut imaginar un guió tan rocambolesc. Des de que va marxar Carles Puigdemont, fa gairebé dos mesos, a la política gironina no han faltat els girs, la tensió ni les sorpreses. Però és que dues últimes setmanes han superat el que semblava insuperable, i això que veníem de posar com a alcalde el número 19 de la llista de CiU. Han estat dues setmanes en què tothom pensava que l'alcalde, Albert Ballesta, tenia un as a la màniga per salvar la situació... però resulta que no.\nDilluns 15 de gener, tot semblava una bassa d'oli. Ballesta va anunciar la seva proposta de cartipàs en roda de premsa i va donar a entendre que ho tenien gairebé pactat amb algun partit. De fet, fins i tot va convocar el ple per aquell mateix divendres, 19 de febrer, malgrat que tenia temps per fer-ho fins al 14 de març. Tothom va imaginar que el soci seria Esquerra, però la sorpresa va saltar quan tots els partits, un a un, van anar anunciant que no hi estaven d'acord perquè els 75.000 euros que cobrava els semblaven massa elevats i no estaven d'acord amb els càrrecs de confiança. Fins i tot ERC. Els dies van anar passant i Ballesta no suspenia el ple, de manera que tothom es mirava de reüll, convençuts que l'alcalde tenia alguna carta amagada i que acabaria tenint algun soci. Però no. Esquerra no s'estava fent de pregar, sinó que li va comunicar clarament que no pensava donar-li suport. Si algú esperava alguna trucada de Barcelona per resoldre la situació, no es va produir. Ballesta va reunir la junta de portaveus el mateix divendres al matí i, veient que ningú cedia, va suspendre el ple in extremis. Tot i això, aquell mateix dia va convocar un nou ple per al dijous 25. I tothom va tornar a pensar que tenia un as a la màniga.\nLes negociacions es van reemprendre, però dimarts a les vuit del matí ERC-MES es va presentar davant de CiU amb una proposta de cartipàs totalment diferent, en què proposaven un sou de 68.000 euros i la supressió de tres assessors. Tot seguit, el van explicar en roda de premsa. Ballesta no va voler sentir ni parlar d'aquest cartipàs i es va enfurismar amb Esquerra. Per això, va trucar a PP i Ciutadans per buscar un acord. No era el que desitjaven, però faltaven dos dies per al ple i no volien arriscar-se a haver-lo de tornar a suspendre. L'entesa va ser fàcil i a última hora del vespre el pacte estava gairebé tancat.\nDimecres tot es va precipitar. Malgrat que l'acord amb PP i C's era gairebé un fet, el portaveu de CiU, Carles Ribas, va sortir en roda de premsa dient que ERC era el seu soci prioritari, però lamentant que no haguessin volgut entrar a govern i criticant que intentessin condicionar-lo des de l'oposició. I va advertir que, malgrat que estiguessin explorant acords amb altres formacions, Girona continuaria essent un referent de l'independentisme.\nTot i aquesta darrera crida a ERC, l'acord amb PP i C's era un fet i només tres hores més tard sortien Concepció Veray (PP) i Míriam Pujola (C's) a confirmar-lo. Les dues van remarcar que, malgrat no compartir el sentiment independentista del govern, era un pacte puntual pel bé de la ciutat. I malgrat que Ballesta en principi no tenia previst sortir, finalment ho va fer per la insistència dels mitjans. Va tornar a carregar contra ERC i va confirmar que no li havia quedat més remei que pactar amb el PP i C's.\nPerò ni tan sols aquesta carta tenia assegurada. Ahir al matí, C's trencava l'acord amb el govern argumentant que no li havien agradat les declaracions de Ribas. Ningú va saber explicar per què el dia abans, tres hores després d'haver-les escoltat, Pujola va sortir a anunciar l'acord. De cop i volta, C's demanava la sortida de l'AMI i és clar, això era inassumible pel govern.\nMés corredisses. Ballesta va intentar tancar un acord in extremis amb el PSC que incloïa una rebaixa del sou a 68.500 euros. Semblava que seria possible, però finalment no se'n va sortir. També va tornar a trucar a ERC, confiant que la rebaixa en el sou de l'alcalde seria suficient per obtenir el sí. Però no va ser així. Massa tard. Els ponts amb ERC estaven ja trencats i els republicans es van negar a donar-li suport. Ballesta va entrar al ple d'ahir a la tarda sense saber si algú acabaria canviant d'opinió, però creuant els dits. No hi va haver sort. No només es va quedar sense sou, sinó que la crispació del ple va dinamitar qualsevol pont d'entesa amb un altre partit. I li costarà molt, però molt, reconduir la situació. Si se'n surt.


Miquel Iceta i Raquel Sánchez prometen els càrrecs de ministre davant Felipe VI La República\nPla general de Miquel Iceta prometen el càrrec de ministre de Cultura i Esports davant de Felip VI el 12 de juliol del 2021 (horitzontal)\nEls nous ministres del govern de Pedro Sánchez han promès aquest dilluns els seus càrrecs davant el rei Felipe VI i un exemplar de la Constitució. Cap ha fet servir la fórmula de la jura, i alguns d’ells han fet referència al gènere femení del Consell de Ministres. Entre altres ho han fet els dos representants del PSC a aquest executiu: la fins ara alcaldessa de Gavà, Raquel Sánchez, com a nova ministra de Transports, i Miquel Iceta com a nou ministre de Cultura i Esport.\nLa primera en prometre el càrrec ha estat la nova ministra de Justícia, Pilar Llop, que ha actuat com a notària major del regne per a la promesa dels seus nous companys del Consell de Ministres. Després ho han fet les vicepresidentes Calviño, i Ribera i que esdevenen vicepresidentes primera, segona i tercera, respectivament, per la sortida de Carmen Calvo.\nDesprés ha estat el torn de José Manuel Albares com a ministre d’Exteriors, María Jesús Montero, que suma a Hisenda les competències de Funció Pública, Raquel Sánchez com a ministra de Transports, Pilar Alegría com a ministra d’Educació, Félix Bolaños com a ministre de Presidència, Isabel Rodríguez com a ministra de Política Territorial, Miquel Iceta com a nou ministre de Cultura i Esport i Diana Morant com a ministra de Ciència.\nTots ells rebran les carteres de mans dels seus predecessors al llarg d’aquest matí de dimarts i participaran aquest dimecres al Consell de Ministres.


Muntatge d'elevador de curt recorregut VECTIO a Premià de Mar, Barcelona - Válida sin barreras - Valida Muntatge d'elevador de curt recorregut VECTIO a Premià de Mar, Barcelona - Válida sin barreras - Valida\nMuntatge d'elevador de curt recorregut VECTIO a Premià de Mar, Barcelona - Válida sin barreras\nLa teva comunitat no és accessible? Perquè pugui ser-ho, existeixen diferents solucions que permeten a l'usuari pujar i baixar desnivells sense problemes i de manera totalment autònoma.\nA Válida sin barreras tenim tota classe d'ajudes tècniques per a la supressió de barreres arquitectòniques. Des de cadires salvaescales per a millorar l'accessibilitat en habitatges unifamiliars, fins a plataformes o elevadors de curt recorregut per a comunitats de veïns, locals o institucions públiques.\nSolucions per a l'accessibilitat a Premià de Mar\nEn aquest habitatge de Barcelona, hem realitzat el muntatge de l'elevador de curt recorregut VECTIO: ideal per a salvar desnivells verticals de fins a 3 metres d'altura.\nAquest elevador disposa d'un sensor de seguretat en el baix de la plataforma.\nFunciona a través d'un sistema d'elevació hidràulic amb un sistema d'embranzida directa i a una pressió nominal de 50 bar.\nEs pot canviar el color de l'elevador amb diferents tonalitats de la gamma RAL per a integrar-lo amb l'entorn.\nA més, té una àmplia gamma d'opcionals i es pot triar entre diverses mesures de la plataforma.\nMés informació aquí: Elevador VECTIO.\nPlataforma salvaescales SPATIUM a Sitges, Barcelona - Válida sin barreras


Vinil decoratiu confeti daurat\nReferència: Casa Star001 hogar\nVinil decoratiu de paret "Confeti daurat"\nVinil de paret amb topos dorats ideals per decorar espais amb molta elegància i originalitat\nTots els vinils decoratiusStarStick es poden col·locar en parets, mobles i qualsevol superfície llisa.\nNomés hi ha un única mida d'aquest vinil\nMida dels topos: 4,5cm de diàmetre cada un\nTotal de topos: 60 dorats\nConfeti Big daurat - Vinil decoratiu\nSúper confetis de vinil dorat de mida gran per decorar qualsevol paret. Habitacions infantils, menjadors, botigues, espais col·lectius...\nMida dels topos: 7 cm de diàmetre cadascun\nVinil de paret foramt per 12 flors pintades amb efecte aquarel·la. Un vinil decoratiu que permet convertir qualsevol racó en una paret plena d'encant.\nMida del muntatge: 85x85 cm\nMida de les flors:\n12 cmd’ample les més grans\n8 cmd’ample les més petites\nTotal: 12 flors\nConfeti de colors. Nature - Vinil infantil de topos\nJa és aquí la festa del confeti! Divertit vinil de paret amb topos de colors naturals. Un vinil decoratiu, fàcil de col·locar, apte per a parets o mobles i súuuper divertit.


AIXECAMENT DE LES SUSPENSIONS RELATIVES A LES PRESTACIONS I AJUTS D’ACCIÓ SOCIAL\nL’aplicació del punt 8 del decret llei 5/2012, d’1 de juny, de mesures urgents en matèria de personal i administratives per a la reducció del dèficit públic del sector públic va suposar la suspensió de les convocatòries i les concessions de prestacions i ajuts en concepte d’acció social, llevat de les relatives a ajuts per fills menors de 18 anys i a ajuts per a l’atenció a familiars amb discapacitat.\nUna disposició posterior va permetre la recuperació dels ajuts per a estudis tant del personal com dels fills.\nLa Mesa de Negociació dels Empleats Públics de l’Administració de la Comunitat Autònoma de les Illes Balears, de la qual formam part com a sindicat amb representació, ha mantingut reunions els darrers mesos.\nEn reunió de data 20 de juliol de 2016 s’acordà la creació d’un grup de treball per tal d’estudiar i analitzar, entre d’altres, l’aixecament de les suspensions relatives a les prestacions a ajuts de caire social. Aquest grup de treball, reunit el dia 29 de juliol, elevà una proposta relativa a l’aixecament de la suspensió de la concessió de bestretes, per tal que fos presa en consideració i aprovada en el Consell de Govern.\nQuant a la recuperació de les retribucions íntegres en el supòsit d’incapacitat transitòria (IT), la Mesa, reunida el dia 15 de setembre de 2016, ha proposat afegir un supòsit més dels que actualment donen dret a percebre un complement econòmic del 100%.\nLa norma general per a tots els treballadors al servei de la comunitat autònoma serà la següent:\n“Afectació greu de la salut que impossibiliti el normal desenvolupament de la prestació de serveis. S’entendrà que concorre aquesta circumstància en els supòsits d’acreditació d’una baixa mèdica la durada de la qual sigui igual o superior a 5 dies”.\nL’aplicació d’aquesta norma no impedirà continuar amb la negociació a cada una de les diferents Meses Sectorials per tal de millorar-la.\nAquesta modificació de la normativa vigent també haurà de ser ratificada en Consell de Govern.\nDes del sector d’ensenyament de la Federació d’empleades i empleats del Serveis Públic d’UGT Illes Balears (FeSP-UGT Enseyament)


El Consell d'Europa insta Andorra a revisar la tipificació dels delictes de violència domèstica La República\nRecomana incloure en el Codi Penal el delicte d’agressió sexual quan no hi ha consentiment independentment si l’acció és violenta o no\nEl Grup d’experts en la lluita contra la violència contra la dona i la violència domèstica (Grevio) del Consell d’Europa insta Andorra a revisar la tipificació dels delictes de violència domèstica en un comunicat després de la publicació aquest dilluns de l’informe de la primera avaluació sobre la implementació a Andorra del conveni sobre la prevenció i la lluita contra la violència contra la dona i la violència domèstica, també conegut com Conveni d’Istanbul.\nConcretament, el Grevio recomana incloure en el Codi Penal el delicte d’agressió sexual quan no hi ha consentiment i que es revisi l’escala de les penes aplicables. En aquest punt, el grup d’experts recorda que Andorra va fer una “reforma superior” del Codi Penal després de ratificar la Convenció, amb afectació a formes de violència com el matrimoni, l’avortament i l’esterilització forçoses.\nMalgrat aquesta modificació, “la gravetat de les infraccions de caràcter sexual es continua avaluant en funció del grau de violència física exercida i no pas de l’absència de consentiment de la víctima”, justifica la petició de modificació.\nUna altra mancança que detecta és en l’atenció a les víctimes: la valoració del Servei d’Atenció a les Víctimes de Violència de gènere “no cobreix totes les formes de violència” contra les dones com l’assetjament sexual, les mutilacions genitals o els matrimonis forçats. En relació amb l’atenció hospitalària, el Grevio demana garantir a totes les víctimes de violència sexual l’accés a serveis especialitzats, que ofereixin atenció mèdica, legal i psicològica.\nUna altra recomanació del Grevio a Andorra fa referència a la recollida de dades, punt en el qual es detecten mancances que “dificulten una avaluació adequada de l’eficàcia de les mesures adoptades” en matèria de lluita contra la violència de gènere, explica el comunicat. En aquest punt, el grup d’experts demana a les autoritats andorranes que posin en funcionament un sistema de recollida i publicació de les dades tal com estableix la Convenció d’Istanbul.\nL’informe destaca que és positiu que a Andorra hi hagi una unitat de polítiques d’igualtat dependent del Ministeri d’Afers Socials, però lamenta la “falta de coordinació” entre els sectors administratius. També lamenta la “falta de recursos humans i financers propis” de la Comissió Nacional per a la Lluita contra la Violència de Gènere i domèstica per avaluar eficaçment les polítiques públiques que s’han desenvolupat en aquest camp.\nDe la mateixa manera, els experts del Consell d’Europa demanen que es treballi “més estretament i de manera més sistémica” amb les organitzacions no governamentals especialitzades en els drets de les dones. L’informe avalua la situació fins el 14 d’octubre passat i destaca, en positiu, l’aprovació de la llei per erradicar la violència de gènere del 2015 i de la llei per a la igualtat de tracte i la no discriminació del 2019.\nEl Grevio és l’òrgan especialitzat independent encarregat de supervisar la implementació del Conveni d’Istanbul, que Andorra va signar el 22 de febrer del 2013 i va ratificar el 22 d’abril del 2014.


Holiday Home Balcon al Mar 15-D Javea Espanya - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nMés informació sobre Holiday Home Balcon al Mar 15-D\nSi el que està buscant és per un hotel ben situat a Benitachell, no busqui més enllà de Holiday home Balcón al Mar VII Jávea. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nAprofiti's de la riquesa de serveis i avantatges d'aquest hotel de Benitachell. A l'hotel s'hi pot gaudir d'unes comoditats de primera classe com instal.lacions de barbacoa.\nTotes les instal.lacions per als clients, ofereixen comoditats destinades a assegurar tot el comfort possible. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Benitachell, el Holiday home Balcón al Mar VII Jávea és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nNúmero de Identificación Fiscal: AT428030A\nCal que informeu el Holiday Home Balcon al Mar 15-D de la vostra hora d’arribada amb antelació. Podeu fer servir l'apartat de Peticions especials en fer la reserva o posar-vos en contacte amb l'allotjament directament mitjançant les dades de contacte que apareixen a la confirmació. Cal abonar l’import total de la reserva abans de l’arribada. Interhome t'enviarà una confirmació amb tota la informació del pagament. Un cop hagin rebut el pagament, t'enviaran un e-mail amb les dades de l’establiment, com ara l’adreça i el lloc on has de recollir les claus. En arribar, cal abonar un dipòsit de 200 EUR per si hi ha desperfectes. Aquest dipòsit es reemborsarà el dia de sortida en funció de l'estat de l'allotjament. Número de llicència: AT428030A


L'interior de Castelló i el nord-oest de València, en alerta taronja per nevades aquest diumenge - Diari La Veu\nEscriba el número 350173\nEl govern espanyol vol evitar que es repetisquen imatges com les de l\_'operació retorn de Nadal, amb centenars de vehicles atrapats.\nL'Agencia Estatal de Meteorologia (AEMET) ha activat per aquest diumenge, 4 de febrer, l'avís taronja –risc important– per nevades a l'interior de la demarcació de Castelló i al nord-oest de la de València, on es podrien acumular fins a 15 centímetres de neu. L'alerta comença a les tres de la matinada i es mantindrà fins al final de la jornada.\nPer a aquest diumenge, l'AEMET preveu, a més de les nevades, cels coberts amb probabilitat de precipitacions. Les temperatures mínimes aniran en ascens local i les màximes tornaran a baixar a causa de les gelades dèbils en les zones altes de l'interior. El vent bufarà de component oest fluix i tendirà cap a la vesprada a component est en el litoral nort.\nEl Ministeri de Foment ha mobilitzat un total de 853 màquines llevaneu i 139.048 tones de fundents per a fer front a les nevades que poden produir-se aquest cap de setmana i dilluns al País Valencià i, també, a Andalusia, Aragó, Astúries, Cantàbria, Castella-la Manxa, Catalunya i Madrid, segons ha informat en un comunicat. El govern espanyol vol evitar que es repetisquen imatges com les de l'operació retorn de Nadal, amb centenars de vehicles atrapats.\nPer la seua banda, divendres, l'Agència de Seguretat i Resposta a les Emergències va alertar i recomanar molta precaució davant el temporal de neu previst, mentre que el Centre de Coordinació d'Emergències de la Generalitat Valenciana (CCE) va establir l'emergència situació 0 del Procediment d'Actuació Enfront del Risc de Nevades i va informar els municipis afectats perquè adoptaren les mesures preventives.\nPugen les temperatures... i tornen a baixar\nLa situació meteorològica de dissabte ha estat protagonitzada per una lleugera pujada de les temperatures màximes a tot el territori valencià, abans d'una nova baixada aquest diumenge, acompanyada de neu. Els termòmetres han rondat entre els 16 i els 5 graus a Castelló, entre els 16 i els 6 a València i entre els 15 i els 4 a Alacant.\nPel que fa al vent, l'interior de la demarcació de Castelló segueix en avís groc per ratxes que passen els 80 quilòmetres per hora. Segons les dades de l'AEMET, fins a les 11 del matí s'han registrat ratxes de 95 km/h a Fredes, 78 km/h a Vilafranca, 77 km/h a Atzeneta del Maestrat o 67 km/h a Torreblanca.\nAquest avís per vents va acompanyat de l'alerta per incendis forestals: nivell roig (risc extrem) al nord-oest de Castelló i taronja (elevat) a l'interior i a la demarcació de València, segons el Centre de Coordinació d'Emergències 112.\nEscriba el número 993979


A PEU » “Memento homo”\n« La memòria, els records i les absències A fora hi fa fred; a dins tot put. »\nPublicat en 20:19 sota Vida i mort\nLa coneguda frase llatina “Memento, homo, quia pulvis eris et in pulverem reverteris” (Recorda, home, que ets pols i en pols t’has de tornar) ens porta a un tema difícil, aspre i dificultós de tractar com és el de la mort. Anys enrere era un tema molt quotidià perquè la gent acostumava a morir a casa seva, envoltat de familiars i amics i no s’amagava la mort ni als infants, com es fa ara. Es veia morir animals i persones i es percebia, per tant, la mort amb molta més naturalitat. Ara ens costa parlar-ne amb normalitat perquè la societat ens ha anat inculcant uns valors que van per altres camins. Ara el que es valora és la vida, la felicitat , la boniquesa, la joventut i la cara amable de les coses; en canvi, s’amaga la malaltia, el sofriment, la lletgesa, la cara més fosca de la vida i, per tant, mirem d’amagar i no parlar gaire de la mort.\nM’ha fet pensar en el tema de la mort una notícia que he llegit avui. Es diu “projecte Poetree” i diu que vol ser és una iniciativa poètica de retornar a la terra el que és seu: el nostre cos. Consisteix en posar les cendres del difunt en una urna biodegradable on s’hi pot plantar un arbre que creixerà alimentat per les cendres del difunt.\nLa notícia m’ha fet pensar una mica i he de confessar que m’ha agradat per diversos motius: primerament, perquè és una idea nova. Després, perquè d’alguna manera vol ser un signe de que amb la mort no s’acaba tot i ens pot fer adonar –per si encara no ens en havíem adonat- que la mort forma part de la vida, que no és cap cosa estranya i que fins i tot li pot donar sentit. No estaria de més que ens adonéssim que som finits, caducs, imperfectes, mortals i que potser no ens cal tenir tants fums, ni tantes ínfules, ni ser tan presumptuosos quan anem drets i encarcarats per aquests mons de Déu pensant que ens ho menjarem tot.\nDonar sentit a la mort és tant important com donar sentit a la vida i ens hi hauríem d’esforçar igualment per buscar-los-hi el sentit. D’aquesta manera possiblement estaríem més preparats quan la mort ens toqui de prop i sabríem acceptar-la millor i amb molta més naturalitat. Mort i vida, vida i mort són un tot indestriable.\nPer això aquest projecte POETREE el trobo interessant i -com explica l’autora de la iniciativa, la francesa Margaux Ruyant- infon un esperit poètic al procés de dol. Poetree és una urna que evoluciona amb el temps, permetent que els éssers estimats plantin un arbre en les cendres del difunt. L’urna està feta d’un anella de ceràmica amb els detalls de la persona morta, un contenidor de suro i un suro que segella. Els familiars poden posar les cendres del difunt en l’urna i portar-la a casa amb un arbre de cirerer en un test biodegradable. Llavors treuen el suro i afegeixen terra dins de l’urna, i el petit arbre pot ser plantat a les cendres. Al cap d’un temps l’urna pot plantar-se en un jardí, on el contenidor de suro pot començar el seu procés de degradació, deixant només l’anell de ceràmica a la superfície com una marca commemorativa del difunt i un bell arbre de cirerer emergint d’ell. Aquesta idea transforma la visió "estàtica" que tenim de la mort cap a una altra visió més fluïda, agraïda i viva. I podrem fer visible d’alguna manera que d’unes cendres en pot sorgir vida i que amb la mort no s’acaba tot, com creiem els cristians, per exemple. I no fem res més que tornar a la terra allò que és seu: el nostre cos.


La difer?ncia dels que giren els pagaments de cr?dit i en quotes\nトップページ ＞ 言語 ＞ カタルーニャ語 ＞ La difer?ncia dels que giren els pagaments de cr?dit i en quotes\nLa difer?ncia de cr?dit renovable i la instal?laci? es pot trobar en els termes de la forma de determinar els pagaments mensuals. El cr?dit renovable ?s un m?tode que pagar? per fixar una quantitat constant de pagar cada mes al moment del contracte de targeta, per? les quotes ?s un m?tode que pagar? cada vegada que configurar de manera individual en el moment de la compra.\nEn rotatori de cr?dit i el cr?dit renovable, i establir el pagament mensual en el moment de, b?sicament, el contracte de la targeta. Passar 20 quan dins pagament m?nim iens mensuals de 5.000 iens, configuracions, com ara 10.000 iens quan la quantitat d'?s ?s igual o m?s de 20 milions de iens ?s com?. En aquest cas, no canvia en 5000 iens pagament m?nim cada mes per la quantitat d'?s. A m?s, si es decideix el pagament m?nim o m?s companyia de la targeta, es pot establir la quantitat de diners al seu compte.\nde cr?dit renovable, abans del pagament de totes les compres o es pot ajustar en el cr?dit renovable, tamb? es pot establir o al cr?dit renovable per tel?fon o p?gina d'inici de la companyia de la targeta despr?s de les compres. A m?s, podeu tamb? donar el m?tode de pagament al cr?dit rotatori en el moment de la compra a la botiga. Tamb? hi ha una targeta dedicada ribonucleic, ser? tot l'?s d'aquesta targeta de cr?dit est? girant de forma autom?tica.\nquotes quotes i ?s un sistema que pagar? es divideix en el nombre de l'usuari desitjat. El pagament de varia mensuals per quantitat d'?s i el nombre de pagaments ?s la gran difer?ncia entre el cr?dit rotatori. Nombre de pagaments, establir de forma individual per a cada ?s de la targeta. 3 vegades o 5 vegades, 10 vegades, ?s com?, tal com 12 vegades. Es pot configurar fins a aproximadament 24 vegades o 36 vegades, o pot optar per un pagament de bonificaci?.\nEn general cada un dels beneficis, de cr?dit rotatori s'estableix en inter?s de millora quotes. En molts casos, amb un 18% d'inter?s del 15% en el cr?dit renovable, en quotes s'ha convertit en un 15%, del 12%. En cr?dit renovable t? pagaments mensuals constants, ja que ?s la mateixa quantitat de diners per pagar no importa la quantitat de les compres, la casa en un punt tal Es diu que el m?tode de pagament d'utilitzar. Cada vegada\ninversa en quotes per comprar la mercaderia, que els pagaments quantitat seguir? augmentant. Quan el cr?dit renovable segueix de compres, per? hi ha sempre acaba de qualsevol perd o s'han convertit casos, les quotes, per contra, pel fet que el nombre s'estableix, hi ha l'avantatge que la realitzaci? del pagament ?s f?cil d'entendre. Per tant, el cr?dit renovable o una mala gesti? dels fons, les persones que estan o volen comprimeixen tant com sigui possible la c?rrega de pagament del mes s'ha enfrontat.\nA m?s, les quotes, fins i tot a mesura que tracten de canviar la forma de pagament del seg?ent, que ?s dif?cil de canviar, sempre que no hi ha condicions especials, el cr?dit renovable ?s possible prepagament. Aquesta ?s una gran avantatge de cr?dit renovable. Per exemple, si vost? compra una mercaderia 100.000 iens, deixi el moment, el cr?dit renovable, si els diners que va ser organitzada de tal mes seg?ent es pot preparar, pot estar acabat a la vegada el pagament amb els diners.\naquesta quantitat, es pot tallar el pagament d'interessos. Prepagament en el cas de quotes no ?s impossible, per?, despr?s de tenir contacte directe telef?nic, etc., a la companyia de la targeta, no ?s probable que es cobrar? un Administratiu d'inter?s, com ara pagar-ho abans d'interessos per separat. El cr?dit renovable ?s una bona comprensi? de com funciona, es pot utilitzar tal qual ?s molt convenient per anar degudament pagat durant l'?s del prepagament. Per exemple, si vost? compra una mercaderia 100.000 iens, deixi el moment, el cr?dit renovable, si els diners que va ser organitzada de tal mes seg?ent es pot preparar, pot estar acabat a la vegada el pagament amb els diners.\naquesta quantitat, es pot tallar el pagament d'interessos. Prepagament en el cas de quotes no ?s impossible, per?, despr?s de tenir contacte directe telef?nic, etc., a la companyia de la targeta, no ?s probable que es cobrar? un Administratiu d'inter?s, com ara pagar-ho abans d'interessos per separat. El cr?dit renovable ?s una bona comprensi? de com funciona, es pot utilitzar tal qual ?s molt convenient per anar degudament pagat durant l'?s del prepagament.


Nules tanca l'exercici 2016 amb un superàvit de 1,2 milions d'euros - Radio La Vall d'Uixó - Cadena Ser\nEstàs aquí:Inici Actualitat Nules Nules tanca l'exercici 2016 amb un superàvit de 1,2 milions d'euros\nA més, Nules compleix amb els quatre requisits marcats pel Govern Central en la Llei Orgànica 2/2012 sobre estabilitat pressupostària i sostenibilitat financera per a les administracions locals com són tancar l’exercici de l’any 2016 amb superàvit; tindre un remanent de tresoreria positiu per a despeses generals; no superar els límits d’endeutament establix; i complir el període de pagament a proveïdors. Respecte al tema de l’endeutament David García destaca que “el límit està en 110%, al mes de juny de l’any 2015 quan varem entrar a governar estava per damunt del 30% i en desembre de 2016 es va tancar en prop d’un 16%”.\nPer altra banda, segons els informes de l’interventor municipal s’ha complit també amb la regla de la despesa i s’ha fet amb un marge de 416.990,93 euros. “Hem complit la regla de la despesa amb unes xifres superiors a les previstes, tenint en compte que l’anterior equip de govern la va incomplir’’, comenta l’alcalde de Nules, David García.


Inici > Delegacions > Delegacions del Govern > Delegació del Govern a la Comunitat Autònoma de Catalunya > Actualitat > Notes de premsa > Notes > 2009 > Octubre > El Ministeri de Medi ambient i Medi Rural i Marino ha adjudicat, per més d'un milió d'euros, les obres del camí de ronda en El Port de La Selva (fases 3y 4), a Girona\nEl Ministeri de Medi ambient i Medi Rural i Marino ha adjudicat, per més d'un milió d'euros, les obres del camí de ronda en El Port de La Selva (fases 3y 4), a Girona\nEn el marc de la seva política de rehabilitació i millora del litoral\nAquest projecte s'emmarca al Pla E (Pla Espanyol per al Estímul de l'Economia i l'Ocupació) del Govern i permetrà la creació de 16 llocs de treball\nEl pressupost total de totes les fases ascendeix a 3.664.510 euros.\nEl Ministeri de Medi ambient i Medi Rural i Marí, a través de la Direcció General de Sostenibilitat de la Costa i del Mar, ha adjudicat les obres de construcció del camí de ronda del Port de La Selva (fases 3 i 4), a Girona. L'import d'aquesta actuació és d'1.123.984 euros i l'empresa adjudicatària ha resultat ser Bardera, Obres Civils i Marítimes, S.L.\nL'objecte principal del projecte és el condicionament del camí costaner existent entre la riera de L'Arola, al Port de La Selva, i el límit amb el terme municipal de Llançà. El pressupost total de totes les fases d'aquest projecte ascendeix a 3.664.510,19 euros.\nLa longitud total del camí és de 4,23 quilòmetres, amb una amplada entre 2 i 3,5 metres. La pavimentació es realitza amb sauló estabilitzat amb ciment. Està prevista la creació de 1.520 metres quadrats de superfície d'aparcament, 6 miradors per aprofitar les excel·lents vistes des dels caps, 7 passarel·les, 234 punts de llum i 142.729 unitats de diferent tipus de plantes per a la revegetació de la zona. El projecte s'ha dividit en 5 fases que se n'han anat executant a mesura que se n'anava obtenint la corresponent disponibilitat de els terrenys. Ja s'han executat totes les fases llevat de la que ara es adjudica i cuyas obres s'iniciaran aviat.\nLa longitud del tram de camí corresponent amb aquestes fases és de 1.600 metres. Les obres inclouen un aparcament per a 76 vehicles que es situarà en la península de S'Arenella, on es troba el far del mateix nom. Es procedirà, també, al soterrament de les línies elèctriques de baixa tensió i de telefonia que discorren per la zona.\nAquestes actuacions formen part de les inversions del Pla E (Pla Espanyol per a l'Estímul de l'Economia I l'Ocupació) del Govern, que en col·laboració amb les comunitats autònomes i ajuntaments de les zones afectades, realitzen les intervencions necessàries per a la regeneració de la franja litoral, respectant les característiques mediambientals i paisatgístiques de cada zona i facilitar el ús i gaudeixi de la costa a tots els ciutadans.


Regulació de pas a la Picossa a Móra d'Ebre a causa de la reproducció de l'àguila coabarrada | EbreActiu.cat, revista digital per a la gent activa | Terres de l'Ebre...\nRegulació de pas a la Picossa a Móra d’Ebre a causa de la reproducció de l’àguila coabarrada\nLa regulació de pas pels senders d´aquesta muntanya s’allargarà fins al 31 de maig. La parella d’àligues de la Picossa es coneix des dels anys vuitanta i la seva zona de nidificació es troba als vessants obacs de la muntanya de la Picossa\nEl cim de la Picossa, coronat per l’Estel de Sant Jeroni\nL’Ajuntament de Móra d’Ebre i els Agents Rurals han instal·lat cartells informatius a la zona de la muntanya de la Picossa sobre la regulació del pas en els senders d’aquest indret per afavorir la reproducció de l’àguila coabarrada. La muntanya de la Picossa és un lloc emblemàtic del municipi, solcat per molts senders que pugen per tots costats cap el cim i cap l'Estel de Sant Jeroni (una estàtua instal·lada al capdamunt de la Picossa). Alguns d'aquests senders passen molt prop dels cingles, a vista dels nius on hi ha els ous de les àguiles.\nLa regulació de pas per aquests senders es va iniciar el 10 de febrer i s'allargarà fins al 31 de maig. En funció del niu que utilitzin les àguiles per a covar els ous, es podrà obrir el pas d'algun tram abans d'aquesta data. Durant el dia de la Romeria de Sant Jeroni (1 de maig), un dels dies de l’any amb la màxima afluència d’excursionistes a la zona de la Picossa, s'establirà una regulació específica, amb vigilància i informació més intensa.\nL’àguila coabarrada és una espècie protegida des de l'any 1973, però la seva població no s'ha recuperat, ans al contrari. Per això es considera amenaçada arreu d'Europa i es destinen molts esforços a la seva conservació. La muntanya de la Picossa s'ha protegit justament perquè hi viu l'àliga coabarrada, que n'esdevé l'emblema i garantia de conservació, per aquest motiu les autoritats sol·liciten la màxima col·laboració ciutadana per no visitar la zona a fi de no alterar les condicions de l’espai durant el període de reproducció.\nA Catalunya hi ha unes 75 parelles d’aquesta espècie (n’hi havia hagut unes 90 a principi dels vuitanta del segle passat). D’aquestes, 50 es troben entre les comarques de Tarragona i les Terres de l’Ebre, evidenciant el caràcter mediterrani d’aquesta emblemàtica espècie. Un dels factors que més preocupa és la davallada de l'èxit reproductor a tot Catalunya (i a la Picossa en particular), la qual està relacionada amb l'increment del lleure i la presència de gent a la muntanya a l'època de cria. Les àligues temen a l'home i quan veuen algú a prop del niu s'espanten i l'abandonen, cosa que pot suposar que els ous o polls petits morin de fred o de gana. L’única solució és no passar pels camins més propers als nius en època de cria, i és per aquest motiu que se n'ha regulat el pas.


Mariona Escoda - [web oficial] - Inici\nTreball discogràfic 2022 i concert amb banda\n«Tal com havia de ser»\nLes crítiques l’han definit com una cantant «versàtil i encisadora», dues qualitats que trasllada a la seva dimensió com a compositora.\n«Tal com havia de ser» és un EP d’estil pop-rock que desprèn influències de la seva experiència en teatre musical. Una proposta innovadora i exquisida que val la pena escoltar. Totes les cançons, tant la lletra com la música, han estat composades per ella connectant amb el que sentia, com es trobava i intentar exterioritzar situacions i sentiments passats o presents de la seva vida que mereixien ser transformats en cançons. Es considera que és un treball molt personal, pensat i treballat amb un resultat excel·lent.\nEl concert «Tal com havia de ser» combina les sis composicions pròpies del seu EP amb versions de temes clàssics coneguts i compta amb una banda de músics de primer nivell.\nEl disc «Tal com havia de ser» es pot comprar contactant directament amb Mariona Escoda a través de les seves xarxes socials, web o en aquest enllaç: www.cisterbooks.com\nPreu del disc: 10€ + despeses d’enviament\nConcert a veu i piano\n«En veu pròpia»\nAcompanyada de pianista, presenten el concert «En veu pròpia», un recull de cançons versionades al seu estil de balada sense perdre l’essència de l’original.\nInterpreten temes molt coneguts de cançó catalana, clàssics i de musicals, on els sentiments i la complicitat que et transmetran no et deixaran indiferent.\nTot seguit pots escoltar una mostra de les cançons que interpreten:\nConcert de gran format\nHa actuat en 6 concerts Mamapop com a cantant solista durant dos anys consecutius, a Lleida (Auditori Enric Granados) i Andorra (Palau de congressos) interpretant temes de Mecano, Rosana, Ana Belén, Sau, Alejandro Sanz, etc.\nMamapop és espectacle, música i emoció. Clàssics del Pop Rock Internacional amb acompanyament d’orquestra simfònica en un concert únic. Un espectacle de gala pensat per recordar, gaudir i emocionar.\nLa seva missió: sensibilitzar i mobilitzar la societat en vers al càncer de mama, utilitzant la música com a motiu de trobada per el recolzament a la investigació científica i a l’atenció de les persones afectades. Amb l’objectiu de recaptació de finançament per a la recerca científica de l’Institut de Recerca Biomèdica IRB-Lleida en càncer de mama. www.mamapop.cat\nGales i altres concerts\nHa actuat com a cantant solista en gales com «Els Imprescindibles» al Teatre Fortuny de Reus, presentat per Xavier Graset i retransmès en directe per Reus TV, o la «Festa social» a l’Autori de Reus, amb la Banda simfònica i l’orfeó de la ciutat.\nHa cantat al Teatre Bartrina de Reus compartint escenari amb la Soul Machine i la Banda simfònica de Reus en el Tribut a Aretha Franklin, interpretant temes com «Tnink» o «Respect».\nTambé en el mateix teatre i acompanyada per la mateixa banda, ha actuat en el «Concert de musicals», interpretant temes de «Mar i cel» i «Els miserables».\nBusques una cantant que s’adapti al teu espectacle o concert?\nHa posat la seva veu en l’actual i oficial «Himne de la Colla Vella dels Xiquets de Valls»; ha protagonitzat el videoclip de la cançó «Mil sabors» per promocionar la fruita de Catalunya i que es va presentar a la Concelleria d’Agricultura de la Generalitat; ha enregistrat cançons per diversos músics i productores; ha posat la seva veu en el documental «The stone circle» produït als Estats Units; ha gravat falques radiofòniques musicals; etc.\nNecessites una cantant pel teu projecte?\nActes varis i esdeveniments privats\nActes varis, seminaris, cerimònies, còctels, sopars, presentacions de llibres… Interpreten a veu i piano temes escollits per els amfitrions i s’adapten a les necessitats de l’esdeveniment.\nCopyright 2020 : Mariona Escoda


Vila-real viu el fi de festes Sant Pasqual 2017\nVila-real - SP2017 - Final de Fiestas\nDesprés de 10 dies plens d'actes i celebracions en honor al patró de Vila-real, les festes de Sant Pasqual han conclòs amb la seua particular traca i posterior castell de focs.\nEn l'última jornada encara han tingut lloc la música, amb l'actuació de Georgie Dann a les 19:45 hores a la Plaça Major, i el bon ambient als carrers del municipi. El matí ha començat amb un cant molt especial, el dels ocells a l'alba. Aquesta volta literal, ja que s'ha celebrat a primera hora del matí el Concurs de Ocells Cantors que organitza l'Associació Ornitològica El Pardillo al camp municipal de futbol Flors.\nMentrestant, una altra activitat aquesta no tan idíl·lica es duia a terme en diferents punts de la ciutat. El desmuntatge de cadafals feia real el final de festes, però encara faltava la ja tradicional trobada de Bessons, una trobada que ja va per la seua IV edició o la xocolatada, una altra de les cites que molts no s'han perdut en aquest diumenge de maig.\nNo ha estat fins a les 21:45 hores quan s'ha disparat la traca de final de festes, una cadena d'esclats ha començat des del temple de Sant Pasqual fins a l'Ajuntament i ha fet estremir el centre de la ciutat.\nA continuació, el correfocs a càrrec de Botafocs i de la xaranga Vakalenta, ha acompanyat els veïns per la Plaça Major i els carrers Cervantes, Mare de Deu dels Dolors, Penitència, Vilavella, Avinguda Itàlia, Sant Manuel i Pascual Font de Mora. Un trajecte que finalitzava al parc de Alaplana, on els participants han esperat per acomiadar una edició més al costat dels màxims representants municipals, encapçalats per l'alcalde José Benlloch i el regidor de Festes, Javier Serralvo. També les protagonistes d'aquest any, la reina i les seues dames, emocionades en tot moment han mirat al cel i han acomiadat un any únic i inigualable amb el castell de focs d'artifici a càrrec de Pirotècnia Martí que ha cobert el cel de Vila-real de color i foc en l'última nit de Sant Pasqual 2017.\nVisca Vila-real i Visca Sant Pasqual! s'ha escoltat cridar entre el públic després del castell.


Jocs de tres gats en línia - jugar en Game - Game\nJocs de tres gats\nPodeu jugar a tres gats en línia gratuïtament en qualsevol moment, ja que voleu xatejar amb personatges bonics i tous. La germana menor, Caramel, està escoltant a la seva mare en tot, el seu germà major, Kompot, no està raonat per l'edat, sinó perquè li agrada llegir. El germà mig Korzhik és una veritable tomba que no pots seguir. Prefereix l'esport als llibres i està preparat per perseguir la pilota de matí a la tarda. A la diversió presentada, estar atents i vigilants, perquè es construeixen principalment en el gènere de recollir el trencaclosques i buscar objectes. S'estan esperant històries interessants i increïbles.\nCol·lecció de trencaclosques Three Сats\nJocs Educatius per a Famílies de Gats\nJocs Tres gats per categoria:\nÚltim Jocs de tres gats\nJocs Tot Jocs de tres gats en línia\nGames de tres gats: mullats i molt bonics\nOn els gatets sempre són sorollosos, divertits i insegurs. Aquests malabars en un joc de jocs s'obliden de tot i es precipiten com una bola de foc amb una trajectòria imprevisible. Els jocs gratuïts de tres gats us familiaritzaran amb tants desitjos, i el seu nom és:\nCompota és la més gran de la trinitat dels gatets i, per tant, la més equilibrada. Li agrada llegir i resoldre trencaclosques, però alhora segueix sent una gran dentadura dolça, i pot menjar manjares en grans quantitats.\nL'arbust és mitjà en antiguitat, i en contrast amb el seu germà està molt inquiet. El seu credo és esportiu i, per tant, juga al futbol, el bàdminton o una altra cosa amb el mateix zel. És molt actiu, inquiet i sorollós.\nKaramelka és la seva germana petita, però ja està intentant comandar als germans, imitant la seva mare. També hi és present la mare i el pare d'aquesta germanor entremaliada i podeu conèixer-los. El pare treballa en una fàbrica per a la producció de dolços, i després a casa sempre està plena de delícies.\nMom també s'especialitza en la confecció de roba de moda per a nens, per la qual cosa la família resulta molt curta.\nSobre la vida dels transeünts i els transeünts-en\nAveriguant quins herois estan representats en les històries, probablement no puguis esperar a jugar tres gats de forma gratuïta. Quan es tracta de felins, s'introdueixen immediatament boles, ratolins i boles. Però els nostres herois prefereixen un entreteniment més complex, per tant, hauríeu de preparar-vos si decidiu unir-vos a ells.\nÉs hora d'examinar la rúbrica amb més detall per entendre quines instruccions es presenten per passar.\nBusqueu o amagueu i busqueu\nObertura de jocs de tres gats en línia, et converteixes en còmplices dels esdeveniments que tenen lloc al cercle d'una família mullida. Només aquí heu d'esbrinar el que s'ha enviat al paquet al petit Carmel. Segurament, igual que ella, no podeu esperar per obrir les caselles més ràpidament, però això només es pot fer després de doblegar tota la fotografia. Per fer això, recull les peces del mosaic, i tothom que va aconseguir trobar el seu lloc, encén l'emoció i la curiositat, què hi ha al paquet?\nS'obren accions similars si voleu veure tota la família a la col · lecció a la taula comuna. Aquesta vegada, el pare va portar nous dolços, i tothom està ansiós de provar-los. Hi ha tants dolços de colors, tubs de rosca, barres de xocolata i crema que els drools. Però no hauríeu d'apressar-vos, només teniu paciència, podreu afegir-ne la imatge completament, sense perdre-vos un detall.\nUn altre mosaic interessant està connectat amb les obres de jardí dels germans felins. En el seu temps lliure, els encanta cavar en els llits, plantant tot tipus de plantes. Com es veu, mostrarà un altre puzle després de recollir-lo.\nContinuant divertint-se, en el procés de jugar a tres gats en línia de forma gratuïta buscant, haureu de trobar fins a 10 diferències en només tres minuts. Al principi sembla que les imatges són iguals. Però no, hi va haver una discrepància, una altra, i si es mira més de prop, trobareu la resta de les dissimilaritats. En aquest cas, necessiteu un ull fort, igual que un gat, així que entreneu, i aviat esdevindrà gairebé el vostre.\nEls gatets mai no es cansen, i cada vegada que arriben amb alguna cosa nova. I ara ofereixen tres gats per jugar en línia, de manera que puguis trobar els elements que amaguen. Es mostren a la part inferior del camp, de manera que només heu d'entendre on els seus germans i germanes els van disfressar. Per complicar la tasca, s'atribueix un cert temps per a la cerca, de manera que hem d'actuar ràpidament. Imagineu que sou un gatet també, i pensa on escolliràs totes aquestes coses. Amb una bona imaginació i un aspecte entrenat, no és difícil, per tant, actuar.


La Fundació Arqueològica Clos cedeix en comodat 37 obres al Museu de Cultures del Món\n> La Fundació Arqueològica Clos cedeix en comodat 37 obres al Museu de Cultures del Món\n23-01-2015 Altres Col·lecció permanent\nLa Fundació Arqueològica Clos, dipositària de la col·lecció d'Art Precolombí, ha cedit una selecció de 37 obres d'aquesta col·lecció\nAquesta cessió es fa de forma gratuïta i per un període de 5 anys que podrà ser prorrogat per acord d'ambdues parts. Totes les peces cedides es troben integrades a l' exposició permanent del Museu de Cultures del Món, que s'inaugura el dissabte 7 de febrer.\nLa major part de les peces s'ubiquen a l'àmbit dedicat a les cultures de l'Amèrica Precolombina. Destaquen les ceràmiques procedents de les cambres sepulcrals de les tombes de tir, en forma de xemeneia, del Mèxic occidental, dels estats de Colima, Jalisco i Nayarit, així com els aixovars funeraris procedents de Veracruz, Teotihuacán i Mezcala. La cessió inclou també peces ceràmiques de la mesoamèrica Maia i dues escultures d'art Jaina de la Índia formen part del recorregut per les tradicions artístiques d'Àsia.\nEn el conveni de col·laboració entre ambdues entitats treballaran conjuntament en projectes i activitats de difusió en l'art i la cultura a través de convenis específics per a l’organització d'activitats d’interès del museu. En aquest sentit, la Fundació Arqueològica Clos serà l'organitzadora de cursos, conferències i tallers.\nD'altra banda s'oferirà una entrada combinada per 12 €, que permetrà l'accés al Museu de Cultures del Món i el Museu Egipci de Barcelona.\nEl Museu de Cultures del Món que obrirà al públic el 7 de febrer, té com a missió principal la preservació, presentació i difusió del patrimoni artístic i cultural de diverses cultures d'Àfrica, Àsia, Amèrica i Oceania.\nMostra la diversitat cultural mitjançant l'experiència artística dels pobles des d'una perspectiva pluridisciplinària i vol esdevenir una plataforma de difusió i projecció social del patrimoni i el coneixement d'altres cultures del món.


Fonart.com | Bruut! – Alternatilla Jazz\nBruut! Concerts Fàbrica Ramis Historial Inca (Mallorca) Mallorca\nBruut! – Alternatilla Jazz\nInca, Fàbrica Ramis.\nDijous, 08 de desembre de 2016 a les 2o.30h\nDijous, 08 de desembre de 2016 a les 20.30 h\nObrim portes 19.30 h\nMaarten Hogenhuis: saxo, Folkert Oosterbeek: hammond, Thomas Rolff: baix i Felix Schlarmann: bateria.\nBruut ofereixen una impressionant mescla musical, des del més colorit fins al més rude, d’allò més ballable pel cap alt melòdic. La seva estètica musical va des del surrealisme del cinema de Quentin Tarantino, passant pels sicos de segona mà i per les velles pel·lícules del llunyà Oest.\nInternacionalment la banda continua la seva expansió en nous territoris amb actuacions en directe a Japó, Polònia, Burkina Faso, Alemanya, Anglaterra, Sud-àfrica, Espanya, Surinam, Turquia i Bèlgica. Van tenir un èxit notable amb la seva participació en festivals internacionals com el Tòquio Jazz Festival, Glimps, National Arts, Istanbul Jazz, North Sigui Jazz i el Eurosonic/Noordersiag.\nVan debutar discogràficament el 2013 amb la publicació del seu homònim àlbum debut, al que va seguir l’aclamat “Fire” en el 2013. Amb el disc “Mad Pack”, publicat en el 2015, Bruut! s’han consagrat com una de les formacions més creatives i revigorizantes en el seu gènere.\nSUPERJAZZ (2017), és el darrer treball publicat per Bruut!\nEl seu àlbum debut, de títol homònim, es va publicar l’any 2012. Durant el 2013 arribaría ‘Fire’, que les va situar com una referència del jazz més potent i original. ‘Mad pack’, el seu tercer àlbum es va publicar en 2015 y va ser nominat als premis Edison Jazz World coma Millor Àlbum. El seu darrer treballsiscogràfic, publicat al 2017 l’han titulat ‘Superjazz’ i es tan divers com la música que inspira als quatre components de la banda.\n2016Alternatilla Jazz In MallorcaBruut!Fàbrica Ramis


VÍDEO: Tiren tres persones d'una furgoneta en marxa en una carretera de Sevilla\nFoto: Emergències Sevilla\nEls carrers de Sevilla han estat l'escenari d'una espectacular persecució al conductor d'una furgoneta des de la qual es van llançar, mentre anava a tota velocitat, a tres homes, dels quals un va acabar morint.\n���� [Vídeo] Persecució i detenció per quatre agents de la Policia Local de #Sevilla d'un delinqüent que era perseguit per @GuardiaCivil des de #Cádiz.\nEnhorabona per la vostra ràpida actuación.#PolicíaSevilla #Gobernación @Ayto_Sevilla\nMés info https://t.co/ndjIa0NQ9U pic.twitter.com/lRcGNd3ANl\n— Emergències Sevilla (@EmergenciasSev) September 23, 2019\nEls fets van passar aquest diumenge cap a les cinc de la tarda. Un ciutadà va alertar la policia que havia vist com, en plena carretera A-480, en Sanlúcar de Barrameda (Cadis), una furgoneta que circulava al costat d'un turisme havia tirat a la via tres homes. La Guàrdia Civil es va posar en marxa per intentar localitzar aquestes tres persones i per interceptar la furgoneta i el cotxe.\nEn arribar al lloc, els agents es van trobar que un dels homes estava mort i els altres dos es trobaven en estat greu i van ser traslladats d'urgència a un hospital de Cadis.\nUn guàrdia fora de servei, clau\nMentrestant, un guàrdia civil fora de servei que portava amb cotxe al seu fill a realitzar un examen d'ingrés al cos va veure com els dos vehicles, el cotxe i la furgoneta, l'avançaven a gran velocitat en direcció a Sevilla i va alertar el dispositiu.\nL'agent va accelerar i es va situar darrere dels dos vehicles, comunicant les seves posicions. Gràcies a aquesta acció, diverses patrulles van poder interceptar al turisme a la carretera A-66 i detenir els seus quatre ocupants, tots homes i de nacionalitat estrangera.\nPersecució pels carrers de Sevilla\nMés tard, la policia local de Sevilla va localitzar la furgoneta en la qual viatjava un altre home. Després d'una persecució pels carrers de la capital andalusa, l'home, que portava una arma llarga al vehicle, va intentar fugir a peu, i després d'una breu carrera els agents van efectuar trets a l'aire per reduir-lo i detenir-lo.\nEn total, més de 20 patrulles de la Guàrdia Civil, diverses dotacions de Policia Local i de la Policia Nacional van participar en la persecució. Els detinguts van ser traslladats a la Comandància de la Guàrdia Civil, on s'instrueixen les diligències per aclarir els fets.\nLa Guàrdia Civil s'ha negat a donar més detalls del cas per motius de seguretat, i ha destacat la gran valentia de l'agent gadità que va participar en la persecució mentre era fora de servei.\nDetenen un camioner després d'atropellar mortalment un menor i fugir a Tordera


Com posar negretes i cursives en WhatsApp - AISI\nCom posar negretes i cursives en WhatsApp\nUna de les més recents millores que ha engegat l’aplicació de missatgeria instantània WhatsApp és la possibilitat d’introduir formats de text a les frases compartides, obrint d’aquesta forma un camí cap a les converses més dinàmiques.\nLa «app», que alberga a més de mil milions d’usuaris a tot el món, ha introduït recentment un mètode per posar negretes, cursives i esborradures en les converses, encara que no apareix de forma automàtica en el servei, sinó que cal utilitzar una sèrie de comandos de text per aconseguir-ho. L’operació no és tan intuïtiva com la possibilitat de citar, ja incorporant en WhatsApp.\nBé, com fer-ho? Com diem, al no disposar d’un botó propi directe per donar-li format al text cal recórrer, diguem, a un truc. Per utilitzar les negretes, l’usuari ha d’incorporar el caràcter asterisc entre la paraula o paraules requerides. Per exemple, si desitgem que el terme «futbol» tingui més èmfasi o vulguem destacar-ho d’alguna manera cal escriure: futbol.\nEn el cas de la cursiva, l’operació és la següent: cal escriure al principi i al final de la paraula un guió baix: _futbol_, mentre que per ratllar la paraula, és necessari escriure abans i després la trucada virgulilla, el signe ortogràfic utilitzat per la Ñ en el nostre idioma: ~futbol~.


Roses tindrà un nou espai peatonal a l'Avinguda de Rhode - Empordà\nDonarà continuïtat al passeig Marítim\nRoses tindrà un nou espai peatonal a l'Avinguda de Rhode\nInstal·laran 38 nous punts d'enllumenat\nEMPORDA.INFO 21.03.2013 | 13:04\nUna franja peatonal donarà continuïtat al passeig Marítim. AJUNTAMENT DE ROSES\nL'empresa Opciones Viales SL, concessionària de l'explotació dels aparcaments situats a l'avinguda de Rhode (entre la Riera Ginjolers i la platja de la Punta) i del Moll de Ribera al port pesquer, realitzarà la reurbanització i millora d'aquests dos espais. Aquesta setmana s'han iniciat ja els treballs a l'aparcament de l'avinguda de Rhode, consistents en la creació d'una franja peatonal de 300 metres de longitud que donarà continuïtat al passeig Marítim.\nDesprés d'una primera actuació a l'aparcament de l'avinguda de Rhode ja realitzada, en què es reordenà l'espai interior -amb una capacitat per a 224 vehicles-, així com els accessos i circulacions internes, la segona fase de reurbanització que s'acaba d'iniciar, té per objectiu integrar aquest espai a la trama urbana que l'envolta i donar continuïtat al pas peatonal. Per fer-ho possible, les obres incorporaran la pavimentació d'una franja peatonal al llarg de tot l'aparcament, la construcció d'un muret que delimitarà l'espai destinat a l'estacionament de vehicles i la instal·lació de 38 nous punts d'enllumenat.\nLa intenció és donar continuïtat peatonal i visual entre la placeta situada sobre la sortida al mar de la Riera de Ginjolers i els espais del port, donant així seguiment al passeig marítim. Per incidir en aquesta continuïtat, el paviment emprat en el nou projecte serà formigó taronja de les mateixes característiques que el de la placeta adjacent. Al llarg del seu recorregut, la franja peatonal incorporarà el mobiliari urbà necessari (papereres, enllumenat, bancs, passos per a vianants, evacuació d'aigua, etc), per donar tots els serveis al nou espai-mirador que es crearà sobre la badia.\nEl projecte contempla també un nou accés a l'aparcament a l'alçada del carrer de la Llotja. Les obres, a càrrec de l'empresa Opcions Viales SL, compten amb un pressupost aproximat de 88.000 euros.\nParal·lelament, l'Ajuntament de Roses ha atorgat també el permís d'obres necessari per a la millora de l'aparcament situat al moll de la Ribera, al port pesquer. En aquest cas, l'actuació refarà els límits entre el vial i la zona destinada a estacionament de vehicles, gràcies a la incorporació d'un element d'acer corten que actuarà com a límit i balisa il·luminada alhora, amb un joc d'obertures de llums de color i intensitat canviants.\nEl projecte preveu també instal·lar reductors de velocitat que complementaran el ja instal·lata a l'inici del vial, per tal de fer l'espai més segur per als vianants. En aquest cas les obres, també iniciativa de l'empresa Opciones Viales SL, tindrà un cost aproximat de 25.000 €.


El Món | La profecia de la violència a Catalunya\nLa profecia de la violència a Catalunya\nper Joan Rovira 12/09/2017\nEl govern central té ganes de que a Catalunya en passi alguna de grossa. Els convé l’alta tensió, l’altíssima tensió. No ho pot dir obertament, clar. Fa lleig. Per això, cal llegir una mica entre línies del que diuen alguns ministres, alguns il·lustres portaveus de la casta «borbònico-madrilenya» i no pocs mitjans entusiastes i amb moltes, moltes ganes d’acabar d’embolicar-ho tot.\nVeiem alguns titulars i frases per a la història... «El Gobierno es prepara per a l’entrada de Catalunya en un escenari de caos, per si els Mossos no fossin capaços de garantir l’ordre públic». És un titular i un sumari d’un diari digital. Un altre, en boca del ministre portaveu del Gobierno: «A tot govern li preocupa la violència», referint-se a l’1 d’octubre. I un tercer, aquest de Josep Borrell, amb mala intenció: «Podem anar cap a una situació de violència física». I encara un més: «La Policia avisa al Gobierno de la preparació d’actes de violència a Catalunya». I un altre: «Centenars d’anarquistes arriben a Barcelona des d’Europa amb motiu de la Diada».\nI un darrer, de l'Otegi, que ha vingut a Catalunya a pescar el que ja no troba a Euskadi: veurem l’Estat «posar la violència sobre la taula».\nFa anys que també intenten trencar la societat catalana (Aznar: «abans es trencarà Catalunya que Espanya»), o presentar-la a la resta d’Espanya com si fos Corea del Nord. De moment no se n’han sortit, i no serà perquè no s’hi hagin esforçat ni hagin mentit, insultat i desbarrat pels descosits.\nHi ha un merder de nassos, sí, i el que ens espera, però Catalunya com a societat ni s’ha trencat ni ha embogit. Té el seu mèrit. Ens ho hauríem de reconèixer nosaltres mateixos, perquè Catalunya està donant la talla. Hi ha hagut i hi haurà algunes patinades, no té remei, però la crisi política i el xoc de legitimitats no s’ha traduït en trencament social. Una llàstima, què hi farem, oi?\nDividir, trencar i crispar la societat catalana continua essent un objectiu de primer ordre, després d’haver fomentat, amb gran èxit, la catalanofòbia com a marc mental de l’Espanya espanyola. Ho seguiran intentant, sens dubte. I aquí continuarem donant-los el disgust de no trencar-nos per dintre com a país i no deixar-nos arrossegar per les hiperminories hiperminoritàries que van passades de voltes.\nPerò ara acaben de pujar un graó dintre de la seva estratègia de la tensió i la provocació. La paraula clau per a aquest moment és «violència». Ho presenten, òbviament, de la manera més hipòcrita possible: no és pas que la desitgin, sinó que simplement els preocupa i es preparen per afrontar-la, si es dóna el cas. A partir de la Diada i fins a l’1-O, el mantra serà «violència». La necessiten. És l’excusa perfecta per a un desembarcament policial, per a les diferents modalitats d’estat d’excepció, per projectar al món sencer una imatge de caos que justifiqui una acció de garrotada i mà dura. Ja se sap: cada cinquanta anys cal bombardejar Barcelona.\nLa violència és, ara mateix, el gran perill per a Catalunya. Més que els guàrdies civils perseguint paperetes, urnes i patrimonis. Més que l’estratègia —franquisme pur— de l’amenaça i la por.\nSeran capaços de provocar-la? Desitjar-la és una cosa, ja prou malvada. Però provocar-la... Tinc els meus dubtes, vull pensar que encara no han enfollit del tot. Tanmateix, a mesura que s’adonin que estan perdent el partit, qualsevol cosa és possible. De nosaltres depèn no caure en aquest parany en les properes setmanes. Sang freda i molta calma, doncs. I per si de cas, descarreguem-nos el pdf amb la papereta de l’1 d’octubre. Votem el que votem, anar a votar l’1-O és l’única manera d’aturar-los i de donar-nos a nosaltres mateixos una oportunitat de futur. Si els deixem guanyar, estem llestos. Els del sí, els del no i els del ja veurem, tots.