astronauter og drømme hos monsieur mini - Krittewitt\n« Strikke- og hæklefestival i Brande\nNår der er stille her… »\nTidligere har jeg haft monsieur mini oppe at vende her på bloggen. Og jeg bliver simpelthen nødt til at skrive om den nye efterårskollektion der er kommet. For Rie har endnu engang lavet den fineste kollektion, der er så perfekt til både små og store, drenge som piger.\nDenne gang tager inspirationen udgangspunkt i universet. Der er stjerner, måner og planeter, og den velkendte bjørn er nu en astronaut på eventyr og i gang med at udforske det store rum.\nI kollektionen er der både seje sweats og t-shirts samt kjoler til de store, samt bodyer, og heldragter til de mindste. Og de fedeste leggings med et smukt all over print, som jeg altså må have sneget ind herhjemme. Vi har haft flere ting herhjemme, kvaliteten er super blød og lækker, og det er perfekt for børnene at bevæge sig i. Kan kun anbefales.\nSå tak Rie for at lave så fin en kollektion. Jeg er vild med dit univers.


Uriasposten » Blog Archive » Hvor længe endnu…\nDanmark 180 Grader 24timer Århus Stiftstidende Børsen Berlingske Tidende BT Dagbladet Information Dagens.dk DR Ekstra Bladet Jyllandsposten Jyske Vestkysten Kristeligt Dagblad Metroxpress Netavisen Infopaq Politiken Søndagsavisen TV2 Ugebrevet A4 Ugebrevet Mandag Morgen Urban Weekendavisen Danske tidsskrifter Daniel Pipes-DK Minut Netmagasin Nomos Ræson SAPPHO Tidehverv Norge Aftenposten Verdens Gang Sverige Aftonbladet Dagens Nyheter Göteborgposten Svenska Dagbladet Sydsvenskan Dagbladet 27. marts 2011\nHvor længe endnu…\nDet er ikke nemt at gøre den yderste venstrefløj tilfredse, og da slet ikke i udlændingepolitiske spørgsmål. Herunder ses DKP’eren Hanne Leni Andersen, der her en generation senere, stadig kæmper for multikulturen.\n(Cityavisen, 4. juni 1980)\n“Under Anden Verdenskrig sendte den danske regering ulykkelige flygtninge fra Hitlers diktatur tilbage til død og undergang. I dag har vi en regering, der reelt set er torturbøddel og gør det samme. Endnu en iransk asylsøgende, som har søgt tilflugt hos os, har taget sit eget liv. Det skal frem i lyset. Lad os sætte fokus på og analysere de årsagssammenhænge, der ligger bag en sådan humanitær tragedie, som er en skamplet på det danske demokrati…. 37 andre selvmord af denne type har fundet sted på de danske asylcentre (læs torturcentre), hvor rystende forhold hersker, og hvor de indsatte er udsat for psykisk tortur og en rystende behandling, som er funderet i dansk, udemokratisk lov…” (Hanne Leni Andersen i Information, 24. juni 2006: Hvor længe endnu)\nOploadet Kl. 17:38\naf Kim Møller — Direkte link — 14 kommentarer\tArkiveret under: Indvandring\nThe URI to TrackBack this entry is: http://www.uriasposten.net/archives/24167/trackback\nNu er vi jo rigtig mange danskere, som konsekvent gennem hele livet kategorisk nægter at anvende sund fornuft, som et redskab til at overkomme livets strabadser. For os er der heldigvis hjælp at hente i hospitalernes psykiatriske afdelinger. Der er sågar et helt hospital, der ikke bestiller andet end at hjælpe os der slet ikke kan finde ud af noget som helst. jeg tænker på Sct. Hans Hospital i Roskilde. Desværre har det af en eller anden grund ikke været muligt for Hanne Leni Andersen, at modtage denne højst tiltrængte hjælp. Vi må håbe nogen af hendes nærmeste, magter at fortælle hende sandheden om hendes vrangforestillinger, så hun forhåbentlig snart kan blive rask.\nKommentar by Nielsen — 27. marts 2011 @ 18:34 Hun er vel bare hjernedød ?\nKommentar by Spinner — 27. marts 2011 @ 18:37 Bemærk at der står “Den racisme hun føler”. Det handler om følelser, “Hvordan synes du selv det går”, og ikke om fakta. Virkeligheden skulle jo også nødigt forstyrre ens verdensbillede: At leve på en løgn.\nKommentar by Georg Hansen — 27. marts 2011 @ 20:19 Stakkels kone !\nDet er jo netop dette, GEORG HANSEN, at virkeligheden nødigt skulle forstyrre ens verdensbillede.\nUbehaget ved virkeligheden er stor, så stor at man er nødt til at fornægte denne ved at bygge sit eget verdensbillede.\nSå skidt med sandheden ryger i bestræbelserne på at holde fast i sit eget, konstruerede billede.\nKommentar by Vivi Andersen — 27. marts 2011 @ 20:26 Vi er en nation der er blevet skampulet ihjel af den røde djævel, og nu ligger vi udblokket, blødende og døende tilbage og venter kun på nådeskuddet.\nKommentar by Fritz — 27. marts 2011 @ 20:52 Hun ligner godt nok een af WW2′s feltmadrasser, jeg tror sgu hun har et par hagekors på ballerne, håret er jo groet ud igen.\nKommentar by Charles Nielsen — 27. marts 2011 @ 20:58 Hæ en del af “forklaringen” findes i linket:\n“Hanne Leni Andersen\nkultursociolog og fredsvagt, København S”\nKommentar by Hans Und — 27. marts 2011 @ 21:49 Efter Anden Verdenskrig strandede nogen soldater, der havde kæmpet på tysk side, selvom de var russere, i Danmark.\nDe blev sendt tilbage, og ved hjemkomsten omgående henrettet.\nSådan er Verden, også den venstreorienterede!\nKommentar by falkeøje — 27. marts 2011 @ 22:57 Det er denne typer kvinder, der ikke har givet sig til kende, da 3-4 irakere voldsomt voldtog (vaginalt og analt) en lille dansk pige (naturligvis jomfru, hun blot et barn) paa Vorbasse Marked. Hun er pisseligeglad med danskerne, som betaler den rigtige regning for den landsskadelige indvandring.\nHykler er hun.\nKommentar by anti-sharia — 28. marts 2011 @ 03:08 Hun har faktisk ret, de skulle ikke sidde og vente i uvished i et center, det skader faktisk sjælen. Hvorfor laver men ikke en værditest baseret på vestlig kultur, hvis man består kan man blive (så har man en chance for at integrere sig) hvis ikke så er det ud med det samme.\nOg ja ingen kultur relativisme hos undertegnede vestlig kultur er suverænt den bedste og jeg vil at den forbliver vor samfunds fundament.\nDet store problem ved alle vore integrationslove er jo at vi forsøger ikke at gøre kulturel forskel, og vi derved får en masse tåbelige resultater, i stedet burde vi indføre kulturel forskelsbehandling ved integration og stå ved det.\nKommentar by En mand — 28. marts 2011 @ 12:28 Nå ja, Hun er jo bare et primie eksemplar af frankfurt skolens syge ideologi.\nKommentar by En mand — 28. marts 2011 @ 12:36 Tja, forlænger de ikke selv deres ophold. Et afslag skal være et afslag. Ikke noget med og forlænge og spille syg. Det er jo kun pengene de er ude efter.\nKommentar by Goofy — 28. marts 2011 @ 14:46 Det eneste traume fremkaldende er vel at der findes ud af hvem personen i virkeligheden er? Og at de mister deres evigheds ferie ophold heroppe.\nHvorfor er det altid Hr. Hitlers tyskland, der bruges som skræmme billede. Så vidt jeg ved, var Rusland også langt fremme i skoene med og udrydde sit eget folk.\nJa,udrydde sit eget folk akkurat som kommunister/venstreorienterede er idag. Sælge ud af landet, for hvad??\nKommentar by Goofy — 28. marts 2011 @ 15:10 “Lad os sætte fokus på og analysere de årsagssammenhænge, der ligger bag en sådan humanitær tragedie …”\nDet bliver nok svært for en person der grundlæggende er tilhænger af totalitarisme.\nKommentar by Hr. Snusk — 28. marts 2011 @ 16:22 RSS feed til kommentarer til dette indlæg.


TIL OPTØNING… – Hverken fugl eller fisk\nJuletræet er slæbt ind fra carporten, hvor det har stået strunkt og stivfrosset de sidste par dage, nu står det og drypper i bryggerset og kattene leger gemmeleg i grenene.\nI morgen kan pigerne pynte og gøre ved, jeg overlader det trygt til dem, de har før vist, at de er ganske ferme ud i fordeling af klenodier fra juletræskassen…\nTæerne er også sat til optøning, vi har været i Viborg og købe julegaver og det var koldt, rigtigt koldt, og vi sidder nu med røde kinder og kolde næser og venter på, at varmen vender tilbage til de dele af kroppen, der har protesteret over strøgtur og pakkeslæbning.\nSenere er der gang i spiseklubben, i dag hos byens præst, vi glæder os til det gode selskab og også over, at hun tager sig tiden til at ha’ os, når hendes travleste arbejdsuge ligger lige foran hende.\nBørnene, hvis vi da kan kalde de lange kompetente 14-årige det, laver maden og vi gamle sørger for at holde snakketøjet i gang og får nok styr på cirka den halve verden, inden vi skilles igen.\nOg er tæer og næser stadig kolde på det tidspunkt, så er jeg i alle tilfælde helt sikker på, at hjerterne er det modsatte.\nGode timer i dejligt selskab kan få selv den mest forfrosne til at mærke varmen brede sig…\nReply\tMie 20/12/2010 at 16:01\nGod idé med optøning af træ…. det havde jeg vist ikke tænkt på, hvis jeg ikke havde læst dit indlæg….. så havde jeg nok haft træ med sø på tæppe i løbet af kort tid 🙂 Man bliver klogere af det her blogland….. Dejlig med madordning, hvor maden endda bliver lavet til en… Det er den slags ordninger, der kan få julemåneden til at glide…\nDet lyder til at du er i bedring – mon du så også husker at passe på dig selv, nu hvor der igen er lidt energi på kontoen ? Det er overtrækket på den konto, der kan give mavekneb m.m. – Sagt af en der er formidabel til at køre med overtræk på energikontoen og glemmer at der skal betales renter……\nReply\tAnne 21/12/2010 at 12:04\nNu er vores tøet, Mie, men juletræsfoden er forsvundet!\nJeg har det bedre, men der skal ikke meget til, før jeg får vand i øjnene og ondt i maven, det bliver stille stille juleferie her hos mig.\nOg pas du så også lige lidt på dig selv…\nReply\tEva 20/12/2010 at 16:05\nJa, det er godt nok koldt idag. Jeg opgave at købe juletræ, og det var nok ikke så klogt, for det er vel ikke bedre i morgen. Udvalget er bare mindre. Men det er ikke til at se det for dig, når det ligner en frossen pind….\nReply\tAnne 21/12/2010 at 12:05\nNej, Eva, man kan godt blive snydt en anelse, hvis der er alt for meget sne på træet.\nJeg håber, at du finder et smukt et af slagsen i dag.\nOg at du har taget masser af tøj på, for det er da koldere end det var i går…\nReply\tAnne 20/12/2010 at 16:40\nDu har før skrevet om jeres spiseklub, det lyder simpelt hen så hyggeligt..rigtig god fornøjelse. OG — så må jeg vist også se, at få vores træ ind til optøning 🙂\nReply\tAnne 21/12/2010 at 12:06\nDet ER rigtigt hyggeligt, Anne, vi nyder de aftener.\nBørnene behøver stort set ingen hjælp til madlavning, og det betyder jo at vi andre får snakket en del.\nOg så var det helt perfekt, at det var hos præsten lige her op til jul 🙂\nReply\tUlla V. 20/12/2010 at 16:44\nDejligt selskab kan man aldrig få for meget af. Det lyder rigtig hyggeligt med jeres spiseklub. Vi har også en månedlig spiseklub med vores naboer og bedste venner (de er én og samme familie). Det er sådan en god og uhøjtidelig møde at mødes på.\nOg du har endda fået gaver – i cykelkurven – fra en hjerteven. Hvor er det dejligt for jer at i fandt hinanden. 🙂\nEn rigtig hyggelig aften til dig og dine, Anne. 🙂\nReply\tAnne 21/12/2010 at 12:07\nTænk hvor heldigt at have sine bedste venner lige på den anden side af hækken.\nDet må være helt vidunderligt, Ulla.\nHjertevenner er balsam for sjæl og liv, jeg sætter utroligt stor pris på de jeg har, og forsøge at værne om dem.\nHa en dejlig tirsdag i det smukke vejr…\nReply\tSonnie 20/12/2010 at 19:46\nDet er noget af det hyggeligste at pynte juletræ.\nReply\tAnne 21/12/2010 at 12:08\nDet er en dejlig ting, Sonnie, jeg lader pigerne gøre det og hygger mig meget med at se og lytte til deres snakke, mens det foregår…\nReply\tHelle 20/12/2010 at 23:47\nGod ide med optøning, vores træ står nu endelig på fod efter en times saven og en tur med hammer og mejsel, ja sikke en stamme, og så lille et hul i juletræsfoden… Pyha… så nu er det klar til pyntning i morgen 🙂\nReply\tAnne 21/12/2010 at 12:09\nJa vores fod er så ligesom forsvundet, Helle, det er ikke så smart!\nMåske gad Torben bare ikke lede ret længe i skuret, for det var så frygteligt koldt i aftes, jeg må hellere selv ta en runde derude…


Undersøgelse: Virksomheder tilfredse med samarbejdet med Jobcenter Gribskov. – KATTEGAT.NU\nUndersøgelse: Virksomheder tilfredse med samarbejdet med Jobcenter Gribskov.\n168 virksomheder har deltaget i undersøgelse af deres samarbejde med Jobcenter Gribskov. Undersøgelsen viser, at langt hovedparten er enten tilfredse eller meget tilfredse med samarbejdet.\nJobcenteret Gribskovs virksomhedsrettede indsats er inde i en positiv udvikling.\nJobcenter Gribskov har de seneste år sat fokus på den virksomhedsrettede indsats. Både hvad angår borgere i virksomhedsrettede forløb og den service, jobcenteret yder over for virksomhederne. Flere borgere er kommet i virksomhedsrettede forløb, flere virksomheder serviceres med rekrutterings- og fastholdelsesopgaver, og der er mange positive tilbagemeldinger fra virksomhederne.\nOg i august sidste år besluttede udvalget for Beskæftigelse, Industri og Ungeuddannelse at gennemføre en undersøgelse af de lokale virksomheders tilfredshed med samarbejdet med Jobcenter Gribskov. Formålet var at skabe en faktuel viden om, hvordan de lokale virksomheder ser på Jobcenter Gribskovs service og samtidig få en indsigt og viden, der fremadrettet kan være med til at optimere servicen yderligere.\nStor tilfredshed blandt deltagerne i undersøgelsen\n168 virksomheder deltog i undersøgelsen. Den viser, at 74 procent er enten tilfredse eller meget tilfredse, og at 17 procent er hverken tilfredse eller utilfredse. Det betyder, at den virksomhedsrettede indsats har båret frugt, konstaterer formand Mikkel Andersen (S). Han vurderer, at indsatsen kan blive endnu bedre. Formanden fortæller på vegne af udvalget:\n”Vi kan for eksempel blive endnu mere udadvendte og proaktive og opbygge en endnu større viden om erhvervslivet i Gribskov Kommune. Vi kan også overveje, om vi skal ændre strukturen i virksomhedsserviceforløbet, så der eksempelvis kun er én kontaktperson tilknyttet virksomheden.” siger Mikkel Andersen og fortsætter:\n”Undersøgelsen viser også, at vi skal være opmærksomme på, at virksomhedsservice er noget, der ydes af alle medarbejderne, og ikke vores kun vores virksomhedskonsulenter. Her kan vi også blive endnu dygtigere,” siger formanden.\nOm undersøgelsen: Den bestod både afen kvantitativ del med 168 telefoninterview med lokale virksomheder og en kvantitativ del med 20 dybdegående interview.\nKonklusionerne: Mange virksomheder er generelt glade for Jobcenter Gribskov og oplever virksomhedsservicen, som en hjælp til deres virksomhedVirksomhederne er generelt tilfredse med kommunikationen og finder det positivt, når Jobcenteret tager kontaktForventningsafstemningen mellem virksomheden og jobcenteret er centralt for en høj tilfredshed, Den største årsag til utilfredshed forekommer, når virksomhederne oplever, at de får borgere i forløb, der ikke lever op til de krav og behov som virksomheden harDet er vigtigt for virksomhederne at der ikke er skift i de medarbejdere i jobcenteret, der har virksomhedsforløbetDen enkelte medarbejder i jobcenteret har en afgørende betydning for virksomhedernes tilfredshed


Stor undersøgelse: Gratis Android-apps har snakketøjet på - Nyheder på Internettet - Tweak.dk\nDer findes i skrivende stund over 1,3 mio. apps i Google Play, og mange af dem er gratis. Denne gratisfunktionalitet er ofte kommet i stand ved, at disse apps er reklamebaserede. Men hvad gør disse reklamer? Resultatet vil måske overraske dig.\nLæs mere her: http://www.tweak.dk/news/49451/Gratis-An…umske-bagtanker\nAndroid understøttelse på vej til Google Chrome (03.04.2015, 12:43)\nAndroid og iOS indtager størstedelen af markedet (26.02.2015, 09:57)\nFavorit apps til Android (18.03.2012, 10:53)\nAndroid Market runder 500.000 published apps (24.10.2011, 22:12)\nbedste andriod apps (03.05.2010, 12:23)\nAndroid, Apps, reklame


Cromecast fejlsøgning. (side 2) | Lav-det-selv.dk\nHej til Jer. der er noget som undre mig. Jeg havde... Vis hele indlægget\nJa, lidt forvirrende er det jo.\nSteensen svar om, at det er bedst, hvis de er på samme wifi anlæg, mener jeg ikke er korrekt.\nDet er simpelthen et krav, at de er på samme wifi, for ellers kan de ikke se hinanden.\nJeg har set mange, som brugte chromecast hjemme via deres wifi og så tog den med i sommerhus eller campingvogn og så ikke kunne forstå, at det ikke virkede der. Det var af den simple grund, at det ikke var samme wifi.\nDet kan godt være 2 forskellige anlæg, men ssid og password skal være det samme. Når de er ens, kan de finde hinanden, uanset hvor de er. Bruger det selv både herhjemme og i udlandet, og derfor er min smartphone sat op til at have samme ssid og password, når jeg laver hotspot, som når jeg er hjemme på mit normale anlæg.\nSå noget peger måske på dine hdmi porte. Du skriver, at du har hdmi+cec. Det har du formentlig kun på en port, og den port skal du finde og bruge til din nye soundbar. Hvis porten er aktiveret på tv - hvilket den på mange ikke er default - så giver det mulighed for at du kan skrue op og ned på fjernbetjeningen til tv.et og så styre lydbaren.\nNår du bruger denne løsning skal du ikke samtidig have det optiske lydkabel tilsluttet.\nHvis soundbaren kan styres på denne måde, så vil det fremgå af dokumentationen til din soundbar.\nHerefter skal du så tilslutte din chromecast til en af de porte, som ikke har cec.\nDu kan læse lidt om hdmi-cec her\nNår du er sikker på, at chromecast er tilsluttet en rigtig port uden cec på prøv at resette den og start forfra en gang til, måske det hjælper.\nJeg har selv soundbar på en cec port og chromecast på en anden port, og det virker problemløst.\nMåske er problemet at saundbaren ikke er cec. Der står helt tydeligt at hvis fjernsynet ikke har ARC Audio return channel så skal både hdmi og optisk kabel forbindes. Pga tv-ets alder er jeg nødt til at ha en digital boks for at kunne se tv fra antenne. Menuanset hvor jeg sætter hdmi kablet fra baren så kommer der ingen lyd og når jeg i værktøjer under anynet+ opdatere så finder den ikke baren. Den finder cromecasten hvis den er i. Hvis jeg så sætter det optiske i så kommer der fin lyd i baren men den kan ikke styres fra tv-ets fjernbetjening. Så langet så godt nu sætter jeg så cromecasten i den starter og køre med lyd på baren ca 2min så stopper den Slukker jeg baren og skruer op for tvets højttalere så køre den straks videre.\nJa, så tyder alt jo nok på et eller andet som ikke er kompatibelt - bl.a. nok fordi dit tv åbenbart er så gammelt.\nSidste skud fra mig vil så være, om du ikke kan forbinde lydbaren på anden måde end via det optiske kabel.\nNår tv.et er så gammelt er der så ikke nogle af de gammeldags rca forbindelser, som du evt. kan prøve at forbinde med? Eller via noget anden lydudgang fra tv.et.\nTak Kurt. Jo der er de gamle lydudgange på tv-et men der er kun optisk og hdmi på baren. Jeg kan tilslutte baren kun med optisk, hvor jeg så kan tænde for den når vi ser flow tv og blue-ray afspilleren. Men da det nok er 70% af vores tvkigning som foregår via cromecast må man nok sige at det umiddelbart er en fiasko.\nkovas skrev den 15-10-2021 14:32:12\nHer refarerer jeg til at den enhed der streames fra og crome casten skal være på samme WiFi, ellers kan den ikke finde hoved og hale i det. Dette skriver jeg pga. nogle siger "de bare streamer fra tlf".\nDen næste udfordring du måske har, er at du har for svag en strømforsyning til din crome cast? JEg selv køre med TV'ets USB porte som forsyning, men det er ikke alle TV der kan levere strøm nok, hvis de er så gamle at vi er nede i 2.5W standarden, frem for bare 5W eller de nyeste der kan levere 60W.\nDet at din cromecast går i stå under opstart, prikker til min mistanke om for ringe strømforsyning, eller for ringe køling af din crome cast.\nHej Steensen. cromecasten er leveret med egen strømforsyning og på opfordring prøvede jeg med en anden (lader til samsung telf. Og som skrevet så gjorde det ingen forskel. Prøv at læse tråden igen fra dit sidste indlæg.\nkovas skrev den 17-10-2021 13:34:20\nPrøv at læse tråden igen fra dit sidste indlæg.\nDet har jeg gjort. Men jeg skal nok holde mig fra din tråd, når der skal gives feedback med nedladende karakter.\nDet Var nu ikke sådan ment hvis du opfatter det nedladende. så beklager jeg det. Men når det sådan set er bevist at cromecasten virker fint når saundbaren er koblet fra og at jeg har skrevet at det ikke gjorde nogen forskel at skifte strømforsyning så virkede det som om du ikke havde læst tråden.\nKurt54 skrev den 14-10-2021 23:20:06\nDet gør den da efter min mening altid!\nHar du prøvet at lave en wifi kapacitetstest med Speedtest fra Ookla?Jeg tænker at du måske kører lige på grænsen, så Chromecast giver op (istedet for at sænke kvaliteten).\nFyr og opvarmning (86 svar)


TechTäglich: Burger opdateret til version 2.0\nBurger opdateret til version 2.0\nIntet kød, kun smag: I de første test overbeviste Impossible Burger 2.0 (Foto: Impossible Foods)\nFjernsyn, smartphones, autonome biler – det er emnerne på CES 2019-teknologimessen i Las Vegas, der starter i dag. LEAD rapporterer omfattende. Og ikke at glemme: Burgere! Fordi fødevareinnovationer også er relateret til teknologi, præsenterer det californiske firma Impossible Foods den nye version af deres kødløse “Impossible Burger” på CES. Takket være sojaproteiner i stedet for hvedeproteiner er Klops-opdateringen fra Bio-Laboratoriet glutenfri for første gang og fjerner således en af de vigtigste kritikker fra dens forgænger. Derudover smager det kødfrie, lavt fedtindhold og kolesterolfrit “hakket kød” for første gang så rigtigt, at det ikke kun er egnet til burgere, men også til kødboller og andre retter. De første testere i Las Vegas er virkelig imponeret. “Smag og tekstur kan næsten ikke skelnes fra virkelige burgere, en endnu bedre simulering end deres forgænger,” roser Mashable. De mange amerikanske restauranter, der serverer Impossible Burger, modtager automatisk opdateringen fra den 4. februar. Prisen for de fleste udbydere er omkring $ 19, mens en standardburger med hakket kød koster omkring $ 15.\nAktuel information og de mest spændende produktideer findes i CES-Liveblog.\nDen første elektriske Harley\nIngen lyd, kun hastighed: Harley LiveWire rammer gaderne i august (Foto: Harley Davidson)\nSå var det Vroooooom – disse tider er sandsynligvis ovre på Harley Davidson. Den legendariske amerikanske motorcykelfabrikant viser LiveWire, hans første elektriske cykel, på CES. Selvom lyden minder mere om en forbi tram, skal resten være absolut Harley-lignende. 0 til 100 km / t på lidt over tre sekunder, “LiveWire er en af de hurtigste cykler, vi nogensinde har produceret,” lover PR-kvinde Jen Hoyer. E-Harley skaber med en enkelt opladning næsten 180 kilometer. Forbindelsen til smartphone, navigation og tyverisikring leveres af et nyt system kaldet H-D Connect. LiveWire rammer gaderne i august fra $ 29.799. Og til lyden lover Harley Davidson: “Den højeste lyd, du hører, er din galopperende hjerteslag.”\n27-tommers skærm til at tage væk\nSkærme i alle størrelser er blikfanget på CES – op til det 219-tommers monster-tv “The Wall” fra Samsung, der med sine 5,56 meter en hel væg på messen. En lille, fin idé kommer fra erkerival LG. Koreanerne demonstrerer prototypen på en 27-tommers bærbar skærm kaldet “Neo Art”, der er så let og bærbar, at den let kan tages hvor som helst derhjemme eller på kontoret. Hemmeligheden, siger The Verge: Et enkelt USB-C-kabel driver skærmen gennem en MacBook med data og strøm, så skærmen har ikke engang brug for en strømadapter. Ideel til det fleksible kontor i disse dage.\nEKG-ur – men ikke fra Apple\nDet gik hurtigt: EKG-funktionen i Apple Watch Series 4 har allerede modtaget konkurrence. Fordi den franske sundhedsspecialist Withings viser på CES det første analoge ur med EKG-funktion. I modsætning til Apple Watch er “Withings Move ECG” i princippet et klassisk ur med urskive og hænder, hvis batteri varer cirka et år. Hvis du vil måle dit EKG, skal du berøre to sider af sagen, ifølge CultofMac. De klassiske fitnessfunktioner er også ombord. EKG’s analoge ur vises i midten af 2019, det skal være betydeligt billigere til $ 130 end Apple Watch 4 (fra 429 euro). Det er stadig uklart, hvor hurtigt franskmændene modtager medicinsk godkendelse af deres EKG-ure i Europa og Tyskland.\nHer kommer Nespresso-maskinen til øl. LG HomeBrew er et kapselsystem til at brygge øl i fem varianter derhjemme: Indian Pale Ale, Stout, Pils, American Pale Ale og Wheat Beer. Så hurtigt som en espresso kommer ølen ikke ud af maskinen. Ifølge LG brygges bygjuicen indeni faktisk i henhold til gamle fedres skik. Processen tager to uger, hvilket resulterer i fem liter øl. Kapslerne, der er udviklet i samarbejde med et engelsk bryggeri, indeholder alle klassiske ingredienser som humle, malt, byg og hvede. Pris og startdato er stadig åben.\nLGs HomeBrew-maskine brygger øl fra færdigpakkede kapsler pic.twitter.com/PT0x3IbIWu\n– The Verge (@verge) 7. januar 2019\nSlutningen på LEAD: Den bedste boganmeldelse gennem tidene\nEfter så meget digital teknologi som en bouncer er stadig et analogt emne, smiler Twitter i øjeblikket. Uden ord: Den bedste boganmeldelse gennem tidene!\nBedste boganmeldelse nogensinde pic.twitter.com/TARgKz69yh\n– Barry Harper (@barryjohnharper) 4. januar 2019\nForresten: TechDaily er også tilgængelig som et nyhedsbrev og som en færdighed (“Alexa, open LEAD digital Tech”).\nBom af "Augmented Reality" med omvej via smartphone og bil\nHvor vigtig er mangfoldighed i tech-branchen?\nOnline jobbrætter: Den perfekte match (ing)


Direktør i rigmandsbank: Lad være med at kaste dig over aktier nu - Investor - LIVE\nDirektør i rigmandsbank: Lad være med at kaste dig over aktier nu\nAktiekurserne svinger så voldsomt, at det er for risikabelt at gå ind i markedet, mener Steen Foldberg.\n16.02.2016 kl. 08:23\nHvis man tror, at bunden er nået på de finansielle markeder, og at det derfor er tid til at investere vildt og voldsomt i aktier, skal man tro om igen.\nSådan lyder rådet fra Steen Foldberg, der er adm. direktør i velhaverbanken Julius Bärs luxembourgske afdeling.\nSteen Foldberg forvalter formuer for rigmænd- og kvinder verden over og mener ikke, at tiden er inde til at forsøge at time markedet.\nAamund: Jeg har aldrig mere end 10 pct. i rock'n'roll-aktier\n»Aktiemarkederne er så ekstremt følsomme og udsvingene så store, at man skal være meget varsom med at øge sine investeringer eller sælge, medmindre man har råvareaktier, som er ved at kapitulere på grund af krisen i oliesektoren,« siger Steen Foldberg, hvis typiske kunder har en likvid formue på 100-500 mio. kr.\nInvestorerne river sig i håret for at finde ud af, hvad der sker. Problemet er, at man ikke kan pege på én enkeltstående årsag til de store udsving. Det er et sammensurium af en masse ting.\nSteen Foldberg, adm. direktør i Julius Bär, Luxembourg.\nIfølge Steen Foldberg er korrektionen på aktiemarkederne kommet med en voldsomhed, som har overrasket de fleste. Kurserne er steget massivt den ene dag blot for at styrtdykke dagen efter. Og sådan er det blevet ved.\n»Investorerne river sig i håret for at finde ud af, hvad der sker. Problemet er, at man ikke kan pege på én enkeltstående årsag til de store udsving. Det er et sammensurium af en masse ting,« siger bankdirektøren og peger på bl.a. vækstnedgang i Kina, lave oliepriser og frygten for recession i USA.\nNye tal afslører: Så meget tabte danske privatinvestorer i januar\nDe danske eliteaktier i C20 Cap-indekset er et godt eksempel på aktiemarkedernes skizofreni. I forrige uge satte indekset først rekord med et fald mandag på 5,4 pct. blot for at stige 4 pct. to dage senere.\nSteen Foldberg råder til, at man som investor afventer situationen, indtil aktieuroen har fået et navn.\n»Jeg har været i denne branche i rigtig mange år og sjældent set nogen, der er i stand til at komme ind og ud af markedet på det helt rigtige tidspunkt. Og når usikkerheden er så stor som nu, er det for risikabelt at gå ind,« siger Steen Foldberg, der mener, at man bør balancere sin globale aktieportefølje.\nTre eksperter Sådan skal du håndtere aktiemarkedet nu\nVIX-indekset, der måler de forventede udsving i verdens mest handlede aktieindeks, det amerikanske S&P 500-indeks, over den kommende måned, er på cirka 25.\nFor tre måneder siden var den kun 15.\n15.02.16 Analytiker beroliger: Husk at aktiemarkedet forudsiger "9 ud af 5" recessioner\n15.02.16 Eksperter råder Slingrekurs i aktiemarkedet bør give comeback til investeringsstrategi\n18.12.17 Aktier i Asien: Generelt stigende markeder


Yonex SHB 65R Black/Yellow | KetcherXperten.dk\nYonex SHB 65R Black/Yellow\nKomfort og stødabsorbering: Yonex SHB 65R Black/Yellow\nDet populære japanske mærke, Yonex, er endnu engang kommet ud med nogle flotte badmintonsko. Denne gang er det disse Yonex SHB 65R Black/Yellow badmintonsko.\nDette er en rigtig god badmintonsko til de badmintonspillere, som ønsker komfort og støtte til sin fod, når de vælger badmintonsko.\nYonex SHB 65R Black/Yellow er en let sko, hvor der er lagt anti twist i sålen. Derudover er der brugt en teknologi, der hedder Power Cushion. Det er en teknologi, Yonex har patent på i hele verdenen. Derfor ser du heller ikke andre badmintonsko med lige netop denne teknologi.\nDisse sko er designet i hvid, guld, sort og grå. Det er især kontrasten mellem farverne, der gør, skoen er unik og iøjnefaldende.\nPower Cushion er det system i badmintonskoen, som gør, at sålen absorberer de stød, der ellers ville komme til blandt andet ens knæ, hofte, lænd og ryg. Derudover sørger Power Cushion for, at der ikke kommer skader grundet slid hos spilleren.\nDisse Yones SHB 65R Black/Yellow sko er nogle lette og adrætte badmintonsko, som sidder godt til på spillerens fod. Dette giver også tryghed, selv når man skal ud i lange skridt for at nå fjerbolden.\nDisse sko henvender sig til spillere på alle niveauer. Derudover vil disse sko helt sikkert passe godt på kroppen, når spillere spiller med dem under træning og til kamp.\nEr du sikker på hvilke sko, du skal bruge til træning og kamp? Eller vil du måske gerne have mere hjælp? Så tøv ikke med at ringe til os på telefonnummer 60 22 75 53. Når du ringer, bliver du sat i kontakt med den første ledige medarbejder, der guider dig, så du får bestilt det helt rigtige udstyr hjem. Du kan også prøve skoene på i virkeligheden ved at besøge vores fysiske KetcherXperten butik på Frederiksberg. Her står vores kompetente medarbejdere klar til at tage imod dig.


Er din bolig ferieklar?\nGEM ARTIKEL Information 4. juli 2013\t· 2 MIN\nFør du går i gang med at pakke bikinien, guidebogen og bykortene skal du overveje, om din bolig er tilstrækkeligt tyverisikret.\nIndrømmet. Det er meget sjovere at planlægge ferie end at Fort Knox-sikre huset. Det er både besværligt og irriterende, og er det nu også nødvendigt? Og er man ikke bare lidt paranoid? Og skal man ikke bare slappe lidt af og ikke se spøgelser alle vegne?\nSvarene på netop de spørgsmål må du selv finde, men vi kan fortælle dig, at du med ret få midler og nogle flinke naboer kan gøre meget for at undgå indbrud, mens du slentrer rundt i Barcelona eller bader i azurblåt hav ved en græsk ø og tænker på alt andet end fyldte skraldespande og parkerede cykler.\nDovne danskere sikrer ikke hjemme\nHver anden dansker er ikke bange for indbrud, og som folkefærd tager vi ikke sikring af huset så alvorligt som mange af vores vestlige naboer. Det hævner sig på indbrudsstatistikken. Vidste du, at der i Danmark sker fem indbrud i timen hele året rundt?\nSå hvis du nu alligevel begynder at overveje, hvad der skal til for at sikre dit hus, så kan du overveje at få en konsulent ud til at tjekke dine vinduer og døre og anbefale forskellige typer af haspe- og låsesikringer.\nMan skal ikke gå ned på udstyr, men før du køber dig fattig i sikringer, kan du aktivere dit hemmelige våben i kampen mod indbrudstyven: Superhelten i nabohuset.\nDin nabo er din superhelt\nMåske ligner din nabo enhver anden tyk mand eller gammel dame, men inden i denne ellers så genkendelige nabotype bor der en superhelt. Din helt egen superhelt.\nDet er nemlig din nabo, der er dit bedste våben mod tyvene, der vil ind i dit hjem og stikke af med dine smykker og din computer.\nTag en snak med dine naboer, og fortæl dem, hvornår du er bortrejst. Så kan de i perioden:\nvære ekstra opmærksom på dit hus\ngå en daglig runde om huset\nlægge affald i skraldespanden\nparkere en bil eller cykel foran huset\nDet betyder mere end man lige skulle tro.\nLæs meget mere om nabohjælp i artiklen Undgå indbrud med Nabohjælp\nHer er der kommet flere huse at vælge imellem Vi frygter boligstavnsbåndet


Denne erklæring om databeskyttelse gælder for molinosgranada-es.book.direct, der er ejet og drevet af Hotel Molinos. Denne erklæring om databeskyttelse beskriver hvordan vi samler og bruger de personoplysninger du angiver på vores website: molinosgranada-es.book.direct. Den beskriver også de valgmuligheder du har hvad angår vores brug af dine personoplysninger samt hvordan du kan få adgang til at opdatere disse oplysninger. Vi foretager eventuelt ændringer af denne erklæring fra tid til anden, så besøg denne side med jævne mellemrum for at holde dig opdateret.\nJa vi benytter services leveret af tredjeparter til analytiske formål. De analytiske tracking-teknologier vi bruger inkluderer: cookies, beacons, tags og scripts. Booking.com placerer muligvis også cookies til egne formål, som beskrevet i http://www.booking.com/content/privacy.html. Den information vi tracker bruges indenfor Hotel Molinoss marketing automation, customer relationship management og business intelligence systemer. Teknologierne bruges til at anlysere trends, administrere sitet, tracke brugerens bevægelser på sitet og samle demografisk information om brugergruppen som helhed. Vi modtager rapporter baseret på disse teknologier og udformet af virksomhederne både på individuel og aggregeret grundlag. De udbydere vi bruger er engagerede i at have en ansvarlig forretningsgang og ansvarlig data-management håndtering.\nDu har ret til at gennemse den personlige information vi har om dig. Du kan bede om at få et overblik i den ved at sende en email til reservas@hotelmolinos.es. Husk at skrive “Request personal information” i mailens emnefelt.\nVi beder dig holde den personlige information opdateret og korrekt. Hvis den information vi sender dig ikke længere er relvant for det formål den er indsamlet til, opdaterer eller sletter vi den efter forespørgsel om dette. I det tilfælde bedes du kontakte reservas@hotelmolinos.es. Vi svarer indenfor 30 dage. Af juridiske årsager kan det dog være nødvendigt for os at opbevare visse oplysninger for eksempel i forbindelse med svindel.\nHotel Molinos kontrollerer behandlingen af personlig information som indsamles via website og cookies. Hotel Molinos på Molinos, 12. Har du forslag, spørgsmål eller kommentarer til databeskyttelse, cookies og privatliv samt måden hvorpå vi håndterer dette kan du sende en mail til reservas@hotelmolinos.es.\nBook nu Hotel Molinos\n+34 958227367 Molinos, 12Granada, Andalucía18009 Spanien\nMolinos, 12Granada, Andalucía18009 Spanien


Der er nu en bolig til salg hos os i Andelsboligforeningen Søvejen (Bogruppe 5).\nHuset er på 86,7 kvm i 2 etager og en lille sydvendt have. Boligen ligger på Østergårdstoften 29. Huset består af køkken/alrum, toilet/bad og entré i stueetagen samt to værelser og en stor repos på 1. sal.\nPris for andelen er kr. 927.097 + forbedringer for ca. kr. 15.000 (forbedringer fastsættes efter uafhængigt tilsyn i januar). Og så har man selvfølgelig også en andel i fælleshuset.\nDe månedlige udgifter: 6029,58 kr. heraf:\n- Boligafgift: 4098,58 kr.\n- Fællesudgifter (inkl. internet, lille TV-pakke og kontingent til AiH): 1271 kr.\n- Aconto varme: 660 kr.\nOven i det kommer der vand og el.\nVi holder fremvisning søndag d. 31. januar 2021.\nVi ved af erfaring, at interessen for husene er stor, og vi forventer flere ansøgere.\nSkriv derfor en ansøgning om hvem du/I er, og hvorfor du/I ønsker at blive en del af Søvejen, og send den til salg@soevejen.dk. Vi skal have ansøgningen senest fredag d. 15. januar 2021.\nSalgsgruppen opfordrer til, at det kun er seriøse henvendelser, vi modtager. Ligesom det vil være en stor fordel at vedlægge en positiv tilkendegivelse fra bank eller andet, der viser, at du kan købe andelen. Vi eftersender gerne de nødvendige papirer.\nGrundet Corona indkalder vi til fremvisning i stedet for at holde åbent hus. Herefter indkalder vi til salgssamtaler. I det hele taget er der mange ubekendte i forhold til Corona-situationen, det har sælger selvfølgelig forståelse for. Vi håber alle på det bedste og ser, hvordan det hele udvikler sig. Vi planlægger at kalde en et mindre antal mulige købere til samtale søndag d 7. februar.\nSælger ønsker overtagelse 15. marts 2021.\nSalgsgruppen i Søvejen


Ole Christensen medlem siden december 2012\nHvis man stiller bare en eller anden form for krav til det man putter i munden kan jeg kun fraråde at spise på Det Grønne Hjørne. Min kone tog ,som hun gør andre steder, buffetten og jeg tog marineret lam med græsk tilbehør. Da min kone gik i gang med bufetten inden jeg fik serveret takkede jeg min skaber for at jeg valgte a la carte. Det hun bragte hen til vores bord på sin tallerken lignede noget som havde kogt hele natten i same gryde det hele. Jeg ville aldrig kunne spise sådan noget "mad".\nDa jeg fik serveret min a la carte-ret ønskede jeg dog alligevel at jeg havde valgt buffeten: Smattede halvkolde græske kartofler og totalt udkogte og udpinte grøntsager. Kødet var nogenlunde, men absolut ikke som lam skal smage.\nVin kan bruges til at skylle meget ned med. Men for satan da et vinvalg de har taget da de valgte husets vin. Den kan de sgu da kun sælge fordi det er den billigste på kortet eller fordi folk ikke har forstand på vin. Ud af 1000 rigtig gode Chilenske vine har Det Grønne Hjørne valgt en vin som producenten i Chile ikke engang vil lægge navn til. Man kan faktisk ikke finde noget hverken på flasken eller på internettet der siger noget om vinens oprindelse. 5 flasker for 100 kr. Føj for en mangel på kvalitetssans. Det lugter lidt af at det kun er profit der tæller og at ejerne ikke har forstand på hverken mad eller vin. Man kan jo nok heller ikke forvente en bedre og kyndig betjening end den vi oplevede. Uuddannede skoleelever til mindsteløn. Søde nok, men ingen forstand på restaurant.\nMit indtryk af hygiejnen på restauranten var at den heller ikke er noget som ejeren går særlig meget op i. Vi måtte have byttet både tallerkner, glas og bestik.\nOg så en sidste ting: Der er pisse koldt og det trækker alle steder fra hvis man sidder langs ydervæggen.\nJeg har været på det grønne hjørne nogle gange indenfor de sidste par år og det er altid det samme. Dejlig buffet, dejlig betjening, dejligt sted. Jeg tager gerne tilbage og får lidt mere lækker græsk mad. Det er dog ikke overvælende godt, bare alm. godt og hyggeligt.\nJette Obel medlem siden november 2011\nvi fik en menu med både grill stegt kylling, kalkun og oksefilet med græske kartofler champignonsovs og grønsager. Det smagte dejligt og til bare 129 kr.\nMaden smagte fint, men vi fik serveret en fadøl med ølmider i. Der var tale om en ganske almindelig pilsner så dette er et klart tegn på urengjort fadølsanlæg og/eller råddent øl. Det er ikke OK.\nkrejli medlem siden juli 2011\nVi var 3 der slog vejen forbi det grønne hjørne, en dag hvor solen ligefrem var fremme, så vi kunne sidde udenfor og spise. Havde været der en gang før, hvor maden ikke var særlig interessant, men gav det et forsøg igen og det var efter min mening meget bedre denne gang. Der var et udemærket udvalg, især dejligt med masser af salater og tilbehør.. minus er dog at kødretterne ikke virker særlig varme, lidt mere knald på varmepladerne kunne være rart!.. meget venlig og serviceminded personale. ganske fint sted, hvis man er til buffet.\nDet Grønne Hjørne eksisterer kun fordi danskernes stort set eneste kvalitetsparameter når de går ud og spiser er om mængden er stor nok til at mætte dem 3 gange.\nMage til sjasket og uinspireret omgang græsk/tyrkisk mad skal man lede længe efter.\nMen jeg bebrejder ikke ejerne. De serverer det folk vil have til kr. 99,- all you can eat.\nVelbekomme Danmark men jeg kommer altså ikke igen.\nAs medlem siden april 2011\nMin kæreste og jeg skulle have noget hurtigt mad inden biffen ..\nMaden var uinteressant og vores humør endte helt i bunden.. Vi endte med at tage direkte hjem bagefter.. ..\nUinteressant mad, som man sagtens selv kan lave\nJette Lund medlem siden april 2011\nSuper spændende mad!\nVil helt sikker anbefale buffeten hvis man er til mezeretter fra Tyrkiet!


De 10 bedste 4-stjernede hoteller i North-West Province\nBedste 4-stjernede hoteller i North-West Province, Sydafrika\nNr. 1 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 2 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 3 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 4 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 5 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 6 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 7 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 8 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 9 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 10 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 11 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 12 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 13 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 14 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 15 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 16 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 17 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 18 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nTilbud og Meddelelser1.000 ZAR (ZAR)\nNr. 19 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 20 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 21 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 22 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 23 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 24 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 25 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 26 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 27 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 28 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 29 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene\nNr. 30 af 622 overnatningssteder i North-West Province med bedste værdi for pengene


Test af fuldkornswraps: De dårlige smager af pap og redningsvest - politiken.dk\nTest af fuldkornswraps: De dårlige smager af pap og redningsvest\nDen billigste har både syre, sødme og struktur, vurderer dommerne i Lørdagslivs test af seks forskellige fuldkornswraps.\nVi er så småt ved at vende ryggen til det helt lyse brød, fordi vi går over til flerkorns- og fuldkornsbrød. Testens bedste wraps er de billigste fra Rema 1000 og smager præcist som en wrap skal smage.\nVi er så småt ved at vende ryggen til det helt lyse brød, fordi vi går over til flerkorns- og fuldkornsbrød. Testens bedste wraps er de billigste fra Rema 1000 og smager præcist som en wrap skal smage. Foto: Finn Frandsen\nForbrug og liv 3. apr. 2017 kl. 07.55\nPolitiken bad to testdommere om at bedømme seks forskellige varme fuldkornswraps. De blev alle tilberedt i mikrobølgeovn – præcist som anvist på pakkerne. Dommerne blindsmagte og bedømte produkterne med fokus på smag og konsistens. De gav en samlet bedømmelse mellem et og seks tjektegn, hvor seks tjektegn er bedst. Testen er oprundede gennemsnit af dommernes karakterer. I de tilfælde, hvor to produkter fik samme karakter, er det billigste produkt blevet placeret bedst i testen.\nStephan Brooker er uddannet kok og leder til daglig Amager Fælled Skoles Madskole, hvor børn fra 4. til 8. klasse hjælper til med at tilberede måltiderne.\nMax Krog Vestdam er kok og driver restauranten på Østre Gasværk Teater i København. Han er også indehaver af Max Food Group, der leverer catering til firmaer og private.\nDen bringer tankerne hen på en stor mand i undertrøje, der befinder sig under sydlige himmelstrøg, hvor han står foran brændeovnen og ælter løs. Den bedste wrap er købt i Rema 1000, og med en kilopris på 32,29 kroner er den testens billigste.\n»Den smager lidt afbrændt og har en rigtig god balance mellem sødmen og syren«, forklarer dommer Max Krog Vestdam, der er selvstændig kok og driver restauranten på Østre Gasværk Teater i København.


Sådan vælger du relevant lederudvikling | Djøf\nSådan vælger du relevant lederudvikling\nFå personlig rådgivning, inden du vælger dit næste lederkursus eller en hel lederuddannelse.\nDjøf rådgiver hver dag ledere om, hvilke kompetencer de skal udvikle for at nå deres mål. Vi tager altid udgangspunkt i din situation og dine ønsker til fremtiden, når vi rådgiver dig. Det vigtigste er, at du finder den kompetenceudvikling, som er relevant for dig. Her er et par eksempler på spørgsmål, vi tit får, når vi taler med ledere om kompetenceudvikling.\nSkal jeg vælge en teoretisk lederuddannelse eller et praktisk træningsforløb?\nTeori gør dig i stand til at analysere og forstå fx en ledelsessituation, mens det praktiske kursus giver dig værktøjer til at handle i situationen. Du får derfor ofte mest ud af at kombinere teori med praktisk træning.\nDu kan læse om, hvordan du taler til dine medarbejdere i øjenhøjde. Men først når du kommunikerer i en virkelig eller i en træningssituation, får du feedback på, hvordan dit budskab og din formidling virker. Du får begge dele på kurset ’Ledelseskommunikation’.\nSom ny leder kan du fx udvide din teoretiske ledelsesfaglighed på ’Det personlige lederskab’ fra Diplomuddannelsen i Ledelse. Kombinér det med træning, som øger dine handlemuligheder i en konkret ledelsessituation, fx når du skal give feedback eller gennemføre en svær samtale.\nTil erfarne ledere har vi designet fire ambitiøse udviklingsforløb med hvert sit hovedfokus. Fælles for forløbene er, at du bliver bevidst om, hvordan du som leder kan arbejde konstruktivt og dygtigt med de store forandringer, der præger både den offentlige og private sektor i de kommende år. Samtidig får du et udfordrende og inspirerende personligt udviklingsforløb. Du kan vælge mellem:\nOffentligt lederskab i forandring\nLedelse i en ny kommunal virkelighed\nNår svaret er andet end et lederkursus\nHar du i højere grad brug for at vende aktuelle ledelsesudfordringer med andre ledere, kan du med fordel engagere dig i et ledernetværk, hvor du løbende får nye perspektiver og feedback på din ledelse.\nEn anden mulighed er at få en personlig ledermentor, som med sin erfaring kan sparre med dig om din fremtidige lederkarriere eller konkrete udfordringer.\nEller du kan tilmelde dig 1:1 – individuel lederudvikling og få et personligt, fleksibelt og effektivt udviklingsforløb tilpasset netop dine ledelsesmæssige udfordringer.\nSkriv eller ring til videnudviklingschef Rikke Bay Andreasen dk¤djoef¤rba (33 95 97 44), hvis du ønsker sparring til dit valg af lederudvikling.\nLæs om hvordan du tager et trin op ad karrierestigen som leder.


Makeup Revolution Ultra Strobe Cream er en fantastisk flydende highlighter, der passer til alle hudtoner. Den kan bruges under din foundation, for at give en naturlig glød eller oven på, for at give lidt ekstra intensitet. Den fedter eller klistrer ikke, men trænger hurtigt ind i huden og føles silkeblød. Du kan også blande den sammen med din dagcreme, for et super naturligt og friskt look.\nGiver lækker naturlig glød\nPåføres på de steder du ønsker at fremhæve i ansigtet\nKan anvendes med fingrene, beautyblender eller en pensel\nBruges før eller efter foundation\nEller bland sammen med din dagcreme


Oplæg - Samtale - Fællesskab\nMødresalonen er for dig, der er mor, og som savner et forløb, hvor du kan dykke ned i nogle af de store temaer i moderskabet og familielivet. Og det er for dig, der savner et trygt og rummeligt fællesskab med andre mødre.\nDet er min erfaring, at det at mødes med den samme lille gruppe igen skaber de bedste betingelser for at fordybe sig, forløse ting og udvikle sig.\nDer vil hver gang være oplæg med teori, viden og erfaringer fra min praksis, små øvelser og så vil der hver eneste gang være tid til dine spørgsmål – og tid til at opleve at blive mødt af mig og ikke mindst af de andre mødre.\nJeg holder rummet for en samtale mellem os og gør mit ypperste for at det skal være et trygt rum, hvor man kan være som man er, og som man har det. Jeg stiller min viden og erfaring til rådighed, men det er altid min fornemmeste opgave, at du skal opleve, at du er eksperten i dit liv og i din familie.\nDet kræver ingen forudsætninger at være med – rummet skabes af os.\nFem eftermiddage eller aftener med den samme lille gruppe af mødre med oplæg, samtale og rådgivning.\nEt tema til hver af vores aftener (der foreløbigt ser sådan her ud): #Hvad er vigtigt for mig #tilknytning #Konflikter og vores børns store følelser #Vores egne store følelser - tegn, triggere og historie #parforhold og vores oprindelige familier.\nEn facebookgruppe kun for jer, som jeg opretter og sparrer med jer i under vores forløb.\nEn individuel skype-session med mig efter endt forløb (som du kan bruge alene eller med din partner).\nDer er to forskellige forløb. Det ene er for dig, der skal have din baby med. Og det andet er for dig, der måske har lidt større børn, og har brug for (og kan) tage en aften ud alene.\nMødresalonen med baby foregår i MiniRum på Borups alle på Nørrebro fra 14.30-17.30 på følgende datoer 7/1, 21/1, 4/2, 18/2, 3/3\nMødresalonen uden baby foregår hos Bærebarn i Jægersborggade på Nørrebro\nfra 17.30-20.30 på følgende datoer 9/1, 23/1, 6/2, 20/2, 5/3\nPrisen for et forløb er 2500 kroner, som betales ved tilmelding. Tilmeld dig på familiemakker@gmail.com


Matas retter ind og stopper medicinbonus - politiken.dk HOUGAARD NIELS\nHÅNDKØB. Matas må ikke længere give deres kunder bonuspoint, når de køber håndkøbsmedicin hos dem.\nHÅNDKØB. Matas må ikke længere give deres kunder bonuspoint, når de køber håndkøbsmedicin hos dem. Foto: HOUGAARD NIELS\nForbrug og liv 17. dec. 2012 kl. 23.09\nMatas retter ind og stopper medicinbonus\nMyndigheder griber ind mod, at Matas-butikkerne uddeler bonuspoint ved salg af håndkøbsmedicin.\nMatas stopper med øjeblikkelig virkning uddelingen af bonuspoint til de kunder, der køber hovedpinepiller, næsespray og andre håndkøbslægemidler i kædens butikker.\nAt lokke kunderne med bonusordninger på lægemidler er i direkte strid med reklamebekendtgørelsen, mener Sundhedsstyrelsen, der har pålagt Matas at stoppe pointuddelingen.\nLÆS OGSÅ Og det skete i dag: »Vi har simpelthen fejlfortolket reglerne, vi troede, at det var i orden at tilbyde kunderne en præmie, men det er Sundhedsstyrelsen ikke enig i. Derfor har vi nu rettet ind«, siger Matas’ informations- og miljøchef, Henrik Engberg Johannsen.\nMed pointsystemet gør Matas medicin til en slagvare, som skal lokke borgerne til at købe mere, og det er en direkte farlig tilgang til medicin\nApotekerforeningens formand, Niels Kristensen\nLæs også: Salget af medicin i supermarkedskæder boomer\nI farvestrålende reklamer på Matas’ hjemmeside har kæden siden slutningen af 2010 tilbudt kunderne bonuspoint for hvert eneste køb af lægemidler.\nVia Club Matas kunne kunderne så omsætte de optjente point i »eksklusive arrangementer, spændende konkurrencer og en pointshop med lækre præmier«.\nProblemet for Matas er bare, at reklamer for lægemidler slet ikke må indeholde tilbud om præmier eller gaver, der kan være med til at give kunderne et »unødvendigt merforbrug« af lægemidler, fastslår Sundhedsstyrelsen i sin afgørelse, der blev modtaget af Matas i fredags.\nOg den afgørelse glæder Apotekerforeningen, der har bedt myndighederne vurdere Matas’ salgsmetoder:\n»Med pointsystemet gør Matas medicin til en slagvare, som skal lokke borgerne til at købe mere, og det er en direkte farlig tilgang til medicin«, siger Apotekerforeningens formand, Niels Kristensen.\nLæs også: Matas klar med byge af nye apoteker\nKamp om pillemonopol\nMatas-kæden kæmper indædt for at slå hul i det danske pillemonopol, der giver landets apoteker eneret til at sælge receptpligtige lægemidler.\nLÆS OGSÅ Men med Sundhedsstyrelsens afgørelse og Matas beslutning om at rette ind har apotekerne vundet et nyt slag i den verserende apotekerkrig, hvor regeringen har nedsat udvalg, der skal undersøge mulighederne for at modernisere apotekervæsenet.\nLæs også: Matas udvider angreb på apotekers monopol\nFrisører: Vi bliver nødt til at tage minutpriser i fremtiden\nDagligvarekæder er klar til at åbne i hundredvis af apoteker\nFirma får dom for at snyde kunder på nettet\nSalget af medicin i supermarkedskæder boomer\nMatas udvider angreb på apotekers monopol\nRyges klumme: Imens andre rockede, blev haven min besættelse


Dragon Horn Slot Anmeldelse ᐈ Få Free Spins!\nJohnSlots Spillemaskiner Dragon Horn\nPå den nye spilleautomat fra Thunderkick er scatters ikke blot lig med gratis spins; de giver også adgang til et spændende bonusspil, hvor der er store gevinster på højkant.\nDragon Horn består af et rigtig godt bonusspil, og den lille detalje med mystiksymboler, der kan tælle for scatters i bonusspillet, er virkelig gennemtænkt!\nDet er efterhånden nærmere reglen end undtagelsen, at nye spilleautomater dropper det traditionelle bonusspil til fordel for andre former for bonusser. Da JohnSlots fik et tip om, at Thunderkicks nye spilleautomat indeholder både bonusspil og andre bonusformer, var nysgerrigheden derfor vakt med det samme. Han besluttede sig for at tage dragen ved hornene og se, hvad Dragon Horn havde at byde på.\n5 hjul, 3 rækker og 243 måder at vinde på\nHøjest mulige gevinst: 828.200 kr.\nGratis spins, wilds, mystiksymboler, scatters, bonusspil\nDragon Horn har en RTP på 96,1%, hvilket svarer til en gennemsnitlig RTP sammenlignet med de øvrige spilleautomater på nettet.\nDragon Horn byder på lidt af det hele, når det kommer til bonusser. Her er der både et bonusspil, gratis spins, wilds og særlige mystiksymboler. Dem ser vi nærmere på om lidt, men vi lægger først ud med gratis spins på spilleautomaten.\nDragon Horn gratis spins\nFor at vinde gratis spins på Dragon Horn skal du, akkurat som på de fleste andre spilleautomater, ramme scatters. Antallet af gratis spins afhænger af, hvor mange scatters du rammer:\n4 scatters: 9 gratis spins\n5 scatters: 11 gratis spins\nNår du rammer mindst tre scatters, er det imidlertid ikke kun gratis spins, der venter dig – du får samtidig adgang til Dragon Horn bonusspil.\nSom nævnt kræver det altså mindst tre scatters for at få adgang til bonusspillet, og når du først har fået adgang, går det i al sin enkelthed ud på at blive ved med at ramme så mange scatters som muligt. Hver scatter udløser et ekstra gratis spin, og lykkes det dig at samle tre scatters i bonusspillet, dukker der et kort op på skærmen, som viser, at du avancerer til næste niveau i bonusspillet.\nBonusspillet fortsætter så længe, du har gratis spins til rådighed, og du fortsætter med at avancere et enkelt niveau for hver gang, du har ramt tre scatters på det aktuelle niveau. Bonusspillet består af 5 niveauer i alt, og lykkes det dig at gå hele vejen igennem bonusspillet, venter der dig den største gevinst på spilleautomaten i form af 8.282 gange din indsats!\nWilds på Dragon Horn er ganske almindelige forstået på den måde, at de erstatter alle øvrige symboler bortset fra scatters. Der er wilds på alle hjul bortset fra hjulet længst til venstre.\nSelv om wilds selvfølgelig er fantastiske i sig selv, bliver det for alvor fantastisk, når vi kommer til mystiksymbolet på Dragon Horn. Symbolet forestiller blå drageild, og når mystiksymboler dukker op på spilleautomaten, transformeres de til et andet vilkårligt symbol. Og her er det værd at bemærke, at mystiksymbolerne kun transformeres til symboler af høj værdi eller scatters!\nOg netop det, at mystiksymboler kan ændre sig til scatters, kan vise sig at få afgørende betydning for dig i bonusspillet. Mystiksymbolerne er med til at lette jagten på scatters betragteligt, og kan dermed give dig en hjælpende hånd med, når det gælder om at nå det næste niveau i bonusspillet.\nDragon Horn jackpot\nDragon Horn er ikke nogen jackpotspilleautomat, men lykkes det dig at gennemføre bonusspillet, kan du stadig se frem til en klækkelig gevinst på helt op til 828.200 kr. Med en gevinst som denne er det lidt lettere at se igennem fingre med, at der reelt ikke er tale om en jackpotautomat.\nDragon Horn har en RTP på 96,1%, hvilket svarer til en gennemsnitlig RTP sammenlignet med de øvrige spilleautomater på nettet. Der er dermed hverken grund til at grine eller græde, når det kommer til Dragon Horns RTP. Den er godkendt, men heller ikke mere end det.\nDragon Horn Mobil\nThunderkick har selvfølgelig sørget for at optimere Dragon Horn på tværs af devices. Det betyder, at uanset om du spiller Dragon Horn fra mobil, tablet eller computer, vil du opleve den samme gode spiloplevelse på de forskellige skærmstørrelser.


Rusland og Irak får det danske aktiemarked til at bløde | Berlingske Business\nUSAs præsident Barack Obama varsler bombefly mod IS i Irak Foto: MIKE THEILER\nDet danske aktiemarked falder drastisk torsdag formiddag oven på nyheden om, at USA går ind med luftangreb i Irak. Analytikere mener, investorer skal slå koldt vand i blodet.\nOptimisme og opsving er blevet overskygget af handelskrig mellem Rusland og Europa og amerikansk luftangreb i Irak. Det skaber uro på de finansielle markeder, og der er grund til bekymring, mener analytikere.\nDet danske C20-indeks ligger nede med 2,5 procent efter en times handel.\n»Man kan vist roligt sige, at det er med til at sætte en negativ stemning på aktiemarkedet,« siger Bjørn Schwarz, aktieanalysechef i Sydbank.\nTorsdag aften meddelte den amerikanske præsident Barack Obama, at USA nu er gået ind i Irak med luftangreb mod Islamisk Stat. Det kommer oven på en tilspidset stemning i Rusland, ligesom sommeren har budt på intense konflikter i Gaza.\nDen politiske uro har i den grad sat en dæmper på den optimisme og tro på opsving, de fleste havde i begyndelsen af året.\n»Det tager toppen af de forventninger, der vækstmæssigt har været til eurozonen. Nøgletal fra både Tyskland og Italien indikerer aftagende vækst. Væksten i eurozonen bliver svagere, end det, de fleste havde sat næsen op efter - bare for en fire-fem uger tilbage,« siger Bjørn Schwarz.\nOgså hos Nordea holder man øje med udviklingen på markederne. Chefrådgiver Michael Borre mener ikke, at der endnu er grund til at konkludere, at opsvinget er i fare, men han erkender, at vi sagtens kan komme ud i en situation, hvor risikofaktoren, der lige nu påvirker markederne, kan få en realøkonomisk betydning.\n»Det er det sidste, vi har brug for i Europa på nuværende tidspunkt,« siger Michael Borre.\n»Foreløbig mener jeg ikke, der er nogen fare for opsvinget, men det, der sker lige nu, er en risikofaktor. Det kan sagtens få realøkonomisk betydning, hvis det får lov til at fortsætte,« siger han.\nBegge økonomer er enige om, at investorer skal slå koldt vand i blodet i forhold til aktieinvesteringer.\n»Jeg synes bestemt, man skal slå koldt vand i blodet og holde fast i den investeringsstrategi, man havde, inden man gik på sommerferie,« siger Michael Borre og fortsætter:\n»Erfaringen tilsiger, at hvis man reagerer meget hurtigt på sådan en geopolitisk ricisi, ender man tit med at have solgt på bunden. På nuværende tidspunkt anbefaler vi, at man holder fast i sine aktier.«\nOm det er situationen i Rusland eller USAs intervention i Irak, der får markederne til at svinge til negativ side, er uvist. Men mængden af røde tal er i overvægt på børserne i USA, Asien og Europa.\n»Det er en forventelig reaktion, man kan se på markedet nu her. Ser vi ikke en yderligere optrapning mellem Europa og Rusland i forhold til det nuværende, vil vi se, at der falder lidt ro på, når vi kommer en måned eller to frem,« siger Bjørn Schwarz.\nLigesom Michael Borre anbefaler Bjørn Schwarz dog, at investorer slår koldt vand i blodet og ser på, hvad der sker de næste par måneder.\n»Det, man skal være indstillet på, er en lidt negativ stemning på markedet i en periode. Kommer der ikke nye usikkerhedsmomenter, tror jeg, vi vil se, at aktierne kryber lidt op igen. Hvis vi ikke får de store meldinger om, at virksomhederne kan mærke, at den øgede usikkerhed har gjort nævneværdig indhuk i deres forretning, vil vi se, at aktierne indhenter noget af det tabte igen,« siger han.


Sådan vil danskerne helst opsiges i 2021 | Konsulenthuset ballisager\nHjem/Opsigelser & outplacement/Det afslører Kandidatanalysen om den gode opsigelse\nDet afslører Kandidatanalysen om den gode opsigelse\nVi har allerede løftet sløret for danskernes oplevelse af at blive fyret – desværre ikke med de mest opmuntrende tal fra Kandidatanalysen 2021. Hele 44% har svaret, at deres seneste opsigelse i mindre grad eller slet ikke blev håndteret ordentligt og professionelt.\nVi gav vores bud på 3 vigtige overvejelser, du bør gøre dig, for at sikre den professionelle opsigelse. Dem kan du læse i dette blogindlæg: Hvad går galt, når virksomhederne fyrer i 2021?\nMen det skal det ikke handle om nu – vi drejer lige tallerkenen og stikker skeen i noget, der er lidt mere lækkert, nemlig den gode opsigelse. Hvad er det, der for alvor rykker ved, at en nederen situation – som en fyring jo er for den opsagte – alligevel opleves som både ordentlig og professionel? Det har vi selvfølgelig sat os for at undersøge.\nStore private virksomheder er bedst\n… i hvert fald til at håndtere opsigelsen professionelt. Kandidatanalysen 2021 viser, at de fleste af de danskere, der følte sig ordentligt behandlet under opsigelsen, arbejdede for store private virksomheder.\nSætter vi dem op mod mindre og mellemstore private virksomheder (SMV’er) og offentlige eller selvejende institutioner, er der en markant forskel.\nopsagte hos store private virksomheder oplevede i meget høj grad, at opsigelsen blev håndteret professionelt\nStore private virksomheder scorer en maksimal tilfredshed på 21% ift. opsigelser, mens SMV’er og det offentlige hver kun hiver 10% hjem – eller snarere sagt sender hjem. Det er altså kun 1 ud af 10 opsagte i det offentlige eller hos SMV’erne, der oplevede, at afskedigelsen blev håndteret professionelt.\nDet, synes vi, er bemærkelsesværdigt. Og det rejser jo spørgsmålet: Hvad er det, store private virksomheder gør anderledes i deres opsigelser, siden flere af deres medarbejdere føler sig godt behandlet?\nSe alle svarmuligheder og resultater i Kandidatanalysen 2021.\nHemmeligheden bag den bedste opsigelse\nFor at finde frem til, hvad der gør, at danskerne føler sig godt behandlet under opsigelsen, er vi nødt til se på tallene i årets Kandidatanalyse og læse mellem linjerne.\nBare rolig – du skal ikke til at deltage i en matematiklektion. Der skal ingen regnestykker til for at regne ud, hvor forskellen ligger i de forskellige virksomheders håndtering af opsigelser.\naf de “glade” opsagte har modtaget outplacement\nNoget af det, der sprang os allermest i øjnene fra Kandidatanalysen 2021, var, hvilken effekt outplacementforløb gjorde for danskernes opfattelse af virksomhedens professionalisme i opsigelsen.\nAf dem, der modtog outplacement, har henholdsvis 29% og 33% angivet, at de ‘i meget høj grad’ eller ‘i høj grad’ oplevede deres opsigelse som ordentlig og professionel. Af dem, der ikke modtog outplacement, følte kun 9% og 16%, at opsigelsen blev håndteret ordentligt og professionelt ‘ i meget høj grad’ eller ‘i høj grad’. (Se tabellen herunder).\nOg det hænger sammen med, at det er de store private virksomheder, der oftest tilbyder outplacement til deres opsagte. 39% af danskerne ved de store private virksomheder fik tilbudt et outplacement forløb ved deres afskedigelse. Til sammenligning var det kun 17% i det offentlige og 12% hos SMV’erne.\nDet er altså ’safe to say’, at outplacement gør en stor forskel for den enkelte medarbejder, når de efterfølgende skal vurdere, om deres opsigelse blev håndteret ordentligt.\nVi hører hele tiden fra vores outplacement-kandidater, at et forløb med en uvildig karriererådgiver giver ro.\nMan føler sig grebet og i trygge hænder, og at det ovenikøbet kan give inspiration og motivation at få professionel afklaring på, hvad ens næste job skal være. Kandidaterne får flyttet deres fokus fra afvisningen i en fyring til at rette blikket mod nye muligheder og det rigtige jobmatch.\nInvester i den gode omtale\nEt er, at den enkelte føler sig ordentlig behandlet ved en afskedigelse. Og det er derfor nærliggende at formode, at det jo nok også smitter af på employer branding. Vi bryder os dog ikke særlig meget om formodninger hos Konsulenthuset ballisager. Derfor har vi selvfølgelig undersøgt det samtidig.\nOg ja, outplacement gør en positiv forskel for employer branding. 2/3 danskere har talt dårligt om deres seneste arbejdsgiver, hvis de ikke modtog otplacement. Det samme gjaldt kun halvdelen af dem, der fik outplacement. Outplacement reducerer dermed sandsynligheden for negativ omtale, og smitter af på positiv employer branding.\nI sidste års kandidatanalyse fandt vi ud af, at den online-vurdering af en arbejdsplads har betydning for hver anden ansøger. Det kan altså godt svare sig, at investere i den gode omtale af virksomheden, og her er en professionel håndtering af opsigelser en oplagt mulighed.\nFind sidste års kandidatanalyse her: Kandidatanalysen 2020.\nNysgerrig på mere fra årets kandidatanalyse?\nLæs også: Dårlig chef eller dygtig leder? Det mener danskerne om dem i 2021\nLæs også: Hvad går galt, når virksomhederne fyrer i 2021?\nLæs også: Hvad drømmer din seniormedarbejder om – altså i sit arbejdsliv?\nBy |2022-02-18T10:46:34+01:0024 august, 2021|


Forberedelse Fremvisning Analyse Temaer & Budskab Produktion Klip din egen scene\nArbejderbevægelsen Den Danske Korporativisme Overenskomst & konflikter Fagbevægelsens Selvforståelse\nDen danske model Gule Fagforeninger Platformsøkonomi Automatisering Globalisering Arbejdsmarked Arbejdsløshed Arbejdsmarkedspolitik\nden danske korporativisme.\nFagbevægelsen udviklede sig fra at være små lokale foreninger, som fra tid til anden lykkedes med at koordinere deres aktiviteter, for eksempel i ”den store murestrejke” (1872). Senere dannede man et mere permanent samarbejdsforum ”De Samvirkende Fagforeninger” (1886), og endelig etablerede man ”De samvirkende fagforbund” (DSF) i 1898, det der i dag hedder Fagbevægelsens Hovedorganisation (FH, tidligere LO). DSF skulle være samarbejdsorganet og platformen for debatten om, hvordan fagforbundene skulle målrette deres aktiviteter.\nArbejdsgiverne anerkendte, som hovedregel ikke, at fagforeningerne kunne forhandle løn og arbejdsvilkår på vegne af deres medlemmer. I 1899 udbrød ”Storkonflikten” mellem DSF og det relativt nydannede Dansk Arbejdsgiver- og Mesterforening. Efter en meget hård styrkeprøve enedes de to organisationer om det så kaldte ”Septemberforlig” (også kaldet ”Hovedaftalen”), hvor princippet om fagbevægelsens forhandlingsret over for arbejdsgiverne blev knæsat, mod at de ansatte overholdt aftalen i den tidsperiode, de havde aftalt.\nFor at integrere overenskomst og forhandlingsregimet etablerede staten i 1910, med opbakning fra de to hovedorganisationer, et mæglings- og voldgiftssystem, der skulle virke for at forhindre udbrud af stridigheder på arbejdsmarkedet. Det bestod af ”Den Permanente Voldgiftsret” (fra 1964 kaldet ”Arbejdsretten”), hvis afgørelser blev bindende og ikke kunne ankes, samt ”Forligsmandsinstitutionen”, der skulle mægle i forbindelse med overenskomstforhandlinger og fremsætte forligsforslag. Forligsforslagene var dog ikke bindende for parterne. Dermed var rammerne på plads om det, vi i dag forstår ved ”Den danske Model”, dvs. det arbejdsmarked, der styres gennem forhandlinger mellem arbejdsgivernes og lønmodtagernes faglige organisationer.\nI ovenstående klip fra Hjerter Dame ser vi LO’s formand Lizette Risgaard til møde med bl.a. Statsministeren Lars Løkke Rasmussen. Der er tale om, at fagbevægelsen og arbejdsgiverne i fællesskab med regeringen skal finde løsningerne for lærlingenes praktikpladser og integration af flygtninge til det danske arbejdsmarked. Den måde at finde løsninger på karakteriseres ofte under begrebet korporatisme.\nStorkonfliktens udfald i 1899 gjorde fagbevægelsen til en magtfaktor i Danmark, som den etablerede magtelite fra erhvervslivet og det politiske miljø måtte kalkulere med og i næste omgang integrere i samfundets styringssystem. Det integrerede samarbejde mellem Socialdemokratiet og fagbevægelsen, der holdt helt frem til 1990erne, sikrede, at fagbevægelsen altid var informeret om store politiske spørgsmål, og også havde en afgørende indflydelseskanal i forhold til lovgivningsprocessen. Det fik stor betydning for den måde navnlig arbejdsmarkedspolitikken og sociallovgivningen blev tilrettelagt på.\nDen første skridt i den retning kom med statsstøtten til arbejdsløshedskasserne i 1907, etableringen af den faste voldgiftsret (arbejdsretten) og forligsinstitutionen fra 1900-1910 og arbejdsformidlingen 1913. Fagbevægelsen havde således også to repræsentanter i ”Prisreguleringskommissionen”, der fungerede fra første verdenskrigs udbrud og frem til 1921, uden at de dog fik afgørende indflydelse på reguleringspolitikken.\nDen første skridt i den retning kom med statsstøtten til arbejdsløshedskasserne i 1907, etableringen af den faste voldgiftsret (arbejdsretten) og forligsinstitutionen fra 1900-1910 og arbejdsformidlingen i 1913. Fagbevægelsen havde således også to repræsentanter i ”Prisreguleringskommissionen”, der fungerede fra første verdenskrigs udbrud og frem til 1921, uden at de dog fik afgørende indflydelse på reguleringspolitikken.\nDen afgørende sejr for fagbevægelsen kom dog gennem forhandlinger med arbejdsgiverne. Indførelse af 8 timers-arbejdsdagen i 1918 var et foreløbig højdepunkt. Den aftale skaffede arbejderne de vilkår, som havde været det højest prioriterede ønske i fagbevægelsen siden dens spæde start.\nPerioden frem til 1929 var fortsat præget af konflikter, også meget store og bitre konflikter på såvel arbejdsmarkedet, som internt i fagbevægelsen. Da verdenskrisen efter Wall Street krakket i 1929 for alvor satte sig igennem i Danmark var hele samfundet (arbejdsgivere og arbejdstagere) presset på deres eksistensgrundlag. Den udfordring skubbede på udviklingen af det korporativistiske samarbejde mellem stat, fagbevægelse og arbejdsgiverne. Staten fik en mere betydende rolle i forhold til at regulere markedet og vilkårene for lønmodtagerne. Mest berømt er ”Kanslergadeforliget” i 1933, hvor et flertal i Folketinget afblæste en storkonflikt og indførte visse hjælpeforanstaltninger for de arbejdsløse. Det var også et stort fremskridt at man samlede sociallovgivningen under ét og delvist fik indført ”retsprincippet” frem for ”trangsprincippet” ved tildeling af offentlige ydelser. Konflikterne ophørte ikke, men med flertalsregeringerne af Socialdemokratiet og De Radikale fra 1929 og frem forbedredes mulighederne for politisk at ændre vilkårene for det arbejdende folk gennem reformer, så som ferieloven, reguleringer af arbejdsmarkedet, beskæftigelsesloven af 1937, nedsættelse af diverse kommissioner med deltagelse af bl.a. fagbevægelsen og arbejdsgiverne. Den efterfølgende lovgivning for de respektive områder (arbejdsmarkedet og det sociale området) manifesterede det tætte samarbejde mellem kapital, stat og lønmodtagerorganisationerne. Korporativismen kommer til udtryk ved, at fagbevægelsen har været fast repræsenteret i ministerielle nævn og udvalg, der har varetaget udmøntningen af lovgivningen samt i lovforberedende udvalg og kommissioner. Denne trend nåede sit klimaks i 1960erne og 1970erne. Her var danske interesseorganisationer, herunder også fagbevægelsen, repræsenteret i lidt under halvdelen af alle statslige udvalg. Siden 1980erne har der været en tendens til at begrænse, men ikke udelukke organisationerne og herunder fagbevægelsen repræsentativitet i sådanne udvalg.\nHele dette integrerede samarbejde har også resulteret i fænomenet ”flexicurity”. De mange sociale foranstaltninger har gjort, at fagbevægelsen ikke har behøvet at kræve lange tidsfrister for fyringer og særlige garantier, mod- og godtgørelsesordninger, i tilfælde af opsigelser. Det har medført at arbejdsgiverne ikke behøver at tænke mere end 3 måneder frem i forhold til, hvor mange ansatte det er relevant at have på arbejdspladsen. Dette har givet arbejdsgiverne en væsentlig økonomisk og konkurrencemæssig fordel sammenlignet med andre konkurrenter på det europæiske marked.\nFælleserklæringen fra 1986 er endnu et eksempel på, at man i fællesskab har taget et økonomisk ansvar. 1980erne var kendetegnet af omstilling til EU’s indre marked. Gennem trepartsforhandlinger om en strategi, der kunne sikre dansk erhvervslivs konkurrenceevne, enedes man om, at fagbevægelsen fremover skulle stille moderate lønkrav, og til gengæld skulle man i fællesskab etablere pensionsordninger for de ansatte. Staten garanterede heroverfor gennem den såkaldte fastkurspolitik, værdien af lønindkomsten, så den ikke ville blive udhulet af inflation.\nAlt i alt har det været afgørende for samfundsudviklingen i Danmark, at den har været præget af stabilitet gennem forhandlinger og aftaler, også i perioder hvor interessemodsætningerne har været skærpede.\nHvad menes der med udtrykket korporativisme. Undersøg hvordan fænomenet oprindeligt opstod. Nogle samfundsforskere foretrække udtrykket ”Neokorporativisme”. Hvad er forklaringen på det?\nHvilke reformer har danskerne opnået gennem fagbevægelsens tætte tilknytning til det politiske system?\nDiskuter styrker og svagheder ved den korporativistiske måde at styre et samfund på.\nSupplerende materiale om trepartsforhandlinger og korporativistisk samfundsstyring\nJesper Due og Jørgen Steen Madsen, Når trepartssamarbejde skaber reformer\nJesper Due, J.S.Madsen, C.S.Jensen ”Den danske model” Jurist og økonomforbundet 1993\nKapitel 12 og 13 i P. Munk Christiansen, Asbjørn Sonne Nørgaard, Niels Chr. Sidenius, HVEM SKRIVER LOVENE?\nSpørgsmål til kilden:\nForklar de tre formål, man har med foreningen. Hvordan vil opfyldelsen af disse tre formål kunne styrke fagbevægelsen og dermed forbedre arbejderne levevilkår?\nHvad er forudsætningen for at man kan opnå disse formål?\nMed hvilke argumenter kræver man at arbejdstiden skal sænkes?\nDet fremgår af kilden at fagforeningerne vil have monopol på at erklære strejke mod en arbejdsgiver og at man først skal bruge fredelig midler. Hvordan vil I forklare at det er et vigtigt punkt i manifestet?\nHvorfor ønsker man en voldgiftsret?


Thylejren. - Den nye livsform. Reportage fra månedsmagasinet NB, skrevet af Sune Riishede. 10/ - PDF Free Download\nThylejren. - Den nye livsform. Reportage fra månedsmagasinet NB, skrevet af Sune Riishede. 10/\nDownload "Thylejren. - Den nye livsform. Reportage fra månedsmagasinet NB, skrevet af Sune Riishede. 10/7 1970."\n1 Thylejren - Den nye livsform Reportage fra månedsmagasinet NB, skrevet af Sune Riishede. 10/ Lørdag den 4. juli gik Venus ind i Løvens tegn. Blev det ikke bemærket andre steder i kongeriget, så var i hvert fald stjernetyderne i Det ny Samfunds "Sommerfestival" i Thy tilfredse med de kosmiske aspekter for lejrens start. Venus (kærlighedens planet) møde med Løven (styrken, livskraften) skabte de bedste betingelser for kærlighed, skønhed og kunstnerisk udfoldelse. For mange af de snart 1000 festivaldeltagere er stjernernes stilling mere interessant end meldingerne fra Meterologisk Institut. Regn er trods alt kun dråber, der falder på næsen. Den almindelige danske skræk for "dårligt vejr" i forbindelse med udendørsarrangementer bliver der ikke brugt mange ord på i Thy-lejren. Men stjernerne sidder deroppe bag skyerne. I undergrunds-avisen "Sammen", som man køber hos lejrens bladsælger, har de kosmiske forudsigelser overtaget vejrmeldingens plads. Det er omvurderinger af den slags, man må indstille sig på, for at forstå, hvad der foregår på de 40 tønder land i Thy, som Det ny Samfund har købt til sine fremtidige livsforms-eksperimenter. De godmodige Thy-bønder klør sig i nakken og siger: "Det er godt nok alt sammen, men hvad er det I vil?" Det er ikke så ligetil at fatte meningen i, at en ungdomsforening fra hovedstaden invaderer landets fjerneste hjørne med hippie-udstyret og hele den tyrkiske musik i bagagen, overvåget af en massiv pressedækning og foto-fly svirrende i luften. Men svaret på spørgsmålet bliver om ikke enklere, så dog i det mindste mindre abstrakt, når ungdomsoprøreren nu kan svare Thy-boen (i stedet for begrebet "det socialistiske samfund"): "Vi vil lave et nyt samfund, som det vi har startet her." Alternativet: Medlemmerne af Det ny Samfund ("den eneste forening, der giver sine medlemmer et stykke papir, de selv kan tegne på") ved efter nogle års deltagelse i ungdomsoprøret måske ikke så meget mere om, hvordan man får has på "magthavere og udbyttere i det kapitalistiske samfund". Men de har haft så lang tid til at lege med Side 1 af 6\n2 tankerne om, hvordan de selv vil leve i et nyt samfund, at tiden nu er inde til at vise det i praksis for den undrende befolkning. Dette alternativ-samfund skulle i løbet af det næste par måneder blive til at skimte gennem hurlumhejen i teltbyen. Allerede efter alternativ-byens første levedage kan man få øje på grundtrækkene i den ny livsform: Demokrati: Der er så godt som intet planlagt på forhånd om forløbet af de to en halv måned. Aktiviteterne startes på fællesmøder, hvor alle kan komme med ideer og håbe på andres deltagelse til at få dem realiseret. Lejren har ganske vist en organisatorisk ledelse, men "formændene" anstrenger sig meget for ikke at komme til at ligne formænd (taler bl. a. det mest bramfri sprog i lejren). Opbygningen, udformningen og vedligeholdelse af lejren overlades til "folket". Ekstra Bladet har rammende kaldt det "demokrati på campingpladsen". Henning Prins fra lejr-administrationen udtrykte det således på første fællesmøde (og han havde en klump i halsen): "Det er vores jord for satan. For første gang ejer folket jord!" Thybønderne blandt tilskuerne vendte lige skråen en gang. Fællesskab: Lejr-folket gør sig umage for at bevise, at voksne, børn, unge, heste, hunde m.v. kan være gode ved hinanden - også længere tid ad gangen. Man er også god mod naturen. En af de positive sider ved omgangen med euforiserende stoffer (det er vist ingen hemmelighed mere, at der ryges lidt hash i alternativmiljøet) er en nyvakt naturglæde, der får de unge til at træde varsomt i det fri. Der er ikke meget skrald at samle på den lejrplads. I det hele taget opfører Det ny Samfunds unge sig mere stilfærdigt end de fleste. Togpersonalet i særtoget takkede efter turen til Thy de 300 rejsende for usædvanlig god opførsel (de havde aldrig været med et selskabstog med så lidt drikkeri). Idealerne om fredeligt samvær er ikke svære at realisere, når alkoholen afvises som rusgift. Fællesfølelsen kom de første dage til udtryk ved improviserede musiksessions, hvor alle strømmede til med trommer, fløjter, orientalske instrumenter, blikdåser og hænderklap, når blot én gik i gang med at slå rytmen. Musikken er et vigtigt led i fællesskabet. Gennem hele festival-perioden vil skiftende beat-grupper og lysshow-grupper skrue stemningen op. De får kun kost og logi som løn, men kræver heller ikke mere, da de opfatter sig som en del af alternativet. Aktivitet: Side 2 af 6\n3 Det bliver næppe en dase-ferie, som mange måske har ventet. Lejrastrologen lover udvidet aktivitet og engagement fra den 15. juli, når Venus går ind i jomfruens tegn. I hvert fald er der fra starten tegn på, at en række grupper vil gå i gang med at gøre noget og lære noget. En gruppe vil lave en daglig lejr-avis, en anden laver legelandskab til børnene, og efterhånden vil de fleste af de 20 store telte, som man har lejet af Civilforsvaret, blive aktivitets-centre. Teatergruppen "Secret Service" har overtaget ét af dem, Thys eget "verdens-universitet", som Beatle John Lennon gæstede i vinter, et andet. Ellers får folk travlt med at lære af hinanden (bl. a. at lave mikro-makro-mad) og læse alternativ-litteraturen (om østlig filosofi, stjernerne, revolutionen etc.). Der skal være noget meget smukt og eksotisk at se på i alternativ-samfundet. Skønheden dyrkes især af hippie-fløjen ("de smukke mennesker"), der klæder sig orientalsk og spraglet, sætter blomster i håret, maler sig på den bare krop og sælger smukt anrettede frugter. Lejrens te-telt er en orientalsk åbenbaring, og flere steder er man i gang med at indrette primitive bopladser med bambushytter og indianer-telte. Deltagerne var opfordret til at dekorere teltene hjemmefra, men tilsyneladende har de færreste fået lov til at bemale familiens camping-udstyr. Et forskønnelsesudvalg går nu i gang med at finde andre udveje. Nøjsomhed: Det vil være let at fælde dom over alternativ-byen, når man kommer til spørgsmålet, om den kan hvile i sig selv og overleve økonomisk. Den 17-årige Niels Ole Bach fra Hjørring var lørdag den 4. på vej til stranden på tommelfinger. Han blev tilfældigt taget op af en bil, der skulle til festivalen - han tog med, selv om han ingen penge havde, og kom ind på kredit. Dagen efter havde han fundet et levebrød som radise-sælger i lejren, og regnede med at kunne klare sig for de beskedne indtægter og venners hjælp. En række af deltagerne er allerede inde i alternativ-livet, at de har fundet deres udkomne inden for miljøet - også uden for festivaltiden. Det gælder de forskellige handlende, der har opstillet lysboder, mikro-makro-forretninger, blad- og bogsalg, frugtsalg. Der er to mikro-makro-spisesteder i lejren - formentlig de første i den vestlige verden - og som nævnt et tehus. Profitten er lav, men det er fordringerne til materielle goder også. Man kan spise sig mæt for en krone hos mikro-makro-kokkene og skylle efter i urte-te for 25 øre, og hvis man ellers laver sit tøj selv og lever en forenklet tilværelse, skal der faktisk ikke handles meget før økonomien løber rundt. Nøjsomhed er kodeordet for dem, der vil leve den nye livsform fuldt ud. Deltagerne: Side 3 af 6\n4 Der vil nok blive rystet på hovederne af de mest indgroede af nybyggerne, men man kan også - som de fleste af lejr-deltagerne - opfatte festivalen som et eksperiment, som den enkelte kan hente sin personlige del ud af. Der er mange motiver til at deltage i lejren og Det ny Samfund har bevidst gjort rekrutteringen til lejren så åben som mulig. I oprørskredse er der blevet harceleret over det reklamerace, der har været kørt i forbindelse med festivalen (ballonopstigning m. m.), men det har tilsyneladende haft sin virkning, at man har forladt inderkreds-sproget og indbudt folk på et almindeligt skrift-sprog. "Flipperne kommer af sig selv, vi ville åbne os mod andre befolkningsgrupper," siger arrangørerne. Derfor kan man blandt lejrdeltagerne møde bl. a. fabrikant Ib Drasbæk, der vil hente ideer hjem til moderne virksomheds-ledelse, familien Petersen fra København, der har forlagt ferien til Thy for sønnen og datterens skyld, gamle spejdere, der laver perfekte bålpladser og lejr-arbejder ved deres telte, flere pensionister og en række unge familier med småbørn. De har haft grund til at undre sig over visse avisers syrlige omtale af aktivist-lejren i Thy. Reaktioner: Den lokale befolknings reaktioner på "aktivisterne" er stort set positiv. Der var næsten lige så mange Thisted-boere til modtagelse af Det ny Samfunds særtog som til kongemodtagelsen i havnen dagen efter - de fleste undskyldte nysgerrigheden med, at de ville se hesten "Kaktus", der var med i godsvognen. Dagen efter besøgte flere tusinde lokale lejren - en nydelig Thisted-familie slog camping-bordet op 10 meter fra musik-tribunen og delte hjemmebag ud til unge, der ville diskutere med dem. Folk fra egnen hæfter sig især ved, at der ikke bliver drukket øl af betydning, og at lejren er en god indtægtskilde for de handlende. Samtidig rører det ved lokalstoltheden, at Thy lægger jord til et eksperiment, der påkalder så megen interesse i ind- og udland. En hær af presse-folk har sværmet i området, hele 5 film-hold er i gang med optagelser til kort-film, spillefilm og tv-film om festivalens forløb. Der skal optages grammofon-plader med musik fra lejren, tre bøger bliver skrevet, flere landes radiofonier kommer til lejren, og Danmarks Radio ventes i august at sende dagligt fra Thy. Woodstock: Den internationale opmærksomhed omkring festivalen skyldes især, at den opfattes som en videreførelse af tendenser, man har sporet ved mammut-musikfestivaler, der fandt sted i 1969 i USA og Storbritannien. Woodstock-festivalen i staten New York, Altamont i Californien, Hyde Park og Isle og Wight i England. Især Woodstock er blevet fremhævet som den store lykkelige begivenhed i den vestlige ungdomskultur. I tre dage lyttede en halv million unge til Side 4 af 6\n5 beat på en græsmark i sol og regn uden et eneste slagsmål. Det gør indtryk i USA. Woodstock er blevet symbolet på det store fællesskab og har spredt en optimisme, der også har nået Europa. Herhjemme har man haft små tilløb til Woodstock-stemninger ved de mange beat-arrangementer i København og provinsen, der sidste år har samlet op til 4000 unge ad gangen. De vanskeligheder, som de unge "langhårede" kan møde i hjem, skole og på arbejdsplads skaber behovet for disse store "sit-ins", hvor man kan få styrket følelsen af, at "vi er mange". Det ny Samfund har haft særlig succes med sine festivaler i foråret på H. C. Ørsted Instituttet i København, hvor den sidste i maj samlede 4000 til beat. Men der er forskel på en tredages musikfestival, der kan bevirke en mægtig stemningseksplosion, og en to en halv måneders livsforms-festival, hvor troen skal bevares, selv om mad-pengene slipper op. Det er dér spændingsmonomentet ligger i Thy-lejren. Konfrontation: Optimismen, der har fået Det ny Samfund til at kaste sig ud i det store eksperiment, stammer nok knap så meget fra Woodstock, som fra aktivitetets-centeret "Huset" i København. Da foreningen sammen med en række ligesindede grupper i foråret kunne rykke ind i det offentligt støttede hus, kom der et voldsomt opsving i aktiviteten på "livsforms-fløjen". Efter at den mere hårdnakkede, revolutionære fløj havde domineret oprørsmiljøet, vendte troen på alternativsamfundet tilbage - og troen på at det kan hjælpe at påvirke det øvrige samfund. Det er hærdede, gamle oprørere, der står bag festivalen. Henning Prins, Leo Jespersgaard, Peter Duelund, Leif Warmark, Ole Vind med flere var alle med i den lille fortrop, der for to år siden tog til aktivist-seminar på Mors. Dengang tog de tilbage til København og startede Det ny Samfund med nogle få hundreder medlemmer. Hun står de i Thy og kigger over til Mors fra en lejr, der venter deltagere og som kan ventes at fortsætte som aktivitets-center fremover. Til september tager de med en stor del af flokken tilbage til "Huset" og fortsætter eksperimenterne midt i storbyen. Det ny Samfund tilbage til konfrontationen med det gamle. Der bliver spænding på begge sider. Side 5 af 6


Sommeren har været god ved kunst-museerne - Kristeligt Dagblad\nSommeren har været god ved kunst-museerne\nSkagens Museum regner med, at 90.000 vil besøge deres store Krøyer-udstilling i løbet af sommeren. Foto: Henning Bagger\n24. juli 2012, kl. 1:01\nSommervejret har været en vel-signelse for de danske kunstmuseer, der melder om stigende besøgstal\nMens de danske badestrande har ligget usædvanlig stille hen i juli, er mange i stedet valfartet til de danske kunstmuseer. Det viser en rund-ringning, som Kristeligt Dagblad har foretaget til en stribe danske kunstmuseer. Her er tendensen en generel stigning i besøgstallet.\nOg selvom flere museer påpeger, at deres aktuelle udstillinger naturligvis også kan have tiltrukket ekstra mange gæster, ser de fleste museumsfolk alligevel sommerens regn som en kærkommen gave.\nLÆS OGSÅ: Midtjyder vælter ind på museer\nPå Statens Museum for Kunst mener kommunikationschef Lise Korsgaard for eksempel, at store grå skyer og en stor Matisse-udstilling har været en god kombination for museet.\nKombinationen af en stor udstilling og gråvejr fungerer også i Aalborg. En udstilling med 250 kunstværker fra private samlere har trukket flere besøgende end sidste sommer på Kunsten i Aalborg.\nVi skal selvfølgelig have noget at tilbyde folk, ellers dukker de ikke op. Men hvis solen skinner fra en skyfri himmel, tager de færreste på museum. Vi har 10-11 procent flere gæster fra midten af juni til midten af juli i forhold til samme tidspunkt sidste år. Sidste år havde vi en meget fin udstilling, men vores nye udstilling Underværker er meget større, siger Lars Ulrich Tarp Hansen, kommunikationsmedarbejder på Kunsten.\nSamme melding kommer fra administrationschefen på Skagens Museum, der tror, at deres stort opsatte Krøyer-udstilling er med til at lokke folk væk fra gåture på Grenen og indenfor på museet.\nGenerelt har vi cirka 10 procent flere besøgende end sidste år, men det kan være, fordi vi har en stor Krøyer-udstilling. Den løber over fire måneder, og vi regner med 90.000 besøgende. Det er svært at vide, om det er vejret, siger administrationschef på Skagens Museum Peter Groot.\nPå kunstmuseet Arken i københavnerforstaden Ishøj går det ligeledes godt på trods af, at sommerudstillingen allerede er lukket for i år.\nDet taget i betragtning er besøgstallene rigtig, rigtig flotte, siger kommunikationschef på Arken Marie-Louise Dunker Nielsen.\nAnderledes ser det ud på Bornholms Kunstmuseum, hvor museumsleder Lars Kærulf Møller ikke er begejstret over det ustadige sommervejr.\nDet, vi kan se, er, at der kommet færre turister til øen, så vi kan ikke bare stikke armene i vejret og sige sikke en dejlig sommer. Vi holder nogenlunde skindet på næsen med hensyn til antallet af besøgende i forhold til sidste år, men det gør vi kun i kraft af vores gode udstillinger, siger Lars Kærulf Møller.


Speciall�ger giver Venstre d�rlig smag i munden - Politiken.dk\nAnnonce Politik 16. maj. 2012 KL. 11.11\nkritik. Sundhedsordf�rer Sophie L�hde fra Venstre (th.) mener, at speciall�gernes udmelding om at drosle ned p� arbejdet er uholdbar. - Foto: BRINKMANN MIE (Arkiv)\nLandets praktiserende speciallæger agter at drosle ned på arbejdet.\nHudl�ger, �jenl�ger og andre praktiserende speciall�ger skal drosle ned p� arbejdet. S�dan lyder opfordringen i et brev til landets 1.100 speciall�ger fra Foreningen af Praktiserende Speciall�ger, der fremh�ver, at l�gerne behandler langt flere patienter, end de f�r penge for af Danske Regioner. L�S MEREL�ger tager fri - patienter venter\nMen brevet v�kker skepsis hos oppositionen p� Christiansborg. �Det er uholdbart, hvis vi politisk accepterer, at der er nogen, som begynder at holde ferie og l�ne sig tilbage i sofaen, fordi nu skal de helst ikke bestille mere�, siger Venstres sundhedsordf�rer Sophie L�hde. Opfordrer til at s�nke oms�tningen\nHun h�fter sig is�r ved et udsagn fra �jenl�gernes formand, Jesper Skov, der p� l�gernes debatforum opfordrer alle til at �s�nke oms�tningen�, fremg�r det i dagens udgave af Politiken. Han forts�tter: �Det eneste, jeg synes vi kan og skal g�re, er at arbejde efter reglerne og lade ventetiderne vokse, det er vort eneste reelle v�ben. Vi kan ikke forvente sympati, hvis vi, som speciall�ger, g�r ud med budskab om, at vi er ramt af sparekniven. Det, der virker, er, hvis patienterne rammes�. L�S MEREPatientforeningen: L�gernes fridage kan koste liv\nSophie L�hde (V) �Tak for kaffe�, lyder reaktionen fra Sophie L�hde. Hun har forst�else for, at l�gerne vil have penge for deres arbejde, men hun bryder sig ikke om deres fors�g p� at l�se situationen. �Jeg f�r lidt d�rlig smag i munden over den slags udtalelser, n�r man siger, at det eneste redskab vi har er at tage patienterne som gidsel, fordi det er noget politikerne kan forst�, og s� kommer de nok med nogle flere penge�, siger hun. Sophie L�hde vil bede sundhedsminister Astrid Krag (SF) om at redeg�re for, hvordan hun ser p� problemet. �Der kan v�re grund til, at man genovervejer afregningen i forhold til patienter, som bliver behandlet hos de privatpraktiserende speciall�ger og ser p�, hvad det er for incitamenter, som de har til at l�fte mere aktivitet inden for den eksisterende ramme�, siger Sophie L�hde. K: Molbo-agtigtOgs� hos de konservative vil man have l�st problemet, siger partiets sundhedsordf�rer, Benedikte Ki�r. �Det virker ret Molbo-agtigt, hvis man har en masse l�ger, som egentlig godt kunne behandle patienterne, men ikke g�r det, fordi man har lagt et loft over, hvor mange behandlinger, man vil have. Patienterne bliver gidsler�, siger hun. Hverken Venstre eller de konservative ligger inde med en gylden l�sning p� problemet. Men begge gl�der sig over, at Danske Regioner agter at �analysere �rsagen�, som det udtrykkes af formand for regionernes behandlingsudvalg, Jens Stenb�k (V), der er medlem af regionsr�det i Region Sj�lland. Speciall�ger vil ikke arbejde gratisForeningen af Praktiserende Speciall�ger har udsendt et brev med opfordringen til om at arbejde mindre, fordi l�gerne har behandlet langt flere patienter, end der var lagt op til i aftalen med Danske Regioner, der betaler l�gerne. Og n�stformand Mikkel Holmelund afviser, at l�gerne kan undlade at neddrosle arbejdet. �Det ville betyde, at vi skulle arbejde gratis�, siger han i dagens udgave af Politiken. FACEBOOKBliv ven med Politiken


Anette Riis - 60 små sten i støvlen >> Boganmeldelse fra Lise Søelund\nSti til denne side: Forside / Digte / Anette Riis – 60 små sten i støvlen\nMan kan blive meget klog, hvis man finder de vises sten, men man skal vare sig for at kaste den første sten, og da slet ikke begynde at kaste med sten, når man selv bor i et glashus. Nogen kan kunsten at leve på en sten, mens andre er bedre til at sove som en sten, især hvis man forinden har bevæget sig over stok og sten, mens man passerede mangen en kilometersten. Man kan være nødt til at vende hver en sten, hvis noget er blevet væk, og man kan komme til at lide af både nyresten og galdesten, men så længe der ikke er brug for mindesten og gravsten, så falder der en sten fra ens hjerte. Man kan hygge sig med at udstene diverse frugter og spytte kirsebærstenene ud, mens sveskesten som regel er taget ud af sveskerne i dag. Der kan være en sten i skoen og så kan der faktisk være 60 små sten i støvlen, og dem kan man blive meget klogere på, for det er livsdigte, som den dygtige forfatter Anette Riis har skrevet.\nGå, så går det\nAnette Riis indbyder os til at gå med på turen, hvor stenene vækker genkendelse, glæde, smil og undren, og selvom man ryster støvlen eller ryster på hovedet, så er småstenene ikke sådan at blive af med, men en dag er man kommet videre, hvorfor stenene ligger tilbage i de fodspor, man har trådt. Søren Kierkegaard sagde gå, så går det, og det er den pointe, man også finder i den fine bog med småstenene, og han sagde ligeledes, at han ikke kunne forestille sig den dårlige tanke, som man ikke kunne gå sig fra eller den gode tanke, som man ikke kunne gå sig til. Derfor er det med at få støvlerne rystet og bundet, og så få fødderne i gang, for så opdager man snart, at det også sætter tankerne i gang eller en egentlig tankegang finder sit fodfæste. Mange gode temaer bliver behandlet i bogen, som eksempelvis, når det pæne bliver for pænt:\n”Pæne hjem, pænt tøj, pæne manerer…\nDe rigtige diskussioner.” (s. 6)\nDet bliver klart, at forbruget er i højsædet, at alkoholen skal til for at blive afslappet, og at vi kalder os tolerante, men måske slet ikke er det i virkeligheden, fordi rummeligheden slet ikke er så rummelig, når det kommer til stykket. Der sættes fokus på de lumre søndagsmiddage med de lumre fisk, og hvor igen pænheden og hyggen pr. definition må opføres som et andet teaterstykke. Det vigtige spørgsmål om efterlønnen og det rigtige tidspunkt at vælge den på rejses, og modpolerne, der handler om at blive ved med at arbejde trods en skadet sjæl eller få frihed og komme ud af buret, ridses op. Kajakken er den frie partner, der glider stilfærdigt afsted, samtidig med at roen indfinder sig. En tristhed og træthed tager derimod til og trænger sig på i arbejdssammenhængen, og grænserne bliver overskredet, mens tårerne finder vej til øjnene og halsen føles grådkvalt. Hjernen skrumper umærkeligt ind, og lever sit eget indskrumpede liv, mens man forsøger at finde ordene, brillerne og det, der burde ligge på læben.\nDer kommer en stille kritik af systemet og dets lakajer frem i bogen:\n”Etiske principper flår:\nSjælen lider dagligt, øjne løber i vand.\n”Nok det tørre indeklima…”, siger vi.\nDe rigtige, bedrevidende.\nStøtter op omkring systemet, lovgivningen.\nDet krymper sig.\nBetragter de gode mennesker.\nHvad gik galt med os, inde i systemet?\nForført af materialisme og overforbrug?\nAldrig haft bedre job. Alligevel utilfreds” (s. 45).\nKonsekvenserne er stress og ar på sjælen, og et valg må træffes, mens tid er, for ellers er der en dag intet valg, men kun en slidt krop og psyke.\nEn anden side og den positive del er, at man med en krise, hvis man ikke går ned med den for altid, finder nye måder at forvalte sit liv på, og det kan være med en Caminofeber, der som al anden feber er et tegn på, at man skal finde en helbredelse og behandling. Caminoen er de indledende skridt, selvom der gås mange skridt, til at finde alternative veje, andre stier og bedre ruter til at leve resten af sit liv. På vandringen får man enkelthed, langsommelighed og bevægelighed. Der opstår frihed og fællesskab, og den evige stilhed virker lindrende på de sarte nerver. Det gør alt sammen, at man bliver klogere, skarpere og mere sikker på sig selv. Jeg tror også, at der har været nogle klare nætter med nogle skønne stjernebilleder, og derfra vil jeg hente 5 stjerner ned til den gode forfatter Anette Riis for hendes skønne tanker, kradse sten og små velmenende spark med de slidte støvler.\nAnette Riis - 60 små sten i støvlen