Sigues valent: 5 receptes atrevides per a les postres més valentes -\nLa vigília del dia més valent i brutal de l'any, vam aconseguir parlar amb el xef del projecte gastronòmic no estàndard Brave Goodies. Per a Anton Sadchikov , les paraules "Sigues valent" han estat durant molt de temps no només paraules, sinó tota una ideologia. La missió del projecte és mostrar a les persones confiança en si mateixes, demostrar que el marc només existeix al cap i deixar la zona de confort és la decisió més correcta que ajudarà a fer realitat tots els somnis. Si esteu a punt per experimentar, deseu urgentment les receptes que canviaran la vostra actitud envers les postres i, fins i tot, fins a la vida d'una vegada per totes.\nBrownies amb cansalada, cireres i ametlles\nAnton Sadchikov, xef de Brave Goodies: Poques persones saben que si fregiu cansalada i escampeu-la amb sucre, es convertirà en caramel·lada i deliciosa. La idea de fregir cansalada i xocolata em va semblar una bogeria, però vaig pensar que ningú moriria i ho va fer. Va resultar un greix tan saborós que em volia untar. De pastissos de xocolata, només coneixia el brownie, el vaig fer, amb trossos de cansalada a dins, resultava poc expressiu, de manera que les cireres, els fruits secs apareixien en brownies i la cansalada en si mateixa estava damunt de tot i no dins. Per tant, s’esquitxa suaument i es caramelitza al forn i el galet absorbeix tots els sabors i aromes.\nmantega (tradicional) 90 g\nou 2 unitats\nrefresc 0,5 culleradetes\nxocolata 150 g\ncirera 50 g\ncansalada c / c 70 g\npebre negre pessigar\nametlles 25 g\n1. En un bany d’aigua escalfem 200 g de mantega i xocolata, batem l’ou amb sucre en paral·lel, tan bon punt la massa de xocolata es refredi lleugerament, afegim l’ou batut amb una espàtula.\n2. Afegiu la farina tamisada, el bicarbonat de sodi, la sal, barregeu-ho a velocitat lenta. Poseu-lo al motlle, decoreu-lo amb cireres, ametlles, cansalada i la resta de xocolata.\n3. L’enviem al forn durant 25 minuts. El brownie acabat ha d’estar una mica poc cuinat.\nPastís de wasabi amb festucs\nAnton Sadchikov, xef de Brave Goodies: Tot va començar amb un plat molt popular a Àsia: les gambes wasabi. Es fregeixen d’una manera especial i se serveixen amb salsa wasabi, llet condensada, suc de llimona i, a vegades, maionesa. Aquesta combinació em va semblar increïblement saborosa i inusual, de manera que quan vaig sortir al menú, una de les primeres combinacions que em va venir al cap va ser quela més salsa. Vaig pensar, per què no fer un bescuit de wasabi i fer-hi salsa de llet condensada? I seria genial si quedés verd. I així va passar, com a conseqüència, vaig afegir rosella a la llet condensada, perquè trobo molt saborosos els panets amb farcit de rosella i, en lloc dels cacauets originals, van venir al pastís nobles festucs, necessàriament fregits amb sal. Accentuen el sabor de la galeta i combinen millor el color.\nmantega (mantega) 80 g\nkefir 1% 180 ml\nrefresc 2 unitats\nsal 2 culleradetes\nwasabi 75 g\npols de coure 8 g \nfestucs 20 g / 4 unitats\n1. Separeu el blanc dels rovells, bateu el blanc amb sucre fins que quedi una espuma espessa, barregeu per separat el kéfir, la mantega, el wasabi i els rovells.\n2. Afegiu-hi farina tamisada, sosa i sal, barregeu-les i combineu-les amb la proteïna amb una espàtula.\n3. Aboqueu-lo en un motlle, decoreu-lo amb festucs pelats, coureu-ho al forn durant 50 minuts a 180 ', serviu-lo amb llet condensada i salsa de rosella.\nPastís de cervesa amb malví i panses\nAnton Sadchikov, xef de Brave Goodies: Vaig sentir parlar de galetes de cervesa i vaig decidir provar-ho pastís de cervesa, afegit una mica de cacau per color, pell de taronja per sabor, panses, perquè hi hagués alguna cosa per mastegar. El cupcake va resultar molt dens i característic. Quedava per fer una decoració.\nTothom sap que els nord-americans sofreixen malví al foc i tenen un gust molt brillant, fumat i també tenen un aspecte fresc. Ho vaig provar: va sortir ardent. Un dels meus pastissos preferits de tots els temps! '\noli (vegetal) 75 g\ncervesa 250 ml\nfum líquid 5 ml\nrefresc 5 culleradetes\ncacau 15 g\npell de taronja 5 g\npanses 50 g\nmalví 60 g / 10 unitats\n1. Pansesremullar-se amb cervesa.\n2. Batre la mantega i el sucre, afegir l’ou, la cervesa, afegir els tamisats secs, pastar, posar al motlle, afegir ratlladura de taronja, pebre negre i panses uniformement.\n3. Decoreu la part superior amb malví i poseu-ho al forn durant 45 minuts a 180 '\nValent de maduixes amb pebrots\nAnton Sadchikov, xef de Brave Goodies: És senzill, havíeu de cuinar melmelada vermella el 8 de març i així va ser valent el primer que em va venir al cap va ser maduixa + xili. Sóc un fan del chili pepper i la seva combinació amb dolçor.\nmaduixa c / z 600 g\nsucre 600 g\nxili en pols 1 PC\n1. Poseu a bullir les maduixes amb sucre, reduïu el foc, cuineu-les 5 minuts més.\n2. Traieu-ho del foc, afegiu-hi una petita quantitat de bitxo picat finament picat.\n3. Deixeu una hora i poseu-la a la nevera.\nEclairs de merda\nAnton Sadchikov, xef de Brave Goodies: Des de fa temps volia fer alguna cosa amb rave picant. Aquest és un producte rus que tothom entén, no wasabi burgès per a vosaltres. Com va entrar a l’eclair: recentment estàvem treballant en un nou menú i preparàvem un eclair amb crema de gerds, tot i que em va semblar saborós, però senzill. Llavors vaig recordar l'infern. Poc em creia que seria deliciós, però em va semblar interessant. Ho vaig donar als nois, em van dir: amic, això és increïble i vaig començar a refinar el gust i la consistència. Hi va haver diverses versions més de la nitidesa fins que vaig trobar la proporció molt òptima.\naigua 125 ml\nllet 125 ml\npetroli de 1.000 llacs 100 g\nou 225 ml\nfarina 166 g\ncrema de gerds p / f 50 g\nesmalt rosa 100 ml\nremolatxa seca 3 g\n1. Escalfeu aigua, llet, mantega, sal, sucre, barregeu-ho amb farina, coeu la massa al foc durant 10 minuts.\n2. Traslladeu-lo a una bossa de pastisseria amb un accessori estrella.\n3. Plantem eclairs de 12 cm. Enfornem durant 35 minuts durant 180.\nBarregeucrema de formatge, puré de gerds (gerd + sucre), pols i rave picant. Ompliu els eclairs amb crema.\n1. Remull la gelatina amb aigua freda.\n2. Escalfem la xocolata amb llet condensada, al mateix temps posem a bullir aigua + sucre + xarop de glucosa, traiem, afegim la gelatina espremuda, barregem la massa amb la xocolata, afegim unes gotes de puré de gerds fins que tingui el color adequat. Lubriqueu els eclairs amb esmalt, decoreu-los amb xips de remolatxa.\nPer a la seva preparació material i revelació de secrets, expressem el nostre agraïment als valents de Brave Goodies.\nPublicació anterior La bellesa del dia. Tara Lipinski és una noia amb un caràcter fort\nPropera publicació Mà al pols dels Jocs Olímpics: 9 bars esportius a Moscou, on es mostren les emissions\nPregunta del dia. Com triar un curs de vitamines per a la tardor?\nUs sentiu letàrgic, fatigós i amb moltes ganes de llevar-vos a primera hora del matí per treballar? És possible que el problema principal no estig...\nCom fer 1500 flexions en una hora. L’entrenador respon a Davidich\nEl blogger Davidich va dir en una entrevista que podria retirar 1.500 vegades. Van començar discussions intenses a Internet: els dubtes sobre la v...\nA finals de maig, comença a Rússia una nova temporada de ciclisme per carretera Gran Fondo Russia . Aquest any hi haurà quatre sortides, una d'el...\nEntrenament amb un atleta: Mot i Tarasov juguen a futbolTendències\nAl final de la Terra: 10 idees de viatges inusualsViatges


Marca AMOU a Espanya\nEn data 29/09/2015 es va realitzar PUBLIC. CONCESION DE F. RESOL. 23/09/2015\nInformació sobre la marca AMOU amb el nombre M3559749(6)\nLa marca AMOU amb el nombre M3559749(6) va ser sol·licitada el 30/04/2015. Es tracta d'una marca a Espanya pel que aquest registre no ofereix protecció en la resta de països. La marca AMOU amb el nombre M3559749(6) va ser sol·licitada per ASOCIACION CULTURAL MUSEIROS DE OURENSE.\nRenovació de la marca AMOU amb el nombre M3559749(6)\nAltres marques sol·licitades per ASOCIACION CULTURAL MUSEIROS DE OURENSE\nÉs possible conèixer totes les marques sol·licitades per ASOCIACION CULTURAL MUSEIROS DE OURENSE, entre les quals es troba la marca AMOU amb el nombre M3559749(6). Si es desitgen conèixer més marques sol·licitades per ASOCIACION CULTURAL MUSEIROS DE OURENSE clicar aquí.\nÉs possible conèixer totes les marques publicades a Espanya entre les quals es troba la marca AMOU. El nostre portal www.patentes-y-marcas.com ofereix accés a les publicacions de marques a Espanya. Conèixer les marques registrades en un país és important per saber les possibilitats de registrar una marca a Espanya.


juny 13, 2022 juny 16, 2022\nInvestigadors de l’IBEC liderats per Pere Roca-Cusachs i Xavier Trepat apareixen als mitjans per un estudi que obre portes per a noves investigacions de teràpies i diagnòstics contra el càncer.\nEMBL-IBEC Conference als mitjans\njuny 12, 2022 juny 17, 2022\nL’EMBL-IBEC Conference, una conferència d’una durada de tres dies organitzada per l’Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC) i el Laboratori Europeu de Biologia Molecular (EMBL), apareix al diari ARA on experts internacionals han discutit sobre com reproduir malalties humanes en sistemes vius generats al laboratori.\nL’investigador Xavier Trepat guanya el premi “Constantes y Vitales” per les seves contribucions pioneres al camp de la mecanobiologia\ndesembre 16, 2021 desembre 16, 2021\nEl Professor de Recerca ICREA a l’Institut de Bioenginyeria de Catalunya (IBEC), Xavier Trepat, ha estat guardonat amb el Premi “Constantes y Vitales” al Talent en Investigació Biomèdica, atorgat pel grup Atresmedia, per les seves aportacions al camp conegut com a mecanobiologia, aquell que estudia l’efecte de les forces físiques sobre els sistemes vius i la seva implicació en patologies com ara el càncer.\njuny 22, 2021 juny 30, 2021\nDescobreixen com es plega i es mou la paret de l’intestí mesurant-ne les forces\nUna col·laboració internacional liderada per l’IBEC i amb suport de la Fundació La Caixa, mesura per primera vegada, les forces cel·lulars en miniintestins de laboratori i desxifra com es plega i es mou la paret interior d’aquest òrgan vital. L’estudi, publicat a la revista Nature Cell Biology, obre les portes a entendre els bases de malalties com ara la celiaquia o el càncer, i a trobar soluciones per a patologies intestinals gràcies al desenvolupament de noves teràpies.\nXavier Trepat i experts internacionals ens recorden en un article publicat al Journal Nature per l’escriptora científica Amber Dance, el paper crucial de la física per comprendre entitats biològiques com cèl·lules i òrgans, tant en la salut com en la malaltia. En paraules de Trepat: “Entendre una cèl·lula sense física és com intentar escriure un llibre amb sol la meitat de les lletres de l’alfabet”.


Anke Blaue - Col·lecció Gelonch-Viladegut\nCol·lecció Gelonch-Viladegut Anke Blaue\nAnke Blaue va néixer el 5 de gener del 1967 a Schleswig (Alemanya). És una escultora i gravadora alemanya en l’obra de la qual destaca el geometrisme, la intensitat del color i la interrelació escultura-gravat.\nVa realitzar estudis d’escultura a la Wekkunstschule de Flensburg entre el 1984 i el 1985, i amb posterioritat, durant 3 anys, a l’Acadèmia d’Escultura de Carrara. Després de la seva etapa italiana, en la qual va treballar amb Philip Pavia, un escultor del grup d’expressionisme abstracte de Nova York, va realitzar estudis d’art a la Kunstakademie de Düsseldorf entre el 1989 i el 1991.\nEl 1991 es va traslladar a viure a Barcelona i durant tres anys va treballar al taller de Bruno Fonseca, un pintor de l’escola constructivista de Torres García. Entre el 1995 i el 2006 va viure a cavall entre Barcelona i Nova York. Des del 2006 viu i treballa a Alemanya, tot i que exposa freqüentment a Barcelona.


▷ Instal·ladors autoritzats d'aerotèrmia - Gilabert Miró\nAccepto ser contactat por email. Accepto ser contactat por email. Declaro haver llegit la Política de Privadesa\nBeneficis de la instal·lació d’aerotermia\nL’aerotèrmia és un mètode de climatització que aprofita l’energia de l’aire per proporcionar calefacció a l’hivern i refrigeració a l’estiu, a més d’aigua calenta sanitària durant tot l’any. En aquest article t’explicarem com funciona i els avantatges que obtindràs apostant per aquest sistema tecnològic renovable.\nFacilitat d’instal·lació i estalvi en manteniment\nContribució a la sostenibilitat mediambiental\nNomés depèn d’una font de calor\nBeneficis de l’aerotèrmia\nSón molts els beneficis que aconseguiràs amb aquesta energia neta. A continuació, et detallem els més interessants perquè els tinguis en compte a l’hora de triar el teu sistema de climatització.\nAl no requerir combustió de cap tipus, com hem comentat anteriorment, no produirà residus mentre funciona i no necessita neteges exhaustives. A més, no hauràs de preocupar-te d’instal·lar càmeres de combustió ni xemeneies per a la sortida de fums perquè són inexistents, fent que la teva instal·lació ocupi molt menys espai.\nAmb un únic generador obtindràs aigua calenta, calefacció i refrigeració. Així guanyaràs en estalvi de manteniments periòdics, que sí que s’han de realitzar amb altres sistemes tradicionals.\nGràcies als continus avenços tecnològics, s’han pogut desenvolupar equips amb un nivell sonor molt més reduït que els primers que van aparèixer. Per això, al posar la bomba de calor en marxa no notaràs soroll en cap punt de l’habitatge, nau o oficina.\nTal com hem explicat, aquest mètode innovador es caracteritza per ser renovable i net, ja que obté l’energia de fonts naturals i inesgotables. Com que no produeix emissions directes de diòxid de carboni, ajudaràs a tenir cura del planeta.\nT’animem a demanar-nos assessorament sobre la forma de combinar aquest mètode amb altres fonts d’energia renovables i poder donar resposta ecològica a l’origen de l’electricitat que s’utilitza en el procés, per exemple amb la instal·lació de plaques solars. L’objectiu principal és aconseguir la màxima optimització del teu equip utilitzant recursos de fonts ecològiques.\nGairebé tots els mètodes de climatització del mercat necessiten tant d’electricitat com de combustibles per a poder funcionar, com gasoil o biomassa. Per contra, la bomba de calor aerotèrmica només necessita una font d’electricitat per prestar-te un servei òptim.\nEn conclusió, l’aerotèrmia és una font d’energia renovable que sobresurt per la seva eficàcia i respecte pel medi ambient, i és una de les millors opcions per satisfer les teves necessitats d’aigua calenta, calefacció i refrigeració al teu habitatge. No deixis passar l’oportunitat i aposta per les energies renovables com a font de subministrament.\nA Gilabert Miró estarem encantats d’assessorar-vos sobre l’equip que més us convé i realitzem un pressupost d’instal·lació d’aerotèrmia sense compromís.\nDisposem de més de 30 anys d’experiència en el sector de la instal·lació d’energia, oferint els nostres serveis a tota la província de Tarragona, en localitats com Reus, Tarragona, Amposta, Tortosa, Vendrell…


María Ángeles Durán: “La Llei de Dependència ha estat la més important de la democràcia” | infouniversitat\nMaría Ángeles Durán: “La Llei de Dependència ha estat la més important de la democràcia”\nLORENA HERNÁNDEZ. Fotos: Miguel Lorenzo. Va ser la primera dona a Espanya en obtindre la càtedra de Sociologia. Fundadora de l’Institut Universitari d’Estudis de la Dona, la seua tesi doctoral va tractar sobre el treball de les dones i va suposar el punt de partida del feminisme acadèmic a Espanya. María Ángeles Durán ha dedicat tota la seua carrera professional a obrir nous camps d’investigació en àmbits com ara el del treball no remunerat, així com en la visibilització de la interdependència entre la vida privada i la pública. La també doctora honoris causa per la Universitat de València ha visitat recentment la Nau per a oferir una conferència sobre el futur de la cura.\n–Estem en setmana electoral. El tema del debat a la Nau de la Universitat és el futur de la cura. Quines perspectives s’obrin?\n–He estat veient alguns programes electorals i em preocupa que en dos dels grans partits que poden governar es continua emprant un concepte de benestar massa vinculat amb el treball i la producció de béns. La cura de persones en el futur serà de tal importància econòmica que hauria d’estar en qualsevol agenda política. Tanmateix, es tracta d’una qüestió que no es reflecteix suficientment en la majoria de partits. Per a mi són unes eleccions buides. La Constitució parla d’igualtat i de pluralitat, però no hi ha llibertat del cuidador. Quina llibertat hi ha per a no cuidar? Els cuidadors han perdut els seus drets. Cuidador hui, pobre demà.\n–Què entenem per cura?\n–La cura significa el conjunt d’accions per al benestar de la persona, que cobreixen un àmbit tan ampli que va des de l’assistència als malalts, passant per l’ajuda en els estudis, l’educació, fins la companyia i el recolzament psicològic, així com la prestació de diversos serveis. Depenent de l’idioma, aquesta paraula significa coses diferents. A Espanya es tracta d’un concepte més psicològic, més d’estar pendent. Aquest vessant és important, perquè quan es comparen polítiques socials, en altres llengües, per exemple en anglés, la paraula care té un contingut molt més físic, d’atenció sanitària. Per tant, les xifres també són molt diferents, per la qual cosa el concepte hauria de ser precisat.\n–El fenomen de l’envelliment de la població va a més, per la qual cosa caldran més cuidadors i cuidadores en el futur. En quina mesura està canviant aquesta situació i de quina manera ens pot afectar?\n–S’ha de plantejar un canvi per assumir que som una població major i les persones majors necessiten moltes més hores de cura que els xiquets. A més, es tracta d’una cura impredictible, que cada vegada, en efecte, augmenta. També cal tindre en compte que els majors no són persones triades ni en el moment ni en el lloc, a diferència dels més menuts, que nosaltres decidim si volem tindre fills o no. D’altra banda, els més majors no tenen una generació que estiga a prop i que tinga ganes de fer-se’n càrrec.\n–Pel que fa als cuidadors i cuidadores, quina és la seua situació?\n–Un concepte clau és el d’internacionalització. Com que és tan car, estem suprimint la cura dels xiquets no tenint-los, i a més el cost l’assumeixen les dones estrangeres, importem mà d’obra ja formada. La majoria de cuidadors són persones de fora que ens neguem a remunerar amb drets. Per tant, hi ha una nova classe social, que és la dels cuidadors mancats de drets. La democràcia no ha beneficiat aquests treballadors. Hem desplaçat els costos de la cura a altres països, on és més barata. Vénen ja produïts.\n–També hi ha un factor de gènere quan parlem del concepte de cura. Com equiparar homes i dones en aquest àmbit?\n–Hi ha hagut una involució en aquest sentit. La lluita per un lloc de treball ha estat tan forta… El paper com a cuidadora a casa val més que l’atur en el mercat de treball. Hi ha una pressió social per a tornar a papers tradicionals i amb la crisi això s’ha accentuat. Les dones joves han de pensar en el seu futur i treballar per a tindre una major equiparació de drets amb una legislació més favorable. Les xiques són poc conscients del que els espera més endavant, i quan passe ja no podran dir que no. Cal buscar solucions col·lectives.\n–Parla d’una legislació més favorable. En aquest sentit, quin paper ha tingut la Llei de Dependència?\n–La Llei de Dependència ha estat la més important de la democràcia, va dur a l’espai públic allò pertanyent a l’esfera privada. Tanmateix, no va estimar el volum de la cura. S’hauria de portar a primera pàgina del debat econòmic. No té solució mentre es contemple només des de la perspectiva del mercat o dels diners. Hi ha d’haver un pacte generacional i de gènere. També és fonamental introduir la despenalització de certs tipus d’eutanàsia. Es tracta d’un debat molt pendent a Espanya. La societat ens convenç que som lliures i no obedients i quan arriba el moment d’acomiadar-nos de la vida ens redueix a objectes perquè altres prenguen les decisions per nosaltres.\n–Part de la seua investigació s’ha centrat en aconseguir un model de societat més justa. En aquest sentit, parla d’introduir el treball de la cura com a activitat productiva. Com fer-ho?\n–A Espanya no s’està fent el suficient. Hi ha un compromís per anar incorporant l’àmbit de la cura a la comptabilitat nacional, saber quant s’està produint i consumint. En alguns països llatinoamericans això s’està fent. El gran benefici seria conéixer la magnitud del fenomen. A hores d’ara es prenen decisions sense saber de quines xifres parlem. Potser hi ha molt més interés que no se sàpia, que estiga amagat, ocult. A més, es tracta d’un volum tan important que suposaria un canvi revolucionari. En aquest sentit, és necessari un pacte polític per a la redistribució de la càrrega de la cura.\nTags: María Ángeles Durán\nPrevious Post Nova edició dels tallers d’Aula Oberta d’Escriptura Creativa Article següent Centre de Càlcul: seixanta anys d’innovació tecnològica al servei de la comunitat universitària


Disfresses senzilles carnaval - Diari de Girona\nredacció 09.02.2017 | 16:32\nDisfresses senzilles de Carnaval Pinteres\nAmb les idees que et detallarem a continuació i encara que no sapiguis quin dia és carnaval o no coneguis el calendari dels carnavals d'aquest any, no caldrà que et gastis molts diners ni que dediquis molt de temps. A hores d'ara, és fonamental aconseguir una disfressa ràpidament. Dóna una ullada al que guardes al teu armari o recupera aquella peça que tenies oblidada al teu traster i converteix-la en una disfressa per a aquests carnaval.\n2. Disfressa de fantasma: ens trobem davant d'una de les disfresses més utilitzades a última hora. Només hauràs d'agafar un llençol blanc i esquinçar-lo als ulls i, a la boca, abans de col·locar-te'l com si fos una túnica. Sempre podràs decorar el llençol de la teva disfressa amb complements tètrics.\n3. Disfressa de Marc: amb una caixa de cartó o amb una cartolina retalla el que seria el marc d'un quadre i ja tindràs la teva disfressa original i divertida per a aquests carnavals 2017. El protagonista, en aquesta ocasió, seràs tu mateix.\n4. Disfressa d'escombraries: agafa una bossa d'escombraries de les més grans que trobis. Talla-la per la part superior per introduir el cap i fes el mateix amb els laterals per poder ficar els braços. Finalment, decora la teva bossa d'escombraries amb llaunes o peles de patates o de fruites i seràs una bossa d'escombraries ideal.\n5. Disfressa de mòmia: aquesta és una de les disfresses més senzilles i ràpides de preparar. Agafa el rotllo de paper higiènic i enrotlla't amb el paper. Aconseguiràs una disfressa baratíssima i d'allò més divertida.\n6. Disfressa de hippie: es tracta d'una de les disfresses d'última hora més escollides. Rebuscant entre tots els armaris sempre trobem uns pantalons de campana o una camisa florejada. Pots maquillar-te amb el símbol de la pau o amb algunes flors a les galtes per convertir-te en un autèntic hippie.\n7. Disfressa de captaire: recorre a uns texans gastats i a una samarreta vella i ja tindràs la teva disfressa per a aquests carnavals. Pots pintar-te algunes taques a la cara, com si estiguessis brut, i despentinar-te una mica els cabells.\n8. Disfressa de "maruja": amb un pijama, una bata d'estar per casa, les teves sabatilles i un davantal seràs la maruja ideal. Si tens temps de col·locar-te uns rul·los, no defraudaràs a ningú aquests carnavals.\n9. Disfressa de mim: una samarreta de ratlles, uns tirants i uns pantalons negres seran la base d'aquesta disfressa. Després, hauràs de pintar-te la cara de blanc i els llavis vermells per lluir com un autèntic mim.\n10. Disfressa de hawaiana: amb un jersei i uns leggins o unes mitges per sota, simplement hauràs d'aconseguir una faldilla de tires (que trobaràs a qualsevol botiga de disfresses) i ja estaràs llest per gaudir dels carnavals. Pots complementar la teva disfressa de hawaiana amb un collaret de flors.\nCalendari: Quin dia és carnaval 2017


Jaqueta “Top Gun: Maverick” Estripada de pegats taiwanesos i japonesos - Pel·lícula | Gener 2022\nLa jaqueta de Maverick es mostra al tràiler 'Top Gun: Maverick'.\n[Paramount] / tapa de la pantalla\nDesprés que el tràiler de 'Top Gun: Maverick' va caure la setmana passada, els fanàtics d'ulls punyents van notar que alguna cosa havia canviat amb el personatge titular de Tom Cruise en les tres dècades des que es va publicar la pel·lícula original.\nEl creuer ha tornat amb la seva icona jaqueta de cuir a la seqüela, però els pegats de la part posterior del bombarder són lleugerament retocats: les banderes japoneses i taiwaneses han estat substituïdes per dos símbols amb esquemes de colors similars.\nMark MacKinnnon, de The Globe and Mail, va publicar que la mesura volia aplacar les autoritats xineses.\nTencent Pictures, una divisió del conglomerat tecnològic xinès, va ser un partidari financer de la pel·lícula Paramount. La companyia co-comercialitza la nova 'Top Gun' a la Xina, un mercat crucial per als estudis nord-americans que es troba en pista per convertir-se en el país més important del cinema.\nHi ha una nova pel·lícula Top Gun. I Maverick porta la mateixa jaqueta de cuir, només aquesta vegada és aprovada pel Partit Comunista de la Xina, per la qual cosa els parcs de bandera japonesos i taiwanes no han desaparegut (la captura de pantalla a la dreta és del nou tràiler) ... pic.twitter.com/gUxFNFNUKX\n- Mark MacKinnon (@markmackinnon) 19 de juliol de 2019\nTaiwan és una illa autogovernament democràtica situada a la costa de la Xina continental. Pequín considera Taiwan com una part de la Xina i vol que sigui part del país comunista, però molts taiwanesos volen la independència de l'illa capitalista.\nMentrestant, la Xina i el Japó han tingut històricament relacions estretes.\nUn representant del productor Skydance Media ha rebutjat fer comentaris.\nEls representants de Paramount, Tencent Pictures i Jerry Bruckheimer Films no van tornar les sol·licituds de comentaris dilluns. Tampoc una representant de la dissenyadora de vestits Marlene Stewart.\nSi bé el fet de manifestar el Partit Comunista governant de la Xina és una explicació evident, hi podria haver una altra història darrere de l'evolució del vestuari.\nEl pegat de Maverick a 'Top Gun' és de la gira del Vietnam del seu pare. El nou pegat diu '85-86' i 'Ocean Ocean Cruise', potser una referència a on es va produir alguna de les accions de l'original de 1986.\nAl tràiler de 'Maverick', els espectadors recorden que el pilot és un badass amb el seu propi rècord impressionant d’èxits, incloent-hi medalles de combat i cites i el títol de ser l’únic home que va enderrocar tres avions enemics en els darrers quaranta anys ”. - exactament el tipus de tio que pogués ensenyar una cosa o dues a la següent generació d'aviadores.\nrevisió final de la temporada 4 de Sherlock\nEls pegats de 'Top Gun' han estat una broma corrent entre pilots de la Marina de la vida real com Ward Carroll, un periodista militar, va dir Carroll en un tuit. 'No busqueu cap sentit perquè no n'hi ha', va dir en resposta a la polèmica.\n'Top Gun: Maverick', dirigida per Joseph Kosinski, es publicarà el proper mes de juny.


Mai « 2020 « CEIP FELIP BAUÇÀ\nMaterials Curriculars curs 2020 – 2021\nPàgina d'inici » 2020 » Mai\nDonades les circumstàncies actuals, i davant la impossibilitat de celebrar una jornada de portes obertes presencial, vos oferim aquest vídeo amb l’objectiu d’apropar-vos la nostra escola, per tal que ens conegueu millor i vegeu tot allò que vos podem oferir.\nJORNADES DE PORTES OBERTES 2020-21\nLa Conselleria d’educació ha publicat el calendari escolar del proper curs 2020-21. El podeu consultar clicant _calendari_2020_21\nA començaments del proper curs publicarem en aquesta pàgina el calendari propi del centre, on constaran els dies no lectius i festius de l’escola.\nSelecció de director\nSeguint el procés de selecció de director, la comissió de selecció, una vegada valorat el seu projecte, va acordar proposar l’actual director Elías Allés per a l’exercici del càrrec pels propers quatre anys. Clicant al següent enllaç podeu veure l’acta de proposta. Acta_FINAL_ 1 candidat_comissio_seleccio_direc


L'Alcora aconsegueix 2 subvencions del Servef per al foment de l'ocupació al municipi - Diari Millars, informació local en valencià.\n“Permetran contractar a 5 persones aturades, realitzar un projecte d’interès social a l’Alcora, així com assessorar i orientar professionalment a aturats de llarga durada per afavorir la seua inserció laboral”.\nL’Ajuntament de l’Alcora ha aconseguit dues subvencions del Servei Valencià d’Ocupació i Formació (Servef) orientades al foment de l’ocupació al municipi.\nAmbdues sumen prop de 30.000 € i com explica la regidora d’Ocupació, Nuria Sánchez, “permetran contractar a 5 persones aturades, realitzar un projecte d’interès per al municipi, així com assessorar i orientar professionalment durant 8 mesos a aturats de llarga durada per tal d’afavorir la seua inserció laboral”.\nUna d’aquestes subvencions és per al programa EMCORP, dirigit a aturats de més de 45 anys i de llarga durada. Permetrà la contractació de 4 persones aturades durant dos mesos per a l’execució d’un projecte d’interès per al municipi. En concret, duran a terme la segona fase del projecte iniciat per la tercera de les brigades d’ocupació 2016 i que consisteix en la construcció d’un mur de contenció al terraplè situat entre el camp de futbol i el pavelló polifuncional. “Es tracta d’una actuació molt necessària per evitar els despreniments de pedres i els fanguers que es formen en aquesta zona cada vegada que plou, amb els conseqüents efectes negatius”, indica Sánchez.\nPer a aquest programa el Servef aporta 7.500 € a l’Ajuntament.\nL’altra subvenció, de 20.561,29 €, és per al programa EMCOLD, a través del qual l’Ajuntament contractarà a un tècnic orientador durant 8 mesos per a la inserció laboral. El seu treball consistirà a atendre i assessorar als veïns i veïnes en situació de desocupació de llarga durada, amb l’objectiu de treballar amb ells i facilitar la seua inserció en el mercat laboral. Estarà situat en el Casal Jove de l’Alcora.\n“Tots dos programes, que es gestionaran a través de l’Agència d’Ocupació i Desenvolupament Local, es posaran en funcionament a partir del 28 de desembre”, informa la responsable d’Ocupació. Així mateix, Sánchez explica que per poder optar als llocs de treball “és necessari estar inscrits com a demandants d’ocupació al Servef”. El Servef realitzarà en les pròximes setmanes la selecció dels aspirants, sobre la base de cadascuna de les convocatòries.\nPost més nousEl comerç de Castelló se suma al Black Friday amb descomptes de fins al 50%\nPost més vellsNules abona la totalitat de l’import de la segona fase de Xarxa Llibres


Barxeta celebra les seues festes amb els grans pilotaris locals - PilotaViu\nDilluns, 23.7.2018 14:00h Raspall\nBarxeta celebra les seues festes amb els grans pilotaris locals\nPablo de Barxeta\nBarxeta, Coeter II, Ian, Molto, Pablo\nPilotaViu / Barxeta.\nEl poble de Barxeta celebrarà les seues festes amb una gran partida de pilota este dilluns a partir de les 18.30 h en el carrer Nou.\nLa localitat de la Costera, amb poc més de 1.500 habitants, té l'orgull d'haver vist nàixer als rests Moltó i Pablo, dos grans pilotaris que porten el nom de la seua localitat pels millors trinquets de la modalitat de raspall.\nEn esta ocasió Pablo jugarà amb el campió individual i de Lliga Ian de Senyera, també resident a Barxeta. Moltó, per la seua banda, tindrà com a parella el mític mitger Coeter II, recent retirat del món professional.\n1370 lectures Cap comentari Envia


Concurs per adjudicar la barra de bar a instal·lar al Passeig Marítim el dia 15 d'agost (2a convocatòria) — Carnaval i Festes\nCONDICIONS QUE REGEIXEN EL CONCURS PER ADJUDICAR LA BARRA DE BAR QUE S’HA D'INSTAL·LAR AL PASSEIG MARÍTIM EL DIA 15 D’AGOST, AMB MOTIU DE LA FESTA MAJOR DE ROSES (2a CONVOCATÒRIA).\nL’objecte d’aquest concurs és l’adjudicació de la gestió de la barra de bar a instal·lar al passeig Marítim durant el ball de fi de festa major, que es desenvoluparà el dia 15 d’agost de 2016.\nPoden participar les entitats i associacions que estiguin inscrites al Registre Municipal d'Entitats Ciutadanes que tinguin per objecte desenvolupar finalitats socials, culturals, juvenils o esportives en l’àmbit del municipi de Roses, que no tinguin ànim de lucre, que tinguin plena capacitat d’obrar, que no estiguin sotmeses a cap de les prohibicions que s’estableix en la Llei de contractes del sector públic i que els administradors no estiguin sotmesos als supòsits previstos a la Llei 25/93, de 26 de desembre, sobre incompatibilitats d’alts càrrecs, ni als de la Llei 53/84, de 26 de desembre, d’incompatibilitats del personal al servei de les administracions públiques.\nL’últim dia per presentar la sol·licitud serà el dia 11 de juliol de 2016, a les 14 hores. Les proposicions presentades fora de termini no seran admeses sota cap concepte.\n4. CRITERIS D’ADJUDICACIÓ\nLa Mesa de Contractació procedirà a la qualificació de la documentació presentada en temps i forma i formularà proposta d’adjudicació. En el cas que es presenti més d’una sol·licitud, la Mesa de Contractació Permanent que té constituïda l’Ajuntament de Roses i publicada la seva composició mitjançant anuncis en el BOP de Girona núms. 156, 208 i 160, de dates 17 d’agost de 2011, 31 d’octubre de 2014 i 19 d’agost de 2015, respectivament, i també publicitada en el Perfil del contractant de l’Ajuntament, realitzarà un sorteig.\n5. OBLIGACIONS I FACULTATS DE L’AJUNTAMENT\na) La cessió d’un espai on desenvolupar l’activitat de la barra durant el ball que es celebrarà al passeig Marítim el dia 15 d’agost de 2016, amb motiu de la festa major. b) La instal·lació dels punts de llum.\n- Per resolució derivada d’incompliment o compliment defectuós de qualsevol de les estipulacions pactades en el present acord.\n6. OBLIGACIONS DE L’ADJUDICATARI\nL’horari d’obertura de la barra de bar ha de ser de les 21 h del dia 15 d'agost a les 2.00 h del dia 16 d'agost. Fora d’aquestes hores no es podrà vendre ni servir cap mena de producte.L’incompliment d’aquest apartat suposarà la rescissió d’aquesta autorització, a més de les corresponents sancions previstes per la Llei.\nComplir amb la prohibició de no servir begudes alcohòliques als menors de 18 anys. Aquesta prohibició haurà de constar en un rètol que estigui ben visible.L’incompliment d’aquest apartat suposarà la rescissió d’aquesta autorització, a més de les corresponents sancions previstes per la Llei.\nRetirar el material de la barra un cop finalitzat l’acte. En qualsevol cas, tot el material de la barra de bar haurà d’estar desmuntat i enretirat abans de les 9 h del dia 16 d'agost de 2016.\nObligació de destinar els beneficis obtinguts íntegrament a finançar les despeses que es derivin de les activitats i accions que realitzi l'entitat. Estar donat d'alta de l'activitat econòmica a l'Agència Tributària (model 036).\nPresentar al departament de Cultura i Festes de l’Ajuntament de Roses, en un termini màxim de dos mesos des de la finalització de l'activitat, una memòria econòmica on es detallin els ingressos i les despeses generades del servei de la barra de bar i la certificació d'activitat econòmica de l'Agència Tributària.L'incompliment de les obligacions recollides en aquest apartat comportarà la impossibilitat de concórrer en els concursos per a l'adjudicació de barres en esdeveniments que organitza l'Ajuntament que tinguin lloc en els propers 3 anys.\n7. NATURALESA DE L’AUTORITZACIÓ\nEn tot el no previst expressament en aquest Plec de condicions s'estarà al disposat, quant a la preparació i resolució d'aquest concurs, la Llei 7/1985, de 2 d'abril, reguladora de les bases del règim Local modificada per la Llei 11/99, de 21 d’abril i per la Llei 57/2003, de 16 de desembre; Decret Legislatiu 2/2003, de 28 d’abril, pel qual s’aprova el Text refós de la Llei municipal i de règim local de Catalunya; Reial Decret Legislatiu 781/86, de 18 d'abril, pel que s'aprova el Text Refós de les disposicions legals vigents en matèria de règim local modificat per les lleis 39/1988, 10/1993, 42/1994 i 4/1996 i pel Real Decret legislatiu 2/1994; Reial Decret Legislatiu 3/2011, de 14 de novembre, pel qual s’aprova el Text refós de la llei de contractes del sector públic; Real Decret 1098/01, de 12 d’octubre, pel qual s’aprova el Reglament General de la Llei de contractes de les Administracions Públiques; Decret 179/95, de 13 de juny, pel qual s’aprova el Reglament d’obres, activitats i serveis; i Decret 336/1998, de 17 d’octubre, pel qual s’aprova el Reglament de patrimoni dels ens locals..


Rasos de Peguera, un espai per caminar - Casa Rural - Casa La Volta Casa Rural – Casa La Volta\nRasos de Peguera és una zona de muntanya, un conjunt de grans desnivells del terreny. Està situat a les serres prepirinenques per sobre de Berga. Va ser una estació d’esquí però actualment està tancada. Per la seva situació geogràfica va ser l’única estació d’esquí alpí de la província de Barcelona.\nEn les diferents estacions es pot gaudir d’aquest indret. L’estiu és un lloc per escapar-se de la calor, per la seva alçada és un lloc fresc. La tardor és un excel·lent lloc per anar a buscar bolets (rovellons, llenegues…). A l’hivern és un lloc per passar-ho bé amb la neu, està a una altitud de 1836 metres. La primavera surten les flors i predominen els colors de la natura, ideal per passejar.\nA part de conèixer els diferents avantatges de cada estació de l’any que ofereix la pròpia natura, és un indret per realitzar pràctiques esportives a la natura. S’hi pot anar en família o amb amics, tots podran gaudir dels espais on hi havia hagut pistes d’esquí.\nDes de els nostres establiments rurals: Baluard, Volta i Cal Cisteller hi ha una distància de 25 quilòmetres, aproximadament. Degut el desnivell i les corbes de la pròpia carretera es triga uns 40 minuts en arribar a l’aparcament del Sant Crist. En el trajecte es pot anar gaudint d’unes esplèndides vistes.\nEls mateixos residents de la comarca del Berguedà els hi agrada els Rasos de Peguera. És un lloc molt proper fet que qualsevol motiu es vàlid per anar-hi a donar un tomb.\nJo, quan puc, hi vaig amb la meva família.


Darrers 5 NewslettersNewsletter 11/11/14Newsletter 04/11/14Newsletter 04/06/14Newsletter 29/05/14Newsletter 19/05/14\nLa Unió celebra el I Plenari de Directius Assistencials\nEl passat 6 de novembre, La Unió va reunir els directors mèdics i d'infermeria de les entitats associades al I Plenari de Directius Assistencials, celebrat a l'Auditori del Parc Sanitari Sant Joan de Déu, a Sant Boi de Llobregat. A la inauguració de la sessió, la directora general de La Unió, Helena Ris, va comentar l'actual situació de les entitats sanitàries i socials i va recordar la importància que juga aquest sector per mantenir la cohesió social. Durant la primera part es van recordar diversos aspectes de funcionament de l'associació empresarial de la mà d'Anna Riera, directora Sanitària, Social i de Participació Associativa. A continuació, Josep Fusté, director d'Anàlisi Econòmica, Estudis i Prospectiva, va fer una presentació sobre l'esforç d'eficiència del sector sanitari concertat en el context dels ajustaments i, finalment, Xavier Baro, director d'Organització i Relacions Laborals, va abordar la situació del sector sanitari concertat després de vèncer els convenis col·lectius.\nA la segona part, Alicia Ávila, coordinadora general en l'àmbit de les professions sanitàries de la Direcció General de Planificació i Recerca en Salut, va informar dels requisits establerts en el Real Decreto 639/2014, de 25 de juliol i del Registre de Professionals Sanitaris de Catalunya. Per acabar, Carles Constante, director general de Planificació i Recerca en Salut, va presentar l'Informe de Salut 2013.\nAquesta newsletter recull un resum de les intervencions al Plenari, així com les presentacions que es van fer a l'acte.\nPlenari de Directius Assistencials\nEl funcionament de La Unió\nA la primera part de la sessió, Helena Ris, directora general de La Unió, va comentar que, per tal d'ampliar la participació dels associats, es proposava la creació dels nous Plenaris de La Unió: Gestió assistencial, Economicofinancer i de Comunicació i RSC, mantenint el més tradicional de recursos humans, amb l'objectiu de donar informació d'interès específic i de debatre els grans temes que...\nA la primera part de la sessió, Helena Ris, directora general de La Unió, va comentar que, per tal d'ampliar la participació dels associats, es proposava la creació dels nous Plenaris de La Unió: Gestió assistencial, Economicofinancer i de Comunicació i RSC, mantenint el més tradicional de recursos humans, amb l'objectiu de donar informació d'interès específic i de debatre els grans temes que afecten a cada àmbit. D'altra banda, la directora general va encoratjar els directius i professionals de les entitats a continuar treballant per fer front a la situació econòmica i financera actual perquè, segons va dir, “el sector de salut i social és molt important per preservar la qualitat de vida dels ciutadans i juga un paper fonamental en el manteniment de la cohesió social”.\nTambé va demanar als centres i als seus directius el seu suport per defensar l'actual model sanitari català, basat en l'autonomia de gestió, la gestió empresarial, la col·laboració públicoprivada i en el contracte amb el CatSalut (donant suport a la separació de funcions) igual per a totes les entitats, independentment de la seva titularitat. A més, va recordar que gràcies a aquest model s'ha mantingut la qualitat de l'assistència i s'han aconseguit acords en els centres que han demostrat la maduresa del teixit sanitari, dels seus directius, dels professionals i dels sindicats.\nÀmbit de participació associativa\nA continuació, Anna Riera, directora Sanitària, Social i de Participació Associativa de La Unió, va aprofundir en l'organització de l'activitat de La Unió i les àrees de treball. En aquest sentit, va manifestar que La Unió és un “punt de trobada de tots els professionals, basat en un model de participació obert perquè tothom hi pugui intervenir”.\nTot seguit, Riera va explicar que l'associació empresarial funciona gràcies a la participació dels professionals de les entitats associades, que es canalitza en els consells de sector i els consells tècnics assessors. Després de resumir les actuacions més destacades d'aquests consells, va animar organitzacions i professionals a fer arribar les seves preocupacions o aquells temes d'interès a La Unió, des d'on es treballarà per donar-hi resposta.\nPodeu descarregar les presentacions que van realitzar Helena Ris i Anna Riera:\nHelena Ris - Plenari de Directius Assistencials (623 Kb)\nAnna Riera - Plenari de Directius Assistencials (665.6 Kb)\nDurant la sessió, la situació de l'entorn es va abordar des de l'àmbit economicofinancer i des de l'àmbit dels recursos humans i les relacions laborals. Àmbit economicofinancer Durant la seva intervenció, Josep Fusté, director d'Anàlisi Econòmica, Estudis i Prospectiva de La Unió, es va centrar en l'esforç d'eficiència del sector concertat en el context dels ajustos pressupostaris. Tal com...\nDurant la sessió, la situació de l'entorn es va abordar des de l'àmbit economicofinancer i des de l'àmbit dels recursos humans i les relacions laborals.\nDurant la seva intervenció, Josep Fusté, director d'Anàlisi Econòmica, Estudis i Prospectiva de La Unió, es va centrar en l'esforç d'eficiència del sector concertat en el context dels ajustos pressupostaris. Tal com va exposar, el pressupost per càpita del Departament de Salut ha disminuït en els últims anys, fet que ha provocat una baixada d'ingressos per a les entitats, les quals han vist reduïdes tant les tarifes (-9,5%) com la compra d'activitat (-8,9%). A més, elements com l'IPC, l'IVA o les cotitzacions a la Seguretat Social han augmentat, suposant així una pujada dels costos de les entitats. Segons va explicar Josep Fusté, per assumir aquesta situació, les entitats han hagut de fer èmfasi en la gestió clínica i de recursos humans i treballar en la gestió de compres i consums de béns i serveis, així com augmentar la productivitat i l'eficiència.\nÀmbit de recursos humans i relacions laborals\nXavier Baro, director d'Organització i Relacions Laborals de La Unió, va fer un breu resum de la situació actual dels convenis del sector. Tal com va dir, a finals del 2014 acaben tots els convenis i pactes d'empresa que es van assolir al llarg de l'estiu i la tardor del 2013, els quals actualment mantenen a més d'un 95% de les entitats del sector sanitari concertat en un marc normatiu que regula les seves relacions laborals.\nXavier Baro va explicar que actualment les patronals i els sindicats es troben en un procés de negociació amb l'objectiu de pactar un conveni abans que finalitzi l'any. Baro va incidir en la importància d'aconseguir un conveni de sector perquè no hi hagi “atomització de les condicions als centres ni es produeixin grans diferències entre entitats”. A més, el director d'Organització i Relacions Laborals de La Unió va destacar que “és necessari assolir acords de mínims per mantenir la pau social al sector”.\nPodeu descarregar les presentacions que van realitzar Josep Fusté i Xavier Baro:\nJosep Fusté - Plenari de Directius Assistencials (1197 Kb)\nXavier Baro - Plenari de Directius Assistencials (500.4 Kb)\nTroncalitat i registre de Professionals Sanitaris\nLa segona part del Plenari va comptar amb la participació d'Alicia Ávila, coordinadora general en l'àmbit de les professions sanitàries de la Direcció General de Planificació i Recerca en Salut, qui va informar dels requisits establerts en el Real Decret 639/2014, de 25 de juliol, regulador de la Troncalitat en la Formació Sanitària Especialitzada, i del Registre de Professionals Sanitaris de...\nLa segona part del Plenari va comptar amb la participació d'Alicia Ávila, coordinadora general en l'àmbit de les professions sanitàries de la Direcció General de Planificació i Recerca en Salut, qui va informar dels requisits establerts en el Real Decret 639/2014, de 25 de juliol, regulador de la Troncalitat en la Formació Sanitària Especialitzada, i del Registre de Professionals Sanitaris de Catalunya.\nDecret regulador de la Troncalitat en la Formació Sanitària Especialitzada\nEn la seva intervenció, Ávila va explicar que la troncalitat –que va definir com un procés d'aprenentatge per a l'adquisició de competències nuclears i comunes a diverses especialitats mitjançant un procés de formació troncal– ha de permetre la flexibilització de les especialitzats. De manera que, tal com va assenyalar, la troncalitat comportarà “un canvi essencial en la formació especialitzada i, també, en el mapa de centres sanitaris”. A més, va afegir que suposarà modificacions en els processos d'acreditació de les unitats docents.\nAixí doncs, el Decret de la Troncalitat especifica que el tronc mèdic tindrà 21 especialitats i el tronc quirúrgic, 10. També es crearan quatre noves especialitats: Psiquiatria del Nen i de l'Adolescent, Farmàcia Hospitalària i d'Atenció Primària, Genètica Clínica, i Anàlisis Clíniques i Bioquímica Clínica.\nEl calendari previst indica que les modificacions referents a la troncalitat seran aplicades a partir de la convocatòria de places per al curs 2018-2020. En aquest sentit, Ávila va subratllar que, malgrat sembli una data que està molt lluny, “s'ha de començar a treballar per adaptar els centres de Catalunya al futur model”. La coordinadora general en l'àmbit de les professions sanitàries també va voler posar èmfasi en el fet que a Catalunya es treballa des de fa anys per la troncalitat, però que hi ha alguns aspectes del Real Decret amb els quals el Departament de Salut no hi està d'acord.\nRegistre de Professionals Sanitaris\nD'altra banda, Alicia Ávila va parlar del Registre de Professionals Sanitaris (RPS), el qual, tal com va dir, permetrà disposar d'un sistema d'informació integrat amb totes les dades dels professionals que desenvolupen la seva activitat a Catalunya. Així mateix, va ressaltar que el decret que regula el RPS s'aplica a totes les entitats amb professionals sanitaris (Administració, col·legis, centres sanitaris, entitats d'assegurances, associacions professionals) i que les inscripcions tenen naturalesa declarativa.\nPer acabar, Alicia Ávila va comentar que fins ara s'han rebut 208.724 registres, però va puntualitzar que, després de la depuració i el tractament de dades, hi ha 176.809 professionals sanitaris registrats. A més, també va incidir en el fet que encara falta informació, ja que hi ha moltes dades de les quals no se n'ha informat.\nPodeu descarregar les presentacions que va realitzar Alicia Ávila:\nAlicia Ávila - Troncalitat - Plenari de Directius Assistencials (221.1 Kb)\nAlicia Ávila - Registre de Professionals - Plenari de Directius Assistencials (447.7 Kb)\nCarles Constante, director general de Planificació i Recerca en Salut, va presentar l'Informe de Salut 2013 al Plenari de Directius Assistencials. En la seva intervenció, Constante va recalcar que aquest document ajuda a prioritzar, permet retre comptes i, alhora, veure què es pot millorar. Tal com va destacar, “és a les febleses on hi ha el rang de millora més gran”. L'Informe de Salut...\nCarles Constante, director general de Planificació i Recerca en Salut, va presentar l'Informe de Salut 2013 al Plenari de Directius Assistencials. En la seva intervenció, Constante va recalcar que aquest document ajuda a prioritzar, permet retre comptes i, alhora, veure què es pot millorar. Tal com va destacar, “és a les febleses on hi ha el rang de millora més gran”.\nL'Informe de Salut 2013 constata que l'envelliment de la població és un gran repte al qual cal donar resposta i que obliga a replantejar els esquemes, ja que en uns anys es doblarà la població de més de 85 anys. Segons les dades presentades, a Catalunya, de cada 100 persones, 38 tenen una malaltia crònica, 14 pateixen una discapacitat i 9 es troben en situació de dependència (4 de les quals necessiten ajuda permanent). Malgrat això, l'esperança de vida està per sobre de la mitjana europea i espanyola i la percepció de l'estat de salut de la població ha evolucionat de manera positiva.\nTambé es posa de manifest que un 68% de la població realitza activitat física saludable i que el consum de tabac es dóna en un 26,5%. A més, Constante va posar èmfasi en el fet que no s'aprecien diferències en l'ús de serveis en funció de la classe social o el nivell d'estudis, però que aquests factors sí que impacten en els estils de vida i hàbits saludables. Per aquest motiu, va assenyalar que aquest fet suggereix que cal treballar en aspectes de provisió de serveis purament sanitaris i també en prevenció i foment d'un estil de vida saludable.\nEl sistema sanitari públic català\nD'altra banda, el director general de Planificació i Recerca en Salut va dedicar unes paraules a defensar el sistema sanitari públic universal que hi ha a Catalunya, que, segons va concretar, “és de gran qualitat i s'ha de preservar com a model”. També va recordar que aquest model està format per agents de tipologia molt diversa i que hi juguen un paper clau els pactes entre entitats i l'encaix territorial.\nPer acabar, va fer referència als bons resultats aconseguits en recerca a Catalunya, on la producció científica ha augmentat un 30% en els darrers tres anys, i va resumir els objectius principals del Pla de Salut:\nAugmentar els anys d'esperança de vida en bona salut\nReduir en un 20% la taxa de mortalitat per malalties de l'aparell circulatori\nDisminuir un 10% la mortalitat per càncer\nPodeu descarregar la presentació que va realitzar Carles Constante:\nCarles Constante - Plenari de Directius Assistencials (2174.3 Kb)


Yunlai Chain Hotel Dongmen Yinchuan Xina - Ofertes d'hotels amb els MILLORS DESCOMPTES EN LÍNIA\nNo. 169, Jiefang Road, Xingqing, Yinchuan, Xina, 750000 - Veure al mapa\nMés informació sobre Yunlai Chain Hotel Dongmen\nTant si es tracta d'un viatge de plaer com si és de negocis, Yunlai Chain Hotel Dongmen és una elecció d'allotjament magnífica quan visiten Yinchuan. Des d'aquí, els viatgers poden gaudir d'un fàcil accés a tot el que aquesta viva ciutat ofereix. Amb la seva bona localització, l'hotel ofereix fàcil accès a les destinacions obligades de la ciutat.\nYunlai Chain Hotel Dongmen també ofereix moltes instal.lacions per enriquir la seva estada a Yinchuan. Mentres estan allotjats en aquestes meravelloses instal.lacions, els clients poden gaudir de recepció 24 hores, magatzem d'equipatge.\nA més, totes les habitacions ofereixen una gran varietat de comoditats com ara aire condicionat, aparell de televisió, TV satèl•lit/cable, articles de tocador, plat de dutxa per satisfer els clients més exigents. A més, l'oci que l'hotel ofereix assegurarà que tengui molt a fer durant el dia. Sigui quina sigui la seva raó per visitar Yinchuan, el Yunlai Chain Hotel Dongmen és el lloc perfecte per una estimulant i emocionant escapada.\nATENCIÓ: a causa de la normativa local, el Yunlai Chain Hotel Dongmen només pot allotjar ciutadans xinesos. Els clients han de presentar un document d'identitat xinès durant el registre d'entrada. Si no ets un ciutadà xinès, cal que triïs un altre allotjament.


L'Ajuntament ja pot emetre certificats digitals - Ajuntament de Rubí\nL'Ajuntament ja pot emetre certificats digitals Mitjançant la identificació digital, idCAT, el ciutadà pot realitzar tràmits amb l’Administració Pública des del seu ordinador i de manera segura. https://www.rubi.cat/ca/ajuntament/comunicacio/sala-de-premsa/notes/lajuntament-ja-pot-emetre-certificats-digitals https://www.rubi.cat/@@site-logo/ajuntament-de-rubi.svg\n29 març 2006\nA partir d'ara, l’Ajuntament de Rubí podrà emetre certificats digitals de signatura electrònica per realitzar tràmits telemàtics gràcies a un conveni signat entre l’alcaldessa de Rubí, Carme García i el president de l’Agència Catalana de Certificació (CATCert), Ramon Canal Comaposada.\nEs tracta d’un conveni de prestació de serveis de certificació digital idCAT (un certificat d’identificació i signatura electrònica) amb el qual l’Ajuntament de Rubí es converteix en entitat col·laboradora de registre. La identificació digital, l’idCAT, permet al ciutadà dur a terme tràmits telemàtics amb l’Administració Pública (Ajuntament, Diputació, Generalitat, etc.) des del seu ordinador i de manera segura, garantint la identitat de l’emissor i la integritat de la informació.\nL’idCAT es basa en un certificat digital reconegut, que es pot aconseguir a través del web www.idcat.net i que s’emmagatzema a l’ordinador del ciutadà, tot i que prèviament l’usuari s’ha de dirigir a l’Ajuntament amb el DNI per comprovar la seva identitat i rebre la contrassenya d'accés. Amb aquest certificat, els rubinencs i rubinenques poden realitzar tràmits i gestions que requereixin identitat digital, amb l’Ajuntament de Rubí i les administracions públiques en general, com per exemple instàncies, omplir formularis de dades personals o la declaració d’hisenda, garantint la mateixa validesa jurídica que en el tràmit presencial o en paper.


Com afecta la guerra d’Ucraïna al sector de les assegurances? – cobertis\nCom afecta la guerra d’Ucraïna al sector de les assegurances?\nParticulars 18 març, 2022 Cobertis\nBlog > Particulars > Com afecta la guerra d’Ucraïna al sector de les assegurances?\nÉs evident que tota guerra comporta un daltabaix. Actualment, es compten per desenes les guerres que hi ha en actiu al món, però la que està tenint lloc a Ucraïna és la que afecta més directament al sector de les assegurances.\nMés enllà del drama humà i de la pèrdua de vides que està comportant, i que des de Cobertis lamentem profundament, la desestabilització de l’economia europea és un fet que ja estem constatant a casa nostra.\nL’increment de la inflació a Espanya, segons l’INE és del 7.6% el mes de febrer respecte l’any passat. A més, l’augment del preu de l’energia i de les matèries primeres ja està repercutint seriosament tant a les llars com a molts negocis que depenen d’aquesta energia per a produir.\nEn el cas dels particulars, ens trobem amb dues variables, d’una banda, podem veure com podran augmentar les cancel·lacions d’algunes assegurances per la impossibilitat de fer-hi front; però per l’altra, en temps com els actuals, el desig de protecció de la família augmenta, amb el què podem veure incrementades les contractacions de determinats productes.\nPel què fa a l’augment del preu de les assegurances, probablement veiem com s’incrementa en sectors com el transport marítim, aeri o el ciberrisc.\nEn el primer cas, perquè Europa és una zona amb moltes rutes de transport i comercials. En el segon cas, perquè l’actual guerra cibernètica ha fet augmentar els atacs informàtics, fet que comportarà un augment en el preu d’aquestes assegurances.\nAmb aquesta situació, des de Cobertis estem segurs que el sigui com sigui, el sector assegurador aconseguirà fer front a aquest repte.


ECONSALUT: Sine die\nUna tercera part de la mortalitat en homes i una cinquena part en dones és deguda al càncer. I si ho posem en context, el càncer representa el 47% dels anys potencials de vida perduts en les dones, i el 35% en els homes.\nHi ha molta feina per fer, però afortunadament tenim un Pla director de càncer que és exemplar, la mostra d'un treball ben fet. El que convé és aplicar-lo acuradament. A data d'avui encara que observem taxes d'incidència creixents en determinats càncers mentre que les taxes de mortalitat es redueixen. En el conjunt, en homes s'ha disminuit la mortalitat en un 1,3% anual des del 1993 i en dones un 2,1%. Anualment esmercem un 10% dels recursos públics sanitaris per a tumors.\nL'any passat en va fer 40 de l'inici de la "guerra al càncer". Es diu que en Nixon és qui la va declarar i va promoure una llei en aquest sentit. S'ha progressat força però encara som lluny del final i necessitem més munició.\nEn David Cutler es va preguntar amb més precisió si finalment estem aprop de guanyar la guerra al càncer. Des de la vessant clínica dona una perspectiva esperançadora, des de la vessant del cost veu dificultats. I aquesta és la qüestió fonamental. En primer lloc separar allò que és significativament efectiu del que no ho és en la vessant clínica. I quan hi ha una efectivitat incremental demostrada analitzar fins a on podem assumir-ho amb els recursos disponibles (vessant del cost). Aquest és el punt delicat, el que es perd deliberadament un un núvol de confusió i que els poder públics deixen pendent sine die.\nPS. Eviteu quedar atrapats al núvol de confusió. Els propers dies sentireu parlar de posicionament terapèutic dels medicaments. Si en voleu un exemple, el trobareu aquí. Recordeu que posicionament és un "frame" (Lakoff) propi del marketing. El llenguatge ens pot portar males passades. Demaneu informes d'efectivitat comparada, i després cost-efectivitat. Poseu barreres a la propaganda interessada, no us deixeu engatussar. L'economia de la salut ha estat massa anys demanant-ho com perquè acabi d'aquesta manera.\nPS. Pagar per callar al NYT (again).\nPublicat per Pere Ibern a 7:14 AM\nEnsucrats fins al capdamunt (2)\nLa confiança en l'atenció primària\nEls fonaments hormonals de la crisi\nEvitar un món pitjor\nTot recordant el visionari Beveridge\nOpacitat i martingales: pharma confidential\nCom ho fa el govern (britànic)?\nDisbarat consumat: el desnonament de la vida\nL'any que viurem perillosament\nHas Medicare’s Bundled Payments Initiative Lowered Costs?\nThe value of rapid, cloud-enabled onsite testing


Micropigmentalia | Tratamientos Antiaging\nÉs una tècnica eficient mínimament invasiva, que tracta el rejoveniment facial i corporal.\nEl procediment està dirigit a estimular la microcirculació i els processos naturals de la creació de col·lagen. També s'ha utilitzat en casos de restauració capil·lar d'alopècia no androgènica, és perfecte per a qualsevol edat.\nTractament tant correctiu com preventiu, lífting rejovenidor, minimitza la mida del porus, eliminant taques d'acne i cicatrius, millora línies fines, arrugues, estries, les taques de hiperpigmentació, millora, tensa i unifica la tonalitat de la pell.\nTIPOLOGIA DE TRACTAMENTS\nHiperpigmentació de la pell\nCicatrius d'acne. Millora Poro\nLínies fines d'expressió\nTaques i millora de porus\nRictus, línies fines d'expressió i pell reafirmada\nArrugues frontals i entrecella\nÉs un tractament que desencadena una contracció immediata enviant fibroblasts i dipositant col·lagen i elastina, causant la sublimació de la capa superficial excessiva, provocant l'estirament i contracció de les fibres de la pell i creant un efecte d'elevació, remodelació i rejoveniment. Sense causar cap dany a les capes subjacents i adjacents.\nProporciona una blefaroplàstia sense cirurgia (correcció de parpella folgat), potes de gall, lífting de coll no quirúrgic, plecs labials, rictus, cicatrius, tensiona les arrugues i elimina les taques de l'edat i hiperpigmentació de la pell. És un tractament revolucionari capaç de realitzar i obtenir resultats comparables a la cirurgia estètica.\nArrugues del llavi superior i rictus\nArrugues al front\nCicatriu orella post lífting facial\nLifting de coll no quirúrgic\nParpelles, blefoplastia sense cirurgia\nContorn d'ulls, arrugues profundes\nParpelles, i blefaroplàstia sense cirurgia\nContorn d'ulls i arrugues profundes\nLífting de coll no quirúrgic\nCicatrius post acne A partir de 250€\nPigmentació en taques de la pell A partir de 250€\nPotes de gall, contorn d'ulls A partir de 290€\nBlefaroplàstia sense cirurgia A partir de 390€\nRictus, solcs periculares A partir de 390€\nMarques d'expressió coll A partir de 490€


Imaginem que estem dinant plegats a taula (el dinar que hem preparat nosaltres) i algú d'entre els comensals ens mira als ulls i ens diu:\n-Déu n'hi do! Això t'ha d'haver portat prou feina ...\nHi ha diferència entre que ens ho diguin o no?\nTot i que no comentin res de si els agrada o no, han reconegut el nostre esforç. Ens sentim reconeguts i respectats.\nPassem a l'aula ... i ja sabeu per on aniré.\nMoltes vegades volem oferir als nostres alumnes un reforç positiu, però com fer-ho si no han fet bé la feina? Si els diem que ho han fet bé, els estarem enganyant i clarament no els estem ajudant.\nA partir del més petit esforç, però, hi ha una cosa que sempre podem respondre: el reconeixement a aquest esforç.\nPerquè si nosaltres, com a adults, el necessitem, quant més no el necessitaran els que depenen de nosaltres? Els ensenyarem a ells mateixos a reconèixer el seu propi esforç.\nQuan ens reconeixen l'esforç, ens motiven. Quan en qualsevol grup els individus senten reconegut el seu esforç, l'ambient de treball millora.\nI encara podem fer una passa més ... i reconèixer-nos a nosaltres mateixos el nostre propi esforç. En tenim prou motius (i més amb aquest últim parell d'anys que portem)!\nQue aquest curs que comença sigui una oportunitat per a tots de sentir-nos reconegut el nostre esforç.\nPublicat per Mònica Batlle i Pèlach a 10:19 Cap comentari:\nmates per a confinats II\nLa proposta d'avui és senzillament per a donar material a les famílies que esteu descobrint el plaer de treballar les mates amb els vostres fills sense estar pendents de deures i d'examens.\nNo estem examinant els nostres fills ni posant-los deures (d'això se n'encarrega l'escola o l'insti)\nI amb això vull dir que us podeu prendre tot el temps del món per a deixar que la mainada vagi donant múltiples solucions o intents de solució a les preguntes de les proves. No tenim pressa.\nTampoc ens cal limitar-nos a les proves que porten l'etiqueta del seu curs escolar. Us suggereixo d'enfocar-ho com si fos un passatemps o un repte dels que circulen per les xarxes.\n1-Aquest és l'enllaç a les proves de competències bàsiques:\nSón les proves que les escoles passen cada curs. Els problemes i exercicis estan molt pensats i poden ser molt més inspiradors que els habituals.\nHi trobareu enunciats i solucions.\n2-Aquest a les proves cangur:\nLes proves cangur se solen passar a les escoles com un extra per als alumnes que van bé en matemàtiques escolars. La veritat és que són aptes per a tots i que alguns alumnes que no són bons en matemàtiques escolars ho poden ser en les matemàtiques de les proves cangur. Tenen una visió molt més àmplia i són interessants.\nUs suggereixo no limitar-vos al curs escolar dels vostres fills sinó començar pels primers nivells i anar pujant.\n3-I aquí les proves de competències bàsiques del govern espanyol:\nPodeu treballar-hi on-line\nI, per acabar, un parell de reptes per als adults:\nQuanta estona podem estar-nos callats, escoltant atents a la seva pròpia manera de resoldre els problemes?\nSabríem ajudar-los sense donar-los la solució?\nPorto molts anys aprenent-ne i sé com de difícil pot ser. De fet, encara n'he d'aprendre molt ...\n(A vegades és tan senzill com, si un problema és massa difícil, deixar-lo aparcat i anar-ne a buscar un altre. Exactament igual que amb els passatemps)\nI res més. Encantada si us fa servei.\nPublicat per Mònica Batlle i Pèlach a 13:31 Cap comentari:\nTot anirà bé si et quedes a casa? Segur?\nNo. No per a tots.\nPer a molts serà un infern.\nParlo de les famílies on els infants pateixen qualsevol tipus de maltractament, emocional o físic.\nLes estadístiques són escasses, en nombre i en fiabilitat, però els experts sempre ens asseguren que són molts més els casos reals que no pas els detectats. I sabem que la majoria dels abusos (físics o sexuals) a menors són intrafamiliars. En un context de confinament, imagineu-vos l'escalada de la tensió familiar i la sensació d'ofec de les víctimes.\n(No m'allargaré parlant de com les víctimes del confinament seran les víctimes oblidades, com les de qualsevol crisi).\nQuè poden arribar a sentir aquestes víctimes quan els arriba aquest missatge: Tot anirà bé si et quedes a casa ?\nCom a mínim, més soledat encara.\nNo podem canviar aquestes famílies. Tampoc podem solucionar res. Però podem, com a mínim, no contribuir a augmentar el sentiment d'exclusió que pateixen aquestes víctimes del confinament. Són els nostres alumnes.\nI, potser a la tornada, hauríem de tenir previst com detectar-los i com acollir-los. Són els que, a la tornada, hauran de fingir que tot ha anat bé.\nPublicat per Mònica Batlle i Pèlach a 15:13 Cap comentari:\nmates per a cofinats I\nPer als més grans podem seguir fent les sessions per videotrucada, cap problema. Però pensant en els més petits se m'ha ocorregut escriure-us una mica:\nLa crisi del coronavirus ha convertit moltes famílies en homeschoolers temporals. Així que he pensat que us poden ser útils alguns exercicis que l'experiència amb famílies homeschoolers me n'ha demostrat l'eficàcia.\nVeureu que de l'un al següent vaig augmentant la complexitat:\nComptem d'1 en 1 del 0 fins a 20 o 30 i després anem de baixada fins al 0.\nEl mateix però comptant de 2 en 2\nDe mig en mig com a fraccions: 0, 1/2, 1, 1 i 1/2, 2, 2 i 1/2, ...\nDe mig en mig com a decimals: 0, 0,5, 1, 1,5, 2\nDe quart en quart com a fraccions\nDe quart en quart com a decimals\nDe dècim en dècim\nDe cèntim en cèntim\nI totes les variacions que se us ocorrin: l'experiència de les famílies sol ser que com més practiquen més imaginatius es tornen. Recordeu que tant o més important que la pujada és la baixada fins al 0.\nI més jocs per als més petits: aquí els trobareu.\nPer als que no heu treballat amb mi us resumeixo unes indicacions senzilles per a optimitzar l'aprenentage en família:\nL'esforç no està renyit amb el bon humor ni amb el riure ni amb la comoditat. És més: d'aquesta manera l'aprenentage millora. Aquests exercicis els podem fer estirats tots junts al sofà, o asseguts en cercle a la moqueta, o moguent-nos per l'habitació, o pedalejant a la bicicleta estàtica.\nNo aprenem a escriure fins després de saber parlar. De la mateixa manera, si voleu fer aquests exercicis per escrit, espereu que la mainada tingui ben clar què és el que estan fent. En general, ens estalviarem molts problemes d'aprenentage matemàtic (i de lectoescriptura) si sabem esperar i no escriure fins que tenim clar i ben entès el concepte que volem escriure. Aquí ho trobareu més explicat.\nL'educació en família ha de servir per unir la família, no per separar-la. En el mateix moment en que l'activitat porta mal humor ... la podem deixar. Tindrem dies i dies per a reprendre-la!\nD'altres webs i apps\nM'ha arribat una llista de webs i apps que ofereixen accés gratuïts a alguns continguts durant la crisi del coronavirus.\nN'he fet una tria (algunes no funcionaven) i aquí us deixo els enllaços a les que he trobat accessibles.\nNo són només de matemàtiques.\neduZland de AMCO\nRecordeu que, per a sessions online em seguireu trobant disponible.\nI res més: entre tots provarem de treure profit d'aquests dies de confinament. Som-hi!\nPublicat per Mònica Batlle i Pèlach a 4:24 Cap comentari:\nLes divisions. Fem-ho una mica més fàcil?\nCada vegada més escoles van adoptant altres algoritmes més significatius que el tradicional, com els d'estil abn, més pràctics a l'hora de fixar les bases del càlcul.\nPerò l'algoritme tradicional encara és l'únic que es practica en molts centres.\nEm consta que alguns adults ja van aprendre l'algoritme de l'esquerra (amb els afegits verds) en el seu dia.\nI que hi ha escoles que l'ensenyen (si és el vostre cas, aquesta entrada no és per a vosaltres).\nPerò si us sorprèn, atureu-vos-hi una miqueta. No us costarà veure d'on surten els números en verd.\nQuin és l'avantatge d'afegir-hi els números en verd?\nReduir (i molt) l'esforç memorístic de la mainada.\nTots els alumnes en sortiran beneficiats, però sobretot els que tenen més dificultats en memoritzar. Tant si tenen diagnosticat un trastorn d'aprenentage com si no, per a molts alumnes se'ls fa terrible l'esforç intel·lectual de memòria a curt plaç que demana l'algoritme tradicional si no hi escrivim els números en verd. De fet, n'hi ha molts que acaben la primària sense recordar-lo.\nNomés que practiqueu unes quantes vegades, veureu com les divisions es fan més fàcils. Us animo a provar-ho i a compartir-ne l'experiència.\nPublicat per Mònica Batlle i Pèlach a 8:42 Cap comentari:\nPublicat per Mònica Batlle i Pèlach a 8:44 Cap comentari:\nUn cop superat el shock de l'1-O, a molts de nosaltres ens ha quedat una pregunta sense resposta, una pregunta insistent:\nCom és que hi ha tanta gent donant suport a la violència i a la repressió i a les presons preventives eternes sense judici?\nCom pensen, com senten i com viuen els que tenen normalitzades aquestes actituds? Com és que s'arriba a pensar que és l'únic camí?\nTanta por fan el diàleg i el respecte?\nFa 17 anys, a la llar d'infants on anava la meva filla ens van repartir un escrit on deia més o menys així:\n"Si em crides, aprendré a cridar."\n"Si m'escoltes, aprendré a escoltar."\n"Si mires de comprendre'm, jo també n'aprendré."\n"Si raones, aprendré a raonar."\n"Si et disculpes, aprendré a disculpar-me."\n"Si me dónes les gràcies, aprendré a ser agraït."\nNo el puc recordar exactament, però queda ben clar. Amb República o sense, amb LEC o sense, amb LOMCE o sense, els educadors encara tenim molta feina a fer. Hi creiem prou en el respecte? O en podem aprendre més?\nDes d'aquí el meu suport i reconeixement a tots els perseguits, imputats i/o empresonats per respectar la veu de les persones.\nPublicat per Mònica Batlle i Pèlach a 10:27 Cap comentari:


defraudingamerica.com > Valors digitals > Circle Intenta vendre SeedInvest, duplicant-se a StableCoin\nCircle ha estat durant molt de temps un nom íntimament associat al món de la cadena de blocs. Entre la naturalesa vocal dels seus líders, la promoció del potencial de la tecnologia i les seves adquisicions de gran perfil durant els darrers anys, sovint han estat una llum guia.\nTanmateix, l’empresa sembla estar en un estat de flux, en els darrers mesos Circle ha venut el seu interès en l’intercanvi criptogràfic Poloniex, personal clau ha deixat, i ara, la venda potencial de la plataforma de finançament participatiu participatiu SeedInvest.\nSón moviments significatius. Els canvis plantegen la pregunta: representen aquests desenvolupaments la desaparició de Circle? O una reestructuració estratègica que obre el camí a un futur més brillant?\n2 Talent propulsor\n3 En càrrega / Descàrrega\n4 Circling Back\n5 Resum de reducció de mida\n6 L’esperança roman\nHi ha rumors que Circle pretén apartar els seus esforços fora del crowdfunding. Segons els informes, aquest pivot implicarà la venda de la plataforma de finançament col·lectiu de capital adquirida recentment, SeedInvest.\nTot i que això no s’ha confirmat, el popular informatiu ‘The Block’ ho informa..\nNo fa molt que vam informar per primera vegada de l’adquisició inicial de SeedInvest. Aquest va ser un moviment que va cridar l’atenció de molts, ja que SeedInvest era una de les principals plataformes de renda variable en el moment de l’adquisició. Després de ser adquirits per Circle, les expectatives eren molt altes del que la companyia aconseguiria en el creixent sector.\nFins fa poc, la confiança del cervell a Circle estava encapçalada per la seva parella de fundadors, que actuaven com a co-consellers delegats. Aquesta estructura va servir bé a l’empresa, des de la seva fundació el 2013, de manera que va ser una sorpresa el desembre de 2019 quan es va anunciar que Sean Neville, un dels co-consellers delegats, deixaria el càrrec..\nEs creu que, amb la reimaginació de l’empresa del seu camí cap endavant, també era hora de fer canvis en el personal. Neville ho va reconèixer i va aprofitar l’oportunitat per perseguir nous esforços.\nEn càrrega / Descàrrega\nPossiblement, l’esdeveniment de reducció que va cridar més l’atenció és la venda de Poloniex. Això es deu principalment al fet que Circle va adquirir el canvi per una suma sorprenent, que va ascendir a més de 400 milions de dòlars.\nTot i que els Poloniex van millorar dramàticament durant la seva etapa com a part de la família Circle, es va demostrar clarament més promesa en els altres esforços de Circle.\nPer obtenir més informació sobre la venda del popular intercanvi de criptomonedes, assegureu-vos de llegir l’article següent.\nA principis del 2019, Circle va publicar un informe retrospectiu del 2018, que va assenyalar dues tendències principals que consideraven que donarien forma a la cadena de blocs, avançant: les stablecoins i els valors digitals.\nCircle identifica les estabilitats i els valors digitals com a tendències emergents\nHem vist que Circle, en els mesos posteriors, intentava aprofitar cadascun d’aquests. Tot i que la seva inversió en SeedInvest pot (o no) s’acaba, la seva tasca en el desenvolupament de la stablecoin USDC durant el mateix període de temps ha pagat dividends clarament.\nLa companyia afirma en un document publicat recentment que detalla les stablecoins, “Les estables monetàries globals ofereixen el potencial d’una obertura dramàtica de la participació en l’activitat econòmica mundial”.\nA l’article següent, vam examinar de més a prop l’establecoin USDC de Circle, els seus competidors, i la forma en què aquesta classe d’actius pot transformar les finances..\nResum de reducció de mida\nA continuació es mostra un breu desglossament dels diferents moviments estratègics realitzats per Circle els darrers mesos.\nVenda de la plataforma de finançament col·lectiu ‘SeedInvest‘A …?\nVenda de la plataforma de negociació ‘Circle Invest’ a Voyager\nCo-CEO Sean Neville baixa cap avall\nVenda de taulell OTC a Kraken\nVenda d’intercanvi de criptomonedesPoloniex’Al grup inversor asiàtic\nTot i que els diversos esdeveniments comentats anteriorment poden semblar passos cap enrere, encara hi ha l’esperança que Circle sàpiga exactament el que fan. Aquests moviments es basen, al cap i a la fi, en el potencial demostrat per USDC, i el que pot oferir no només Circle, sinó el món general de la cadena de blocs.\nNo fa gaire temps que la majoria elogiava la decisió de comprar tots dos, SeedInvest i Poloniex. Aleshores vam confiar en el judici de Circle, tot i com es van desenvolupar els esdeveniments, potser hauríem de confiar en ells ara? El temps ho dirà.\nCircle, fundada el 2013, és una empresa de serveis financers amb un gran recolzament que manté operacions a Boston, Massachusetts. Per sobre de tot, l’equip de Circle està centrat a garantir l’èxit de la seva oferta stablecoin ‘USDC’.\nConseller delegat, Jeremy Allaire, actualment supervisa les operacions de l’empresa.


"Dones Farmacèutiques. Un pas endavant". Cinc visions actuals de l'exercici de la professió - Blog COFBBlog COFB\nEstàs aquí: Inici > Destacats > “Dones Farmacèutiques. Un pas endavant”. Cinc visions actuals de l’exercici de la professió\nEl passat 3 de març va tenir lloc en format webinar l’acte “Dones farmacèutiques. Un pas endavant”, coincidint amb la proximitat del Dia Internacional de la Dona 2021 que es celebra el 8 de març. Es tractava d’una taula rodona que va comptar amb les intervencions de cinc farmacèutiques, de diferents àmbits d’exercici de la professió. En la primera part de l’acte, van exposar com han assolit reptes, quines dificultats han trobat com a dones i professionals o com han afrontat la pandèmia. A la part final de la sessió, els assistents van poder traslladar les seves reflexions, de manera que es va tractar d’un acte molt participatiu, on compartir experiències.\nUn moment de la taula rodona “Dones farmacèutiques. Un pas endavant”.\nLes ponents van ser Imma Bernabeu, farmacèutica comunitària i coordinadora de les farmàcies de Ciutat Vella, Anna Bonet, cap de la Unitat de Farmàcia d’Atenció Primària de l’Institut Català de la Salut a la Catalunya Central, Lluïsa Juan, cap del laboratori clínic de l’Hospital Sant Joan de Déu de Martorell, Sònia Luque, farmacèutica adjunta del Servei de Farmàcia del Parc de Salut Mar i Leonor Pascual, tècnica superior de Salut Pública de l’Alt Penedès i Garraf de l’Agència de Salut Pública de Catalunya. Núria Oliva, vocal de Salut Pública de la Junta del COFB i responsable de la Comissió d’Igualtat de Gènere, va ser l’encarregada de moderar la sessió.\nOliva va explicar que un dels objectius d’aquesta Comissió és que “doni peu a debats com aquest, en què volem reflexionar sobre quins avanços hem aconseguit com a professionals, com a dones, i celebrar la valentia i la determinació d’aquelles dones que, abans que nosaltres, han obert camí en àmbits com la ciència, la salut, etc., i que han permès que totes estiguem aquí”. I va afegir: “Volem plantejar reptes, continuar obrint pas i acompanyar a les generacions que ens segueixen a perdre la por, a fomentar l’esperit crític i a trencar amb els estereotips de gènere“.\nLa farmacèutica Leo Pascual va exposar la seva experiència com a farmacèutica de l’Agència de Salut Pública de Catalunya (ASPCAT). Preguntada per si hi havia tingut les mateixes oportunitats que els homes, Leo Pascual va afirmar que “a la carrera hi ha moltes més dones que homes. En el cas de Salut Pública, hi ha també moltes dones, amb qui treballo molt a gust. A la funció pública, les oportunitats hi són per igual, no hi ha diferències de gènere”.\nLeo Pascual, farmacèutica de l’Agència de Salut Pública de Catalunya a l’Alt Penedès i Garraf i Núria Oliva, vocal de Salut Pública del COFB i responsable de la Comissió d’Igualtat de Gènere.\nPel que fa a les oportunitats de promocionar, Pascual va detallar que a “l’ASPCAT hi ha molts llocs de comandament i càrrecs intermedis on hi ha força dones”. Malgrat això, va aportar dades d’un estudi del sector públic en general, elaborat per l’Observatori Dona, Empresa i Economia de la Cambra de Barcelona, en què els resultats mostraven que en els càrrecs directius les dones encara estan infrarepresentades. A mesura que augmenta el càrrec, hi ha menys dones. Tal com va apuntar Pascual, l’estudi mostra que la bretxa salarial és deguda al fet que “les dones arribem menys als llocs de responsabilitat, que tenen un nivell retributiu més elevat”.\nEn la seva intervenció, Imma Bernabeu, farmacèutica titular a Ciutat Vella, va exposar que a ella li agrada molt “el tracte amb la gent i el món de la salut” i, per tant, a l’hora d’escollir professió l’àmbit de la farmàcia comunitària li anava “molt bé”. A més, va detallar que “en l’àmbit de l’oficina de farmàcia, hi ha moltíssimes dones (un 70%)”. També va destacar que la farmàcia comunitària suposa “una entrega total” i que, sobretot quan tens fills petits, “es fa difícil arribar a tot”. Actualment, a la farmàcia treballa juntament amb la seva filla.\nImma Bernabeu, farmacèutica titular d’oficina de farmàcia a Ciutat Vella i Sònia Luque, farmacèutica adjunta al Parc de Salut Mar.\nPel que fa a la situació de la dona en la nostra societat, també va destacar que “moltes vegades, les dones tenim por de ser jutjades, perquè si ens equivoquem ho paguem més car. Tot això ha de canviar. Hem de creure més en el nostre potencial“, va expressar.\nA l’hora d’escollir a quina carrera matricular-se, Anna Bonet va destacar que per ella “és molt important el valor de la cura” i que qualsevol professió orientada a la cura encaixava amb la seva persona. Per això, va escollir Farmàcia i, posteriorment, es va anar encaminant cap a l’Atenció Primària. “Ara no ho canviaria per res del món”, va explicar. I va afegir: “L’Atenció Primària és un món molt variat, que potser no és gaire conegut dins de l’àmbit de la Farmàcia”.\nPreguntada per si s’ha trobat entrebancs al llarg de la seva carrera pel fet de ser dona, Bonet va fer la següent reflexió: “Crec que hi ha alguns reptes a superar. Pel que fa a la meva experiència, la limitació ha anat lligada al fet de ser mare. De les meves companyes, jo soc la que no soc mare. Vaig arribar al càrrec de Cap de la Unitat de Farmàcia de l’ICS relativament jove, i te n’adones que quan una vol ser mare no pots triar el moment. Ho vas dilatant perquè poses per davant aquella responsabilitat que t’acaben de donar i penses que sempre hi ha un moment per ser mare. Però això no és així”.\nLa farmacèutica Lluïsa Juan, que durant 8 anys va ser vocal d’Anàlisis del COFB i que desenvolupa la seva tasca professional com a cap del laboratori clínic de l’Hospital Sant Joan de Déu de Martorell, va apuntar que “en l’àmbit del laboratori, la proporció de dones és majoritària“. I, en la línia del que va plantejar la farmacèutica Leo Pascual, Juan va afirmar que “sorprèn que molts càrrecs de direcció són homes. Pel que fa a adjunts o caps de secció hi ha moltes dones, però sorprèn la quantitat d’homes que hi ha en els càrrecs de responsabilitat. I va afegir: “Per ser dona crec que sí que he tingut les mateixes oportunitats, però també és cert que si en un entorn de dones els càrrecs directius són homes, veiem que no es respecta la proporció”.\nAnna Bonet, cap de la Unitat de Farmàcia de l’ICS a la Catalunya Central, i Lluïsa Juan, cap del laboratori clínic de l’hospital Sant Joan de Déu a Martorell.\nJuan també va fer referència a un informe de Nacions Unides, en què es detalla que al món de la salut el 70% de les treballadores són dones i que, per tant, aquest percentatge no s’aplica als càrrecs directius. Un altre de les qüestions que Juan va aportar al debat va ser una anècdota que va viure en un congrés internacional d’Anàlisis Clíniques celebrat a Barcelona: “L’audiència era majoritàriament femenina, però qui feia les preguntes des de l’audiència eren homes”. “Això em va cridar l’atenció”, va concloure.\nHospitals i Investigació\n“Les oportunitats són les mateixes que en el cas dels homes (accedir al FIR, aconseguir una beca de recerca, etc.), però el temps és limitat i quan necessites fer una formació extra, fer un doctorat o el que sigui per anar pujant o professionalitzant-te, se’t comença a complicar la teva vida personal i has de renunciar a alguna cosa. Per això, moltes dones prioritzem la part personal i retrocedim“. Amb aquestes paraules va començar la seva intervenció la farmacèutica Sònia Luque, adjunta del Servei de Farmàcia del Parc de Salut Mar. També va fer èmfasi en la seva experiència com a dona en el camp de la investigació i la recerca.\n“En l’àmbit de la recerca, com a punt positiu, destacaria que quan et presentes a fer una estada fora o projecte d’investigació et fan presentar el teu recorregut investigador dels últims cinc anys. Si ets dona i has tingut baixes maternals, t’allarguem aquest període i tenen en compte que durant un any no has pogut publicar o presentar-te a altres convocatòries”, va exposar. Com a punt negatiu, va destacar que “en la representació a congressos nacionals o internacionals sorprèn que tant homes com dones fan treballs o presenten els seus estudis, però a l’hora de presentar-los oralment, el percentatge d’homes respecte a les dones és desproporcionat. M’adonava que tothom havia treballat, però a l’hora de presentar-ho i ser la part visible, normalment, eren homes“.\nReflexions per fer més visible la dona en el món de la salut #8M2020 (Març 2020)\n8M 8M2021 acte COFB Col·legi de Farmacèutics de Barcelona Comissió de Cultura Comissió de Cultura del COFB conferència coronavirus COVID-19 debat Dia de la dona Dia internacional de la Dona dones dones farmacèutiques Farmàcia farmàcies Oficina de farmàcia pandèmia professió salut sanitat taula rodona


Girona, trens, canals i Venècia [llibres] – Edunomia\nGirona, trens, canals i Venècia [llibres]\nNo tot han de ser entrades sobre la universitats, xarxes socials, ciència i altres temes on estem immeros. La tranquil.litat del diumenge al matí i la serenor del barri ralenteix el temps. Mentre esbrino rellevàncies de l’Informe CyD 2008 i del rànking d’El Mundo sobre carreres, trobo serendípicament a les lleixes de llibres de trens Vapor en la Sierra, traducció de Steam on the Sierra, una apassionant descripció de trens de via estreta editada el 1959, i ämb la traducció editada el 1987 per la Fundación de los Ferrocarriles Españoles.\nEs tracta d’un llibre que, a part de parlar de trens, parla d’una societat determinada, des del punt de vista de ciutadans anglesos. Per exemple, què en diu, de Girona? La traducció diu exactament (pàgina 88):\n“Ahora debemos trasladar nuestra atención desde Castellar d’en Huch a Gerona, ciudad episcopal de unos 38.000 habitantes y que recuerda algo a Venecia por los canales que existen en la ciudad. Gerona es la capital de la provincia …”\nGirona ha estat comparada amb Florència per les cases del riu, però la comparació amb Venècia no la coneixia.\nEn aquest estat de shock no puc digerir dos temes interessants que he conegut gràcies a GOOD Magazine: Que els trens americans són més lents ara que mai, i que una llarga secció elevada d’una via abandonada a Manhattan es recuperarà com a espai públic (The Highline Park) (que m’ha portat després a la Promenade Plantée, recuperació del viaducte de La Bastilla que es veu en entrar a París des de l’Est). Abans de decidir l’enderroc del viaducte de Girona, cal reflexionar sobre aquests dos exemples!\nPer cert, les obres del TGV a Girona estan perfectament descrites al web TrenGirona.Cat.\nFont fresca al llarg camí\nAliances en transferència del coneixement


El Bollywood torna a seduir el barri d’Osona a les Nits de Cinema Oriental | Osona.com\nEl Bollywood torna a seduir el barri d’Osona a les Nits de Cinema Oriental\nper Redacció osona.com, 19 de juliol de 2010 a les 07:27 |\nAquest dissabte 17 de juliol, més de 1.000 persones van gaudir del “Vic s’escriu amb B de Bollywood” celebrat, per segon any consecutiu, a la Plaça d’Osona. Durant tota la tarda hi va haver activitats com la classe de danses bollywood amb Sara Barrera o el taller de henna que van realitzar les dones de l’Associació Social i Cultural de l’Índia de Vic.\nAl vespre van arribar els plats forts: sopar de plats tradicionals indis, projecció d’espots de la MTV Índia i l’estrena de BOLLY ELLIOT, el nou musical de les Bollywood Diamonds. Aquest grup, nascut a les Nits ara fa uns anys, s’ha professionalitzat i el dissabte a la nit va oferir un dels seus millors espectacles. El “remake” bollywood de Billy Elliot també va comptar amb la participació d’algunes nenes del barri.\nLa Nit va acabar amb la pre-estrena a l’Estat de LOVE AAJ KAL, una de les pel•lícules més exitoses de la temporada de la indústria índia. La Plaça d’Osona s’ha convertit en un dels llocs emblemàtics de les Nits de Cinema Oriental, potenciat per la gran presència de famílies índies, que participen activament en l’organització d’aquesta activitat.\nActivitats realitzades conjuntament amb el Pla de Barris, l’Associació de veïns Barri d’Osona i la Comunitat de propietaris del Barri d’Osona.\n- Tota la programació de les Nits de Cinema Oriental\nGaleries de fotos de les Nits de Cinema Oriental:\n- Nit Golfa\n- Iran i Corea\n- Porco Rosso (infantil)\n- Nit Índia\n- Exposició "Caminants"\n- Caligrafia xinesa i cercavila de lleons\nNits de Cinema Oriental, Cultura i Mitjans, Índia, Bollywood, Nits de Cinema Oriental


Tren en sentit únic | Oriol Robiró | girona | Girona | L'Esportiu de Catalunya\nTren en sentit únic Tren en sentit únic Tren en sentit únic Tren en sentit únic + Tren en sentit únic E-mail\nGerard Bordas i Florian Lejeune són dos dels pocs jugadors que han vestit la samarreta del Girona i el Vila-real Oriol Duran.\nGerard Bordas i Florian Lejeune són dos dels pocs jugadors que han vestit la samarreta del Girona i el Vila-real LLUÍS SERRAT.\nTren en sentit únic Tren en sentit únic Tren en sentit únic Tren en sentit únic Tren en sentit únic E-mail\nBordasva jugar amb el Vila-real i el Girona la mateixa temporada (2012/13), després d’arribar cedit en el mercat d’hivern\nAleix Garcia pot esdevenir avui el primer jugador que ha vestit les samarretes del Vila-real i del Girona i que s’enfronti amb el seu anterior club, sempre que Pablo Machín decideixi donar minuts al d’Ulldecona, que en la primera volta a Montilivi ja es va quedar amb les ganes de jugar contra l’equip on es va formar com a futbolista. No és estrany que el migcampista cedit pel City pugui ser el primer d’aquesta llista, i és que la nòmina de futbolistes que han vestit els dos escuts només té vuit noms, dels quals Aleix Garcia és l’últim cas. El que més crida l’atenció és que tots els futbolistes que han jugat amb els dos equips han agafat el tren en la mateixa direcció, amb sortida al Vila-real B, parada –no en tots els casos– poc profitosa al primer equip groguet i destí final –a vegades amb alguna altra parada prèvia– a Girona.\nEl primer que va obrir camí entre els dos equips va ser Gerard Bordas. El davanter manresà va protagonitzar el viatge més convuls entre els dos equips, i és que després de jugar quatre temporades al Vila-real B –una a 2a B i tres a 2a A–, sent un dels veterans de l’equip, va vestir les dues samarretes el curs 2012/13. El punta va arrencar la temporada amb el primer equip groguet a 2a A i, a mig curs, veient la falta de minuts –6 partits i cap gol–, va marxar cedit a Girona per posar-se a les ordres de Rubi. D’aquesta manera, Bordas va viure la lluita per l’ascens a primera des de les dues bandes, i li va tocar la pitjor cara de la moneda, ja que es va quedar a les portes de primera amb el club de Montilivi i va veure com el submarí groc sí que assolia l’ascens. A més, el manresà es va quedar amb l’espina de no poder jugar el partit clau a l’estadi del Madrigal per una clàusula en el contracte de cessió. Després de la decepció d’aquella temporada, Bordas va firmar definitivament amb el Girona, on va jugar dues temporades més –41 partits i 10 gols en total.\nCuriosament, després de Gerard Bordas, el tren entre Vila-real i Girona ha tingut molta més afluència. En la temporada 2013/14, en la qual l’exjugador del Vila-real Javi López va entrenar el Girona 11 jornades abans de l’arribada de Machín, a Girona van arribar dos jugadors amb passat a la Plana Baixa: Palatsí i Chando. El porter va arribar directament del filial groguet, on va tenir un paper secundari molts anys tot i arribar a debutar a 2a A amb el primer equip. Chando, en canvi, només havia jugat al B el curs 2008/09 i no va tenir la sort de debutar amb el primer equip. El pas pel Girona de tots dos, tot i deixar empremta al vestidor, tampoc va ser gaire brillant.\nDels vuit jugadors amb passat groguet, el Girona ha obtingut més rendiment de tres centrals: Lejeune, Íñiguez i Kiko Olivas. El francès, que havia brillat al Vila-real B però que no havia tingut sort amb el primer equip, va arribar a Girona el curs 2014/15 per guanyar-se el cor de tot Montilivi, i és que Lejeune va tenir dues temporades excel·lents, amb l’espina del gol anul·lat en el partit contra el Lugo que hauria valgut l’ascens. Íñiguez, que va arribar com a cedit aquell mateix curs, no va tenir tant protagonisme sobretot per les lesions, però va deixar bones sensacions. En el curs següent, el 2015/16, Kiko Olivas va arribar a Girona per substituir Íñiguez després de jugar cinc temporades a Vila-real sent titular al filial i jugant sis partits amb el primer equip, i va complir amb matrícula d’honor la primera temporada i amb un notable en la segona, abans de marxar aquest estiu amb l’espina de no comptar per a primera.\nAra Aleix Garcia és qui agafa el testimoni a Girona amb l’esperança d’igualar els noms més destacats, com ara Lejeune, i millorar el record de l’últim jugador del Girona que havia passat pel Vila-real, Cámara, que amb els groguets només va jugar al filial tres temporades i que amb el Girona no va tenir oportunitats –només tres partits jugats.\nhan jugat amb el Girona després d’haver lluït l’escut del Vila-real: Bordas, Palatsí, Chando, Lejeune, Íñiguez, Kiko Olivas, Cámara i Aleix.\nha rebut el Girona del club de la Plana Baixa. El primer va ser Gerard Bordas, que després es va incorporar al Girona com a lliure, i l’últim, Pablo Íñiguez.\ndel Girona, Javi lópez, havia jugat amb el Vila-real 4 temporades.


HomeEl Poble de l'AlcúdiaFarmàciesSample Data-ArticlesAVISOS I CARTELLS DE SERVEIS CRISI COVID19\nHORARIS I SERVEIS ESPECIALS MUNICIPALS MENTRE DURE L'ESTAT D'ALARMA\nDECRET D'ALCALDIA AMB LES MESURES EXCEPCIONALS ADMINISTRATIVES I DELS EMPLEATS PÚBLICS PER A LIMITAR LA PROPAGACIÓ I CONTAGI PEL COVID-19.\nDECRET D'ALCALDIA AMB LES MESSURES EXTRAORDINARIES RELATIUS ALS ÒRGAN COL.LEGIATS DE L'AJUNTAMENT AMB MOTIU DEL COVID-19\nDes de l’Ajuntament de l’Alcúdia volem facilitar-vos instruccions senzilles a seguir davant la crisi del COVID19:\nEn els propers dies anirem publicant-ne més per tal de cobrir tots els grups o conductes de risc.\nSi voleu descarregar-vos qualsevol d’estos cartells, feu clic dins la imatge i s’obrirà amb qualitat per a imprimir.\nImatge de concienciació per a què ens quedem totes i tots a casa. Format redó per al seu ús al perfil de WhatsApp:\nMesures excepcionals en el municipi de l’Alcúdia per limitar la propagació i el contagi pel Covid-19.\nL’extensió de la malaltia Covid-19, la seua facilitat de contagi, les recomanacions de l’Organització Mundial de la Salut i del Ministeri de Sanitat, que aconsellen evitar qualsevol esdeveniment massiu, fan necessari que s’implanten mesures excepcionals en esdeveniments en què es produïsca afluència important de persones per haver-hi un major risc d’exposició i transmissió del virus.\nVistes les mesures preventives adoptades pel Govern d’Espanya i la Generalitat Valenciana, donada la situació excepcional creada per la crisi del Covid-19, l’Ajuntament de l’Alcúdia, amb la intenció de posar tots els mitjans a la seua mà per a frenar l’expansió de la pandèmia, ha decidit prendre una sèrie de mesures extraordinàries.


Dos ferits en un foc al bar del teatre de Blanes - Diari de Girona\nDos ferits en un foc al bar del teatre de Blanes\nEls afectats van ser traslladats en estat greu a l'hospital de Blanes per intoxicació de fum\ne.b. 26.10.2015 | 07:14\nLa cuina del bar del teatre va quedar totalment afectada per les flames. ajuntament de blanes\nEnsurt al bar del teatre de Blanes. Cuina totalment cremada i un magatzem parcialment afectat per un incendi. Dues persones van resultar ferides greus per una intoxicació per fum, segons fonts de Bombers. El Cafè Teatre és conegut popularment pel seu antic nom, bar Espanyol i està tituant en ple centre de la vila, al Carrer Ample, on es van concentrar molts curiosos, ja que la família que regenta el local és molt coneguda. És de l'exalcalde de Blanes Fèlix Bota.\nEls fets van produir-se cap a les dotze del migdia, quan la fregidora que hi ha a la cuina, situada a la part interior del local, va començar a cremar. Els empleats van intentar aturar-ho però en veure-ho impossible van esperar els efectius d'emergències i també van desallotjar la dotzena de clients. Es van mobilitzar dues dotacions de Bombers, sis patrulles de la Policia Local, i una ambulància medicalitzada del SEM (Sistema d'Emergències Mèdiques).\nEls Bombers van poder controlar ràpidament l'incendi que va cremar tota la cuina i part del magatzem adjacent. La Policia Local de Blanes va tallar l'accés al Carrer Ample. Malgrat l'ensurt, un cop supervisada tota la planta baixa de la cafeteria, els Bombers van inspeccionarla resta de l'edifici on està situada per comprovar que no hi havia cap més afectació de consideració. Amb tot, però, s'havia acumulat fum a dalt de tot i els Bombers van ventilar les instal·lacions. Segons l'Ajuntament, demà ja es podrà fer l'espectacle de Rialles.