HAIR EXTRA- ORDINAIRE - PDF\nHAIR EXTRA- ORDINAIRE\nDownload "HAIR EXTRA- ORDINAIRE"\n1 156 HAIR EXTRAORDINAIRE 157 KAPITEL 11 HAIR EXTRA- ORDINAIRE Selvfølgelig kan du både spise, pleje og fuske dig til en ordentlig manke, også selvom dine hårgener er kodet til noget andet. Intet overgår daglig pleje med gode, målrettede produkter og regelmæssig klip og farve, det skulle da lige være en hårrodselevator eller en god gang snydepels. Få tips og tricks fra nogle af hårbranchens bedste hænder, og læs, hvordan en række kvinder med usædvanligt godt garn fandt den eneste ene frisør.\n2 158 HAIR EXTRAORDINAIRE 159 Du er ikke alene Jeg har lige talt 21 hårprodukter, en føntørrer, to børster og tre kamme i mine skabe og skuffer, og jeg ved, jeg ikke er alene. Faktisk har jeg også et par hårprodukter på mit skrivebord (en shine spray og en let lak), og så ligger der utallige shampooer, kure og balsam i kassen med rejsestørrelser, endda en tørshampoo i rejsestørrelse, alle dem har jeg ikke talt med. Faktum er, at du og jeg og millioner af kvinder verden over har rigtig mange produkter til håret, så mange, at de fleste aldrig bliver brugt op. Den amerikanske marketingguru Marti Barletta hævder ligefrem i bogen Prime Time Women, at vi har en shampoo-kirkegård, hvis vi kigger godt efter på hylden. Vi køber og forbruger men vi køber mere end det, vi forbruger, bl.a. fordi vi køber med følelserne og impulserne, ikke mindst når det kommer til skønhedsprodukter. Og hårprodukter er altså dem, vi køber flest af, også flere end produkter til hud og krop 49. Marti Barletta, som jeg hørte ved en forelæsning i København for nogle år siden, er ekspert i markedsføring til voksne kvinder, de såkaldte Prime Timers, altså kvinder over 40 med egen indtægt, der ikke længere skal bruge pengene på børn, men kan bruge hele herligheden på os selv, vores udsende, personlige udvikling, biler, kulturoplevelser, rejser, oplevelser ja, alt det, vi rent faktisk bruger rigtig mange penge på, når huset er ved at være betalt, de unge er flyttet hjemmefra og karrieredrømmene stort set indfriet. Marti Barletta er en ret interessant dame, og den første, der har formuleret, hvorfor kvinder fra 40 år og opefter er værd at tale til, set med kommercielle øjne : Vi er stærkere, rigere, mere veluddannede, mere aktive og sundere end vores mødre eller bedstemødre var, vi har med andre ord en større personlig købekraft end nogensinde før. Ifølge anerkendte amerikanske studier står kvinder for pct. af alle købsbeslutninger, også dem, der gælder vores familie eller partner. Samtidig ligger 75 pct. af hele den private formue i hænderne på danskere, der har passeret de 50 år, og denne gruppe vokser. Voksne kvinder er altså mere købestærke end nogensinde før. Læg så dertil, at vi er serielt monogame og altså skifter partnere som aldrig før, gifter os for både anden og tredje gang og indgår nye, erotiske relationer i den tredje alder, og så har du en del af svaret på, hvorfor vi er så optagede af at holde os sunde, smukke og attraktive længst muligt. Hvad håret angår, betyder det et årligt estimeret salg af shampoo og andre hårplejeprodukter på 2.3 milliarder kr. alene i Danmark 50, og det er et marked, der fortsat vokser. Så er vi tilbage ved shampooernes kirkegård, som Mrs. Barletta måske også selv har en andel i. Hun lever bl.a. af at rådgive store firmaer og koncerner om, hvordan de kan sælge endnu flere produkter til en kundegruppe, der ret beset allerede har alt. Flere shampooer på hylden, flere cremer i skabet, flere parfumer på natbordet. Gider vi snart mere? I kapitlet om ansigtet hørte vi om, hvordan industrialiseringen skabte den moderne kvinde som forbruger, og det gælder om muligt endnu mere for hårplejeprodukter. Ordet shampoo er lige så eventyrligt som pyjamas, yoga, karry og cashmere, alle sammen indiske ord, vi bruger og fornøjer os med i hverdagen. Det gled ind i sproget via de engelske kolonialister, først som en vaskemetode, senere som et produkt, og det var først i 1927, Hans Schwarzkopf (ja, den Schwarzkopf) sendte et decideret shampoo-mærke på markedet. Så hvad gjorde man før den flydende, plejende sæbe indtog beauty-saloner, billboards og badeværelser? Man brugte fast sæbe og en blød neglebørste, hvis man ikke bare skyllede håret i vand, gerne tilsat lidt eddike. I en artikel i New York Times kunne man i 1908 forsikre sig om, at det var ok at vaske håret hver anden uge, men at det stadig var mest udbredt at vaske en gang om måneden, ja helt op til en gang hvert halve år var helt almindeligt, og hårvask var et hverv, man roligt kunne overlade til kammerpigen eller til frisøren. Da den flydende shampoo som sagt først kom til senere, måtte man selv fremstille en slags vaskegele ved at koge sæbespåner i vand. Først i 1930 erne kom shampooen, som vi stort set kender den i dag, på flaske og dermed ud i handel og ind i hjemmet, om end de fleste kvinder af det bedre borgerskab stadig fik vasket og sat håret på salon. En tradition, der også herhjemme varede helt op til tresserne og halvfjerdserne, hvor alting jo som bekendt blev vendt op og ned, også i skønhedens skik og brug. Nu foregår vask, farve og styling dagligt derhjemme, i hvert fald blandt de fleste af os, der skal få velplejet hår til at rime på hverdag. Så noget af det bedste, jeg kan gøre for mig selv, når jeg er i Italien eller andre steder, hvor prisniveauet ikke er helt så højt som i Danmark, er at gå til frisøren og få vasket, fønnet og sat mit hår. Der er noget helt ubeskriveligt dejligt ved at overlade noget så hverdagsagtigt til fremmede hænder, og jeg nyder hvert eneste minut, det står på. Bagefter nyder jeg at se mit hår så bouncy, fyldigt og skinnende, som kun en professionel kan få det til at se ud. De fleste af os har det faktisk ikke fra naturens hånd, men det kan alligevel godt se sådan ud : fyldige, krøllede frisurer eller bare en god solid hestehale, der vidner om et sundt og kraftigt hår. På de fleste kvinders ønskeliste finder man godt hår, og på rigtig mange kvinders liste : langt, tykt og blankt hår. Ser man på et af renæssancens mest kendte malerier, Venus' Fødsel af Botticelli, er noget af det, der springer i øjnene, hendes helt utrolig fyldige hår, der er med til at give hende gudindestatus. Også i romantikken handler det om lækre lokker, når Lorelei-nymfen lokker sømænd i uføre på Rhinen ved at børste sit uforskammet lange, gyldne hår. Og hvem har ikke haft et Rapunzel-moment, når et vindue i en middelalderborg tilfældigvis lige stod åbent og ingen kiggede? Et fyldigt hår er et symbol på tiltrækningskraft. Tillokkende kunne man fristes til at sige, for der er altså noget helt særligt ved lange, lækre lokker, der lokker... Måske derfor ser man sjældent modeller, skuespillerinder eller sangerinder med kort\n3 160 HAIR EXTRAORDINAIRE 161 hår, for de keratinfyldte strå gør sig ekstraordinært godt på både scene, fotos og i musikvideoer, ikke mindst, hvis der kører en vindmaskine. Men det er en skam, mener en af Tysklands førende frisører og stylister, Armin Morbach, der udgiver sit eget og ret flotte skønhedsblad TUSH og er chef-createur for firmaet Schwarzkopf. Jeg mødte ham til en fotoskydning engang i Berlin, sammen med den legendariske fotograf Ellen von Unwerth, og han havde følgende refleksioner over det med kvinder og langt hår : Alle kvinder går op i deres hår, men der er en naturlig længde for, hvor langt håret kan vokse sig. Den er individuel, og den bliver man nødt til at respektere. Mange kvinder er usikre over alle de reality-serier, de ser på TV, der antyder, at du kun kan få en kæreste, hvis du har langt, blondt hår, at mænd kun kan lide langt, blondt hår. Vi lever i en mere og mere forsimplet verden, og vi bliver nødt til at gå imod sådan nogle gamle, stereotype forestillinger om, hvad der er tiltrækkende. Det er dumt! Og kvinder bliver stadig præget gennem opvæksten, hvor deres mor synes, at den lille pige med det lange hår er så smuk, mens hende med det korte hår får at vide, at hun ligner en dreng og hos bageren eller slagteren bliver spurgt : Hvad kan jeg gøre for dig, lille dreng? Det hele sidder i håret. Men det gode ved hår er, at det vokser hele dit liv, så hvorfor ikke ændre det af og til, hvorfor ikke lege med dit ansigt? Det er sådan et godt accessory, men de fleste kvinder glemmer at bruge det. De bruger tasker og sko, men det bedste tilbehør er faktisk lige der på dit hoved, og det er super nemt at ændre på. Sæt det op, det er anderledes, tag læbestift på, det er anderledes, lad håret hænge ned, det er anderledes, læg smokey eyes og det er anderledes. Det kan ingen kjole gøre. Hår kan mere end bare lokke og friste, hår kan som intet andet gøre hele forskellen, når det kommer til identitet og trendmarkør. Husker du Mabel? Hvis ikke, så er du nok lige på grænsen af at være for ung til at læse denne bog, men alle vi, der voksede op i 1970 erne, havde næsten helt sikkert en fanplakat hængende af det danske superband. De havde kæmpe succes, endda også i udlandet, og var i en periode over knap otte år Danmarks svar på Beatles med livvagter og limousiner og platinplader. Og så havde de helt, som de engelske forbilleder, det helt rigtige hår, og Mabel-hår blev i hvert fald i den periode indbegrebet af alt, hvad der var smart, nyt, succesfuldt og larger than life. Det rigtige hår på det rigtige tidspunkt er noget af det første, der indvarsler en ny stil-epoke. Tænk på skuespillerinden og the It-Girl Clara Bow, der satte standarden for 1920 ernes nye drenge-kvinde med kort hår i en tid, hvor kvindeligheden i den grad sad i det lange hår. Eller modellen Twiggy, der med sit korte trolde-hår forkyndte hele Swinging London-tiden og et nyt look med masser af frihed og bevægelighed på samme tid, på samme måde som Andy Warhol med sit strittende garn revolutionerede (eller kommercialiserede?) kunstscenen i New York. Sinnead O Connor blev ikonet for en generations sårbarhed og smerte, kronraget og med kæmpe store øjne. Og Sarah Jessica Parker som Carrie i Sex and The City cementerede, at selvstændige, sexede citysild da har langt, flagrende, gyldent hår og så er vi faktisk tilbage ved Botticellis Venus igen. Kan du se ligheden? Det er derfor med god grund, at en væsentlig del af skønhedsindustrien ene og alene drejer sig om at få godt hår, og for rigtig mange kvinder betyder det kraftigt og fyldigt hår, optisk eller fysisk. Hver eneste serie med respekt for sine kunder, både de professionelle og de kommercielle fra supermarkedet, har en volumenlinje, der omfatter produkter til pleje og til styling, så det tynde sjask kan få fornyet fylde. Selvfølgelig skal det grundlæggende være i orden, og bag et godt garn står oftest en god frisør. Og hvad er så det? Ja, i min ordbog er det en, der følger med i tidens looks, måske endda skaber dem, og holder sig ajour med nye teknikker og strømninger i både farve og klip. En, der har en selvstændig mening og kan give tips og guidelines til, hvordan du får netop det garn, du ønsker, men som ikke overruler dig. En, der udfordrer dig på dine vaner, men som respekterer, at hår er andet og mere end udtryk for skønhed. Hår er også udtryk for din personlighed, din stil og for den livssituation, du er i lige nu. Eksperimentér og gi den gas, men tænk over, hvad der er det rigtigt for DIG, uanset hvad din frisør siger. Da jeg blev 30, mente min daværende frisør, at jeg nu skulle overveje at få mit hår klippet sådan fikst skulderkort, måske en page, og jeg indså, det var på tide at skifte frisør\n4 174 HAIR EXTRAORDINAIRE 175 Tjekliste til at finde den gode frisør : Ser du et godt garn, så spørg! Hvem kan anbefales? Og hvorfor? Spørg til uddannelse ; hvor er din kommende frisør uddannet og på hvilken måde? Og endnu vigtigere : Spørg til efteruddannelse ; tager din kommende frisør stadig kurser og holder sig ajour med udviklingen i sit fag? Tjek salonens etiske grundlag. Er du grøn helt ind i cellerne, bør din salon også være det. Søg evt. på energitjenesten.dk efter grøn salon. Her finder du en række informationer om miljøvenlige produkter og saloner. Tjek salonens produkter. De fleste frisører tager nemlig kurser og undervisning hos de mærker, de har i salonen, så det kan godt betale sig lige at tjekke op på de store salonmærker, inden du beslutter dig. Er der kemi? Altså god kemi mellem dig og din kommende frisør? Taler I godt sammen og har I samme forståelse af, hvad der er god stil? Læser I de samme bøger eller ser de samme film, for ellers kan tre timer godt føles som en evighed i en frisørstol. Stemningen ja, det er ligesom alle andre steder, caféer, butikker, restauranter stemningen skal være i orden, og sådan som du ønsker, den skal være. Gode magasiner, lækker kaffe eller tempel-the, en kold fadøl det handler ikke om, hvad andre synes er smart, men hvad du synes er rart! Stil krav til din frisør På tomskou.dk ligger der også en række små, fine videoer af klipninger, som egentlig er lavet som inspiration til frisører, men som giver alle os andre et godt indblik i, hvad en klipning egentlig er. Det er frisør-educater Tom Skou, der igennem mange år var underviser for flere af de store producenter, der er manden med saksen. Han har sit eget hår-akademi i København, et kreativt studie, hvor vægten ligger på håndværket. Han forsøger så vidt muligt at være uafhængig af hårprodukt-producenterne, og da han for nogle år siden begyndte at lave hår-videoer og lægge dem op på sin hjemmeside, var det for at lave et modstykke til de noget mere glossy og produktorienterede videoer, de professionelle leverandører af hårprodukter og farver får lavet. Hans nye site, freehairvideo.com, har samme sigte, og her inviterer han dygtige frisører fra hele Norden til at lægge videoer op af deres håndværk, teknikker, kreative tiltag og visuelle ideer. Leverandørerne, de store producenter af hårprodukter, er et nødvendigt onde i frisørfaget, for det er dem, der oftest tilbyder undervisning og kurser i nye teknikker eller farver, og et sted, hvor man reelt lærer noget, man kan bruge. Men det er også tit dem, der tager meget af opmærksomheden, fordi de er så optagede at branding og af deres egne produkter, at de glemmer håndværket. De gode hænder er sjældent dem, der får mest eksponering, der er ofte en omvendt proportionalitet mellem dem, der er mest synlige og dem, der i det stille er dygtige håndværkere. Mit fokus var at give de professionelle noget at kigge på, og samtidig give forbrugerne mere viden om, hvad det egentlig er, der sker, i klip eller styling, så de selv kan gå til deres frisør med de rigtige spørgsmål og ønsker for deres hår. Man kan godt sige, at jeg forsøger at uddanne helt almindelige mennesker, så de kan forlange lidt mere af deres frisør. Undgå discountkæderne, for de har kun et fokus : at nedbringe den tid, du tilbringer i stolen. Overvejer du alligevel en discount-løsning, eller er budgettet virkelig stramt lige nu, så kan du lige så godt spare de sidste penge også, og selv klippe og farve dit hår. Der er masser af tutorials på YouTube, der viser dig, hvordan du selv klipper spidser osv. Kom ud i landet, for der ligger dygtige saloner i alle byer, ikke kun i København og nærmeste omegn.\n5 176 HAIR EXTRAORDINAIRE 177 De hår(d)e facts Hovedhår vokser i gennemsnit cirka tre år, hvorefter det går ind i en hvileperiode på cirka tre måneder, inden det falder af ved hårsækken, og et nyt hår begynder at vokse frem. Det er derfor, du skal sørge for øget blodcirkulation i hovedbunden ved at børste dit hår grundigt, så det nye hår stimuleres til at vokse sig stærkt og sundt. Hår består af fleksible hornplader, der igen består af keratin, polymer og vand. Hornpladerne ligger i seks til ti lag, lidt som et tegltag. Er håret sundt, ligger pladerne fladt mod hinanden og giver en glat overflade, der reflekterer lyset, mens usundt og tørt hår er et udtryk for, at pladerne kolliderer med hinanden, som et dårligt lagt tag. Det er derfor, industrien opfordrer dig til at fodre dine hornplader med plejende ingredienser, så de puffer op, og så de lægger sig pænt og glat. Det gør du for eksempel med volumenshampoo, der giver et visuelt boost ved at lægge sig under hårstråets skællag, så hårets diameter bliver bredere. Og ved at afslutte med volumenconditioner, der plejer håret og forsegler hårets yderste skællag, så de aktive ingredienser fra shampooen forbliver inde i håret. Nogle kvinder har en masse hår, som bare har en lille diameter, så håret synes tyndt. Andre har ikke så mange hårstrå, så du faktisk kan se hovedbunden, men til gengæld er hvert hår tykkere. Igen er det samlede indtryk et tyndt hår. Og i begge tilfælde kan du faktisk gøre meget via pleje og styling for at få fyldigere hår. Og der er her, det er godt at kende Nicci Welsh. De myter, du fortjener at kende sandheden om Selvfølgelig er der genveje til de kraftige, smidige hårstrå, man skal bare kende dem, der kender hemmelighederne. Og en af dem er hårstylisten og frisøren Nicci Welsh. Hun er en af hovedkræfterne bag de smukke frisurer under Copenhagen Fashion Week, hun uddanner hårstylister på sit eget akademi, Nicci Welsh Make-up Academy, ligesom hun med base i det gode håndværk selv er en eftertragtet hårstylist (og make-upartist) for blandt andre Kylie Minogue og Norah Jones, og vores hjemlige stjerner Christiane Schaumburg-Müller O'Connor, Saseline, Oh Land og Medina. Her er de fire hemmeligheder, du har fortjent at kende. Myte Håret bliver tykkere af at blive klippet Der er mange myter om, hvorvidt håret bliver tykkere af at komme under saksen, men i virkeligheden handler det faktisk mere om, hvilken måde håret klippes på. Uanset om dit hår er tyndt på den ene eller anden måde, skal der en god klipning til. Der findes desværre ikke en klippeteknik, der kan løse alle problemer med tyndt hår, men der findes måder at klippe i håret på, så det ser tykkere ud. Nemlig ved at klippe lige over i stedet for at klippe trekanter ind i håret. Håret syner også tykkere, hvis det klippes fremfor at det skæres med et barberblad, for så bliver spidserne for tynde, fortæller Nicci.\n6 178 HAIR EXTRAORDINAIRE 179 Myte Du kan pleje dit hår kraftigere Kan du klare en rigtig dårlig nyhed? Både tykkelsen og tætheden af dit hår er arveligt. Det er altså langt hen ad vejen dine gener, der bestemmer, om du har garn som en gudinde eller gulvmoppe. Og nej, du kan ikke lægge sag an mod dine forældre i forfængelighedens navn, men du kan til gengæld få det bedste ud af generne ved at bruge rigtig gode produkter, der styrker håret og dermed i første omgang gør det sundere og stærkere. Nicci siger : God pleje hjælper altid håret til at være i den bedste tilstand, så det ikke ser beskadiget eller tørt ud, for et tørt hår virker også tyndt. Den bedste måde er at bruge en shampoo og balsam i god kvalitet, der passer til din hårtype. Og så bruge en hårmaske en gang om ugen, hvis dit hår er virkelig tørt, men husk at få den skyllet godt ud, så den ikke tynger håret ned. Hvis dit problem er fint hår, der synes tyndt, så vælg en shampoo til fint hår. Er dit hår fint OG meget medtaget, så er det en god idé at skifte mellem 2 typer af shampoo og balsam. Vask hver anden gang med en til fint hår, og hver anden gang med en til beskadiget hår. Nogle shampooer til fint hår eller deciderede volumen-shampooer vil også kunne hjælpe håret til at svulme op, så det føles lidt tykkere. Myte Volumenprodukter virker ikke efter hensigten Volumenstylingprodukter kan virkelig være en stor hjælp til fint hår, siger Nicci Welsh, og anbefaler, at du anvender en thickening stylinglotion eller creme til dit hår efter vask. Et godt tip er at bruge den sektion for sektion, så du starter ved nakken og arbejder dig fremad. Så er du sikker på, at du dækker alle dine hår og ikke bare glider hen over overfladen. En måde at skabe omgående volumen i tørt hår er at bruge et hårpudder eller tørshampoo. Skyldes dit tynde hår, at der er lidt langt mellem hårstråene, kan du vælge et farvet hårpudder, der pænt dækker hovedbunden. Specifikke proteiner i hårprodukter kan bidrage til et tykkere indtryk, bl.a. fordi de beskytter mod det slid, der uundgåeligt vil komme på håret. Det er derfor, du skal kigge efter proteinprodukter, hvis du vil styrketræne håret tykkere.\n7 180 HAIR EXTRAORDINAIRE 181 Myte Håret er alligevel dødt, så det nytter ikke noget at ændre kosten De enkelte hårs diameter er overvejende genetisk forudindstillet, men ligesom bedre ernæring generelt er afgørende for vores samlede stofskifte, betyder god, varieret ernæring også noget for stofskiftet i hårroden. Og så kræver hårvækst energi! Mangel på proteiner, vitaminer eller sporstoffer kan føre til forringelse af hår med hensyn til vækst, kvalitet og styrke. Mangel på jern og / eller zink er kendt for at forårsage tyndere hår eller endda hårtab. Det er derfor du skal spise en varieret kost, der er rig på proteiner, vitaminer og sporstoffer. Her kommer bl.a. de fede fisk, nødder og mandler samt masser af bladgrønt ind i billedet, hvis du vil dit hår det vel. Du kan yderligere forbedre balancen i din kost ved at supplere med nogle af de kosttilskud, der kan gøre det ud for nogle af de vitaminer eller mineraler, du måske ikke får nok af i din kost. Tag en snak med en kostvejleder eller en biopat, for det afhænger af din livsstil og dine kostvaner, hvad netop du har brug for, for at få sundere og dermed tykkere hår. Helt elektrisk Især om vinteren farer det fine, skandinaviske hår let op, men for at få det ned igen, må vi helt ned, nemlig til fødderne. Gummisåler eller såler af kunststof medvirker til at skabe statisk elektricitet, det samme gør tøj og huer i ikke-naturlige materialer som for eksempel fleece. Kan du ikke helt sige farvel til kunststofferne, så brug (miljøvenligt) skyllemiddel, selvom du ellers ikke er fan, det lægger en dæmper på elektriciteten. Balsam er et must om vinteren, men er det ikke nok, så brug en god hårolie efter vask til at lægge håret ned med. Som bonus giver den også en flot glans til vintertræt hår. Tjek også din hårbørste, for er den af plastik, kan den være en kilde til elektricitet. Har du langt hår, kan du få glæde af en svinehårsbørste (må jeg slå et slag for Mason Pearsons børster, de er hver en krone værd) til daglig, grundig børstning, der fordeler det naturlige fedt i hele håret og dermed lægger det ned. Alternativt laver flere firmaer i dag anti-statiske hårbørster, som for eksempel GHD Anti Static Brush eller Braun Satin Hair Brush med IONTEC.\n8 182 HAIR EXTRAORDINAIRE 183 Hårrodselevatoren Og så stod hun der i sin bedste kjole, flotteste sko, fuld make-up og med håret trist klasket sammen ned ad nakken Så er der kun en ting, der duer, især hvis det skal gå lidt tjept : tag en tur med hårrodselevatoren! Toupér dit hår ved roden, tag derefter et stylingjern og varm det touperede område op. Når håret er afkølet, børstes det ud med en blød børste, og du har en hårrodselevator! Har du mere tid, kan du altid føntørre dit hår mod groretningen, og derefter rulle det næsten tørre hår op på store velcrocurlers. Lad det tørre færdigt og køle ned, inden du ruller curlerne ud, råder Nicci Welsh. Snydepels Hvis man ikke har fylden fra naturens hånd, ja så må man jo snyde. Hvordan tror du ellers Jessica Simpson, Beyonce og Sara Jessica Parker kan lufte så yppige lokker? Fordi de er genetisk beslægtet med en golden retriever? Nej, extensions er den hurtigste genvej til vild volumen, og der er i dag mange gode saloner, der kan rådgive om og påsætte extensions, så det ser meget naturligt ud og ikke går for meget ud over dit eget hår. Der er desværre også en masse steder, der kun fokuserer på at holde en lav pris, og også for hårextensions gælder det, at en påsætning udført i en god salon af professionelt uddannet personale naturligvis koster lidt mere. Uanset, hvor god en påsætning, du får lavet, vil det slide mere på dit eget hår, end hvis du ikke gjorde det. Men hvis du er i en overgangs-gro-fase, altså fra kort til langt, så se extensions som en metode til at komme lettere igennem de uger, hvor håret ikke er langt nok til at sætte op, men heller ikke så kort, at det ikke generer ansigtet, de uger, hvor de fleste giver op over for drømmen om langt hår og klipper de nye, længere længder af igen til fordel for en korthårsfrisure. Hårguruen Dennis Knudsen har dog gjort det endnu nemmere både at få volumen, længde og at undgå knækkeskader på eget hår, for hans super-nemme hårextensions klipses bare på og af efter humør og behov. En æske indeholder 10 stk. hårextensionstrips i 45 centimeters længde, clips og en ekstra rulle tape til at udskifte tapen på extension fra gang til gang. Instruktions-dvd medfølger også, så der er lovet underholdning til mange timer til næste polterabend eller regnvejrsdag i sommerhuset.\n9 184 HAIR EXTRAORDINAIRE 185 Basis hårpleje Her er en lille guide til nogle af de gode hårprodukter, som kan gøre dine hårdage bedre og holde antallet af produkter på et minimum uden at gå på kompromis med funktion, behov eller velvære. God shampoo til rens og pleje på daglig basis, evt. to forskellige shampooer, hvor den ene dækker dit hårs særlige behov for pleje til kruset, farvet eller gråt hår, mens den anden dækker det grundlæggende behov for næring, som alle hår uanset farve eller tilstand har, allerede når man er over Følg op med en tilsvarende god balsam, der er praktisk i anvendelse, for ellers får du den ikke brugt. Det er en skrøne, at shampoo og balsam skal være af samme mærke for at opnå den optimale effekt, men der kan være helt andre årsager til at vælge samme serie : Duftmæssigt er de afpasset til hinanden og så er der det æstetiske, hvis de skal stå frit fremme. Hårkur eller hårmaske, der er tilpasset din hårtype. Brug den en gang om ugen, og nyd at give dit hår den omsorg og kærlighed, det fortjener. Igen skal det være en kur, der er nem at bruge for dig, og det er med kure som med så meget andet : Du får mest for pengene i de professionelle serier, som du køber hos frisøren. Skal du vælge, så spar pengene på hverdagsbalsam, der egentlig mest skal fungere som en glidecreme i håret, så det er let at rede ud og derfor ikke knækker eller bliver slidt for tidligt, og brug så pengene på en rigtig de luxe lækker hårkur. Regnet om pr. gang bliver selv den dyreste hårkur ikke meget dyrere end den billigste, men effekten er til gengæld til at få øje på. Og et tip fra en frisør, som jeg bruger igen og igen : Nogle af de meget nærende hårkure kan godt få håret til at virke lidt stift umiddelbart efter brug, men det kommer du let om ved at bruge balsam efter hårkuren, præcis som du ville efter en shampoo. Det lyder måske som dobbeltkonfekt, men prøv det, og se, hvad det gør for dit hår. Hvis du er en stor fan af føntørring, har du også glæde af en mousse, der masseres ind ved hovedbunden og giver et løft til hårrødderne, når du føntørrer. Er du derimod en vindtørrer, får du faktisk ikke glæde af hverken mousse, gele eller andre stylingprodukter, for de er baseret på det hede blæs. En god tørolie til håret er en, der ikke fedter, men alligevel giver let shine til håret og holder på både fugt og frisure. Olie kan bruges af alle hårtyper og til alle frisurer, men du får mest ud af den i lidt længere hår, hvor den kan være med til at holde styr på længderne. Desuden er den nærende for spidserne, der ikke bliver slidt på samme måde, hvis du regelmæssigt bruger en olie. Undgå hovedbunden, for her har denne type olie intet at gøre, den risikerer blot at lukke for den naturlige udskillelse af sebum, der foregår i hovedbunden, og det kan give kløe og skæl. Jeg troede aldrig, jeg skulle komme til at skrive dette, for da de første saltvandsprays kom på markedet, var jeg mere end skeptisk og havde på forhånd dømt dem som et markedsføringsstunt, der skulle prikke til vores drøm om et evigt bekymringsløst liv på en solrig strand på Ibiza, for bor der ikke en surferbabe i de fleste af os? Men i dag har jeg altid en saltvandspray stående på hylden, ikke fordi jeg laver surferbabehår, men fordi den er enormt praktisk til at få styr på nyvasket og flyvsk hår, eller til at puste liv i en firsure på en af de virkelig dårlige hårdage. Den fungerer fint både i længderne og ved hovedbunden, alt efter om det er tekstur (længderne) eller volumen (hovedbunden), du mangler. Den kan på mange måder alt det, et andet af mine yndlingsprodukter, tørshampo, kan, men er lidt nemmere at bruge. Engang havde tørshampoo et lidt low-life-ry, der emmede af trailerpark, hæklede toiletpapirsrulleskjulere og Grøn Look, men de senere år har produkterne udviklet sig til at blive super styling-produkter, som de fleste kan have glæde af at kende, særligt alle med tendens til klasket og ustruktureret hår. Der er mange gode på markedet, også en del med farve, som jeg vil anbefale, da et hvidt hårpudder ser skællet og underligt ud i mørkere hår. Vælg et produkt, der er nemt at anvende, for eksempel et i sprayform, så du lettere kan få det ind i hovedbunden, hvor du har mest brug for det. Spray langs kraniekanten og ind i lagene på toppen af hovedet, lad det sidde lidt inden du børster igennem eller sætter håret med fingrene. Eneste ulempe ved tørshampoo eller hårpudder er, at håret godt kan se lidt mat ud. Det kommer du udenom ved at give det lidt shinespray til sidst. Husk også at få din tørshampoo i rejsestørrelse, for er der et produkt, du ikke kan undvære på farten, er det netop dette, der både kan gøre det ud for en hårvask og hjælpe med at få lokkerne på plads. Hvem gider bruge timer på at vaske hår, når man er i Paris? Hårspray er ikke længere bare en hjelm, du trækker ned over en frisure, der så ikke bevæger sig i en uge, også her er der kommet mange nye typer på markedet, og du behøver måske ikke have den spray med det stærkeste hold til netop dit hår. Overvej, hvor meget, det skal kunne klare, og vælg så en type, der kan det. Og find så også en god shinespray, der ikke holder så meget på håret, men tilføjer det glans og liv du vil takke denne spray mange gange senere. Hårbånd. Der er mange gode grunde til at få løftet håret væk fra ansigtet, for det er tit herfra og fra hænderne, fedt og snavs kommer i håret. Et hårbånd holder håret i ro, og væk fra ansigtet, så du ikke får lyst til at køre hænderne igennem, og derfor et det rigtig praktisk, når du for eksempel dyrker sport, gør rent eller bare opholder dig derhjemme. Lige nu er der mange smukke af slagsen, der gør det endnu dejligere at være god ved håret. Glattejern, føntørrere og curlers er også altid gode at have ved hånden.\n10 186 HAIR EXTRAORDINAIRE 187 Myte Hjemmelavede hårkure er bedre end dem, man køber Når man leger den lille kemiker hjemme ved køkkenbordet, har man ofte de bedste intentioner om en renere, mere naturlig, billigere og bedre måde at pleje hud og hår på, men meget ofte får man faktisk kun ganske lidt ud af anstrengelserne. Effekten er ret beskeden i forhold til de anstrengelser, du lægger i indkøb og efterfølgende rengøring. Mange lav-selv-hårkure er næsten umulige at vaske ud af håret, og intet hår har godt af at skulle skrubbes rent, eller at blive så stift, at det ikke kan redes igennem uden hiv og træk. Andre kure er så flydende, at de alligevel ikke ender i håret, men i afløbet eller håndklædet, og atter andre lugter lidt for naturligt til, at de egentlig er behagelige at have i håret. Har du alligevel lyst til at eksperimentere, så kan denne oliekur være både behagelig, billig og blid for dit hår : Find den type olie, der passer godt til dig, for eksempel arganolie, mandelolie eller en anden ren olie, og massér den ind i hovedbunden, længder og spidser. Pak hovedet godt ind i plastik (folie eller pose) og slyng et håndklæde rundt om hovedet. Lad det sidde så længe du orker, og vask så håret ved at komme shampoo direkte i hovedbunden, massér godt ind, inden du skummer op med vand. Er håret stift, så giv det en let omgang balsam, så det ikke bliver skadet af for kraftig udredning. Hvad skal man så vælge? Når det gælder hårprodukter, er det generelt min erfaring, at man får de bedste produkter hos frisøren. Dels kan frisøren bedre rådgive og vejlede med udgangspunkt i sin faglighed og sin viden om ikke kun dit hår, men også din livsstil, og det er netop det, hylderne i supermarkederne ikke kan. Men der kan også være andre faktorer, du gerne vil tage hensyn til i din hårpleje, for eksempel at din shampoo eller hårfarve skal være så skånsom mod natur og miljø som muligt. Så er der mange gode bud at hente i helsekostbutikkerne og i de økologiske beautyshops, der dukker op både i bybilledet og på nettet. John Masters Organics og Green People er her værd at lægge mærke til. Også den franske beautykæde Sephora gør en del i gode hårplejeprodukter, du ikke kan få andre steder, herunder mærker, der ellers kun fås på salon, som Alterna, Leonor Greyl og Aveda.\n11 188 HAIR EXTRAORDINAIRE 189 Myte Hårfarver er kun af det onde eller hvad? Farver du også dit hår? Det gør tre ud af fire kvinder nemlig, så sandsynligheden for, at du også får lavet striber, farvet bund eller skyllet håret igennem med en anden farve end din egen, er temmelig stor. Hårfarvningen er skønhedsbranchens akilleshæl, for der er ingen tvivl om, at de stoffer, der er i permanente, semipermanente eller blegende produkter, også indbefatter en risiko for allergi. At de i dag er langt sundere og klart at foretrække fremfor middelalderens hårfarvning med arsenik 53, gør dem ikke mindre problematiske. Mange vil måske hævde, at man skal lide for skønheden, men jeg kunne ikke være mindre enig. Skønhed og lidelse hænger ikke sammen, aldrig. Det vender jeg lige tilbage til Miljøstyrelsen kortlagde i 2013 hårfarver til professionel og privat brug for de allergifremkaldende hårfarvestoffer PPD og PT 54 og undersøgte 365 typer farver. Og her fik de bekræftet, at stort set alle permanente farver eller blegemidler, de såkaldte oxidative hårfarver, indeholdt et eller flere at de allergifremkaldende stoffer. En gruppe alternative, non-oxidative hårfarveprodukter blev fundet primært på det professionelle marked, for der er stigende efterspørgsel efter såkaldte grønne hårfarver. Alligevel kunne Miljøstyrelsen ikke udnævne disse som mere sikre i forhold til allergi, da en række af de stoffer, der anvendes i de non-oxidative produkter, til gengæld har vist tegn på andre uønskede virkninger. Lige nu bliver disse stoffer undersøgt nærmere af EU s videnskabelige komite for forbrugersikkerhed, men som forfængelig forbruger står man lidt fortabt tilbage. PPD findes i 70 % af alle permanente hårfarver, men selvom det lyder voldsomt, er der faktisk ikke så meget PPD i de enkelte produkter. Ifølge EUlovgivningen må der maks. være 4 % PPD i en hårfarve, og da man blander hårfarven op med et oxidationsmiddel, er den koncentration, vi udsætter os for, mindre, nemlig 2 % 55. Man kan godt undre sig over, at det faktisk kun er 5 %, der udvikler en allergisk reaktion. Og det er der også nogle forskere, der har gjort. De satte sig derfor for at undersøge, hvordan regelmæssig farvning påvirker vores immunforsvar. I et studie undersøgte de, hvordan det påvirker immunforsvaret hos mus at få farvet pelsen hver 14. dag. Studiet viste overraskende nok, at der var mindre risiko for udvikling af allergi ved regelmæssig hårfarvning, end hvis man pludselig udsættes for en høj koncentration, da regelmæssig brug af hårfarve ud over de allergifremkaldende celler også fremmer dannelsen af allergihæmmende celler. Det er altså kort sagt trods alt sundere at farve sit hår regelmæssigt. Selvom jeg ved, at jeg muligvis løber en risiko ca. hver anden måned, når jeg lader min frisør fordele en blanding af hydrogenperoxid (som du også kender som brintoverilte) og ammoniumpersulfater (der også anvendes til radering af computerchips) i mange, smalle striber i mit hår, er min hårfarve så meget en del af mig, at jeg ikke kunne forestille mig at få en anden, heller ikke min naturlige. For godt ti år siden fik jeg den fikse ide at lade det vokse ud i sin egen farve, som bedst kan betegnes som mørk blond med grå strejf, men i et langt hår som mit, er det en næsten ubærlig proces, i hvert fald for forfængeligheden. Tydelige overgange mellem det blegede og det ublegede hår, der lå som en nedfalden grålig kokosnød på toppen af mit hoved, og selvom mit hår vokser ganske hurtigt, var jeg ikke tålmodig nok til at se det vokse helt frem i sin egen farve. Efter godt seks måneder gik jeg til frisøren og fik lavet lette, lyse striber i bunden, så den nu igen hang sammen med resten af håret. En kort klipning kom end ikke i betragtning, for også længden og fylden i mit hår er en del af den måde, jeg ser mig selv på. I dag er de grå strejf for længst blevet til en mere massiv grålig tone, men det får mig ikke til at droppe farvningen og gå grå. Det er for tidligt, jeg er ikke klar, selvom jeg sagtens kan se, at en sølverne manke er smukt og meget klædeligt til andre kvinder omkring mig. Bare ikke til mig. Endnu. Hvis der er en ting, jeg har med mit hår, så er det det : jeg vil gerne holde det i nuancerne sollys og sommersand så længe, som det klæder mig. Også selvom det inkluderer kemi på et niveau, jeg ikke engang anvender til rengøring af mit hjem. For mig gælder det for hårfarvning, som det gælder, hvis du i ny og næ ryger en cigaret, drikker en flaske vin, spiser et stykke Othellolagkage eller gør noget andet, du godt ved ikke er det optimale for sundheden : gør det med glæde og nydelse, med omhu og med god samvittighed, og sørg for, at kvaliteten er helt i top. Den bedste farve, den bedste frisør, det flotteste resultat. Skal der syndes, så skal det være med maner. Man skal nyde for skønheden, ikke lide for den.\n12 190 HAIR EXTRAORDINAIRE 191 Farv hår med omtanke Få striber fremfor hel farvning, det nedsætter risikoen for allergi. Vælg skyllefarver fremfor permanente farver. I dag er skyllefarverne næsten gået ud af brug, men mon ikke en stigende interesse for grønt hår og skønhedssikkerhed vil få dem frem igen? Miljøstyrelsen fraråder, at du tester hårfarven på huden, sådan som mange producenter ellers anbefaler, fordi tests i sig selv kan være allergifremkaldende. Undgå at få farven direkte på huden. Farv regelmæssigt, det hjælper med at danne allergihæmmende celler. Vælg evt. en af de farver, Energitjenesten anbefaler, fordi de er mindre skadelige for miljøet. Du finder oversigterne på energitjenesten.dk/positivlisten.html 56. Husk lige hovedbunden Mens vi som regel er gode til at huske peeling af ansigt og krop, glemmer langt de fleste, at hovedbunden også er hud og derfor trænger til en gang eksfoliering en gang imellem. Den franske serie René Furterer er en decideret hovedbundsplejeserie, der findes hos spaer, frisører og hudplejeklinikker. Serien er den første af sin art, og selvom der også findes shampoo og balsam, handler det altså mest om huden i hovedbunden. Håret kan nemlig sagtens være fint og glat, mens hovedbunden for eksempel er irriteret, tør eller fyldt med skæl. Hovedbunden analyseres først med et apparat, der forstørrer 80 gange, og som måler bl.a. fedtniveau, hårtab og hårstråets tykkelse. Herefter sammensættes en behandling med plantebaserede masker og essentielle olier, og alle behandlinger slutter med plejende shampoo og balsam. Du kan også selv lave en hovedbunds-peeling, som du bruger inden hårvask : Bland rørsukker med kokosolie, ca. lige meget af hver eller til du får en pasta, der kan masseres ind i hovedbunden uden at dryppe eller løbe. Tilsæt et par dråber essentiel olie, det kan for eksempel være tee-tree eller lavendel, eller en anden olie, der passer til dit behov 52. Massér sukker-peelingen ind i hovedbunden, lad den evt. sidde lidt, inden du vasker efter med shampoo. Kom shampoo direkte i hovedbunden, før du tilsætter vand, hvis du synes, at kokosolien ellers bliver for fedtet. Gider du ikke fedte med kokosolie, kan du blande rørsukker med balsam i stedet for.


Origami: Papbuk og protofolder, uge 49, 2008\nPapbuk og protofolder\nUgens fold 2008-49 Kommentarer\nDet ligner ikke noget...\n...men sæt dem sammen...\nHoved, hale, for- og bagben...\n...og man har en simpel ildræv.\nDronte med barn\nVibe med barn\nHane og søn\nAlle fuglene skal passe på når ildrævene i samlet flok drager gennem landskabet\nDen danske foldeskole er barslet med nye ideer. En ide er at se på protofolder eller elementarfolder som man også kunne kalde dem. Hvis man kun laver ganske få folder i et stykke papir, så ligner det ikke noget i sig selv. Men sæt dem sammen som byggeklodser, så ligner det pludselig noget. I eksemplet til venstre er tre simple folder hver for sig ingenting. Men tilsammen danner de en ræv med fire ben, stor busket hale, og et spidst hoved og krop. Se vejledningen.\nEnkelheden i protofolderne gør at alle kan være med til at folde dem. Mulighederne i sammensætningerne gør at alle kan lave komplekse modeller. Især da hvis vi også tillader lidt pragmatisk lim, som der er anvendt i nogle af de andre eksempler til højre.\nEnkelheden gør også at de er velegnede til karton og andet stift papir. Det øger robustheden. Modellerne her på siden er udført i rød, hvid og sort karton hvilket er med til at understrege et klart grafisk udtryk.\nDisciplinen har en række slægtninge. Inden for origami er en slægtning modulfolderne. Modulerne er som regel præget at en stor ensartethed: mange ens moduler sættes sammen i større, ofte komplekse, enheder. Modulerne svarer til protofolderne, men er mere ensartede og ofte geometrisk inspirerede.\nEn anden slægtning er tebrevsfolderne hvor man netop samler mange simple folder (i hver deres papir) til en større, ofte meget dekorativ, helhed. Som regel 2D hvor protofolderne er "født" 3D.\nLige uden for origamien er udklippede modeller i karton og papir, samlet med lim, hæfteklammer med mere. Et eksempel på dette er bogen "Fold en trold" (Pape 2003) der læner sig tæt op ad kirigami, "klip og fold".\nPotentialet i papbuk af protofolder er stort. Vi tænker man fx kan udforme et repertoire af protofolder i "byggesæt", ligesom legoæsker, og distribuere dem under betegnelsen "kartoflexi" ("protofolder", "papbuk" og "kartoflexi" kommerciel copyright 2008 Den danske foldeskole ved Simon og Hans).\nDesign og foldning af modellerne her på siden: Simon Andersen, 2008.


Jeg har fået en udfordring af min familie. Denne går ud på at jeg hver dag i en uge skal tage et selfie af mig selv i en eller anden (gerne spændende) situation og poste det her på bloggen. Har derfor taget udfordringen til mig og den kommende uge vil der derfor komme forskellige selfie billeder på bloggen dagligt.\nStarter selfieweek ud med et selfie af mig ved siden af min lillebror der står vagt inde foran Amalienborg idag. Normalt må man ikke stå så tæt på garderne, men jeg fik lige lov hurtigt mens ingen så noget.\nHar du lyst til at være med kan du tagge dine daglige billeder på instagram #selfieweek eller smide en kommentar til dette indlæg om at du er med (+ evt link til blog).


Gratis SEO analyse → Få en komplet SEO analyse 100% gratis\n- Få vores bedste SEO-råd\nLad en af vores SEO konsulenter gå jeres hjemmeside igennem og udarbejde en komplet SEO analyse af de vigtigste faktorer, der påvirker jeres virksomheds placering i søgemaskinerne.\nKom i gang med SEO indenfor 48 timer\nVi analyserer mere end 35 faktorer\nVi lægger en plan for jeres kommende SEO strategi\nAvanceret teknisk analyse\nVi analyserer de vigtigste tekniske faktorer, der påvirker, hvordan søgemaskinerne læser siden.\nOn-Page / Indholdsanalyse\nVi analyserer de On-Page faktorer, der påvirker søgemaskinernes forståelse af jeres hjemmeside.\nLinkprofil / popularitet\nVi gennemgår din nuværende linkprofil og vækst samt, at vi giver gode råd til optimeringen.\nDet første vores konsulent går i gang med, er at tjekke din hjemmesides tekniske platform. Vi gennemgår, om der måtte være SEO-tekniske fejl, som kan hæmme dine placeringer i søgemaskinerne. Du vil i analysen få en let og overskuelig oversigt over, hvilke SEO-tekniske faktorer, som du kan gå i gang med at rette med det samme.\nVi vil bl.a tjekke, om du linker til 404 både internet og eksternt, har duplikeret indhold eller din hjemmeside loader for langsomt.\nNår vi har gennemgået dit tekniske setup, vil vi gå i gang med at analysere On-Page faktorer. Vi vil analysere, om søgemaskinerne kan forstå intentionen med indholdet på din hjemmeside. On-Page/indholdsoptimeringen omhandler alt det indhold, som du har synligt på din hjemmeside, som søgemaskinerne læser.\nVi vil bl.a. gennemgå alle dine billeder, om dine tekster er lange nok samt om du har redundant indhold, som du skal ekskluderer for søgemaskinerne.\nTil slut i vores analyse vil du modtage en linkanalyse, hvor vi gennemgår din virksomheds/hjemmesides nuværende linkprofil. Vi gennemgår alle jeres indgående links og vurderer manuelt, om jeres linkprofil er naturlig eller, om der er chance for, at I vil blive straffet for manipulation af søgemaskinerne.\nI analysen vil vi bl.a. kigge på, hvor I får jeres lins fra, hvilke IP'er og lande samt, hvor mange og hvor hurtigt I får dem. Dette vil give jer et overblik over, om I skal arbejde mere eller mindre med linkbuilding.\nFå vores bedste råd til at øge jeres synlighed i søgemaskinerne\nFå tilsendt en gratis SEO analyse\nUdfyld formularen og modtag jeres SEO analyse med optimeringsråd indenfor 48 timer.


Gruppe 8 – Mariehønen Evigglad omfortolket af børn med ADHD og autisme – kpvalgfri.nu\nGruppe 8 – Mariehønen Evigglad omfortolket af børn med ADHD og autisme\nFri fantasi blev til bog, skabt af børn med ADHD og autisme.\nKreative udtryksformer – skabende leg fællesskab og æstetik.\nPå dette valgfag arbejdes der med forskellige kreative udtryksformer, såsom digital dannelse og æstetik. Hvor både det musikalske, drama, og de æstetiske læringsprocesser bliver mærket med kroppen. Ydermere arbejdes der med teknikker hvor man udtrykker sig på forskellige måder, samt det at kunne koble faglig viden til udtryksformerne.\nVi har som gruppe valgt at arbejde med vores aktivitet, som er en sangleg med børnenes egne input fra deres egen frie fantasi. Vi har valgt vores aktivitet på baggrund af at vi vil få børnene til at få fantasien til at flyde og samtidig leve sig ind i selve fortællingen. Vi har taget udgangspunkt i Smtte modellen i forhold til vores viden og færdighedsmål i forhold til at målsætte, tilrettelægge og evaluere vores aktivitet for vores målgruppe. Målgruppen vi har valgt at arbejde med, er børnehavebørn i alderen fra 3-5 år, som har bl.a. autisme og ADHD.\nSkabende sangleg med fri fantasi fra børnene\nAktiviteten har den mening at deltagerne selv skal deltage aktivt og leve sig ind i aktiviteten. Aktiviteten skal åbne mulighed for at børnene kan skabe deres egen historie ud fra den valgte startsang. Det enkelte barn bidrager til historien med egen fantasi og medbestemmelse. Her er der intet som er forkert og fejl findes ikke.\nVores rolle som pædagog vil i dette tilfælde være at holde rammen og tilpasse legen efter aktørens kunnen og eventuelle input. Ydermere vil vores rolle i aktiviteten, være at guide børnene ved hjælp af aktiv deltagelse.\nFor at skabe så mindst muligt forvirring for børnene, har vi valgt at inddrage en stafet, der indikere at man har taletid, på den måde kan børnene sidde stille, og vente til de får stafetten. Derudover blev aktiviteten sat i gang, således at vi gav en forklaring på hvordan legen skulle fungere, efterfulgt af at vi voksne startede ud med at afprøve den så at børnene kunne få et billede af, hvordan det fungerer, derefter fik de selv lov at afprøve.\nDer inddrages fire børn, hvorefter to af dem udvælges, rollerne bliver derefter tildelt og sammen med os studerende sætter vi os i en rundkreds i en sal.\nBørnene bliver introduceret for legens smalle rammer som vil være en sangleg.\nSangen er i sin enkelthed ‘Mariehønen evigglad”. De studerende starter aktiviteten med at slå på en tromme og synge de 2 første linjer af sangen, og ‘stafetten’ bliver givet videre til et tilfældigt barn som skal bygge videre på sangen. Barnet har her mulighed for at skabe en anden historie end den oprindelige.\nMed øje for mennesker med specielle behov ville dette kunne argumenteres for brugbar virkning at iværksætte sådan aktivitet. Ud fra vores optik kunne det gavne brugeren at få mulighed for at opleve ro, sanse lydene og få en oplevelse af at komme ind i egen krop.\nIndtryk og udtryk/æstetiske læringsprocesser\nFormålet med vores aktivitet er, at vi vil have børnene til at få et æstetisk udtryk, og give dem muligheden for at udtrykke sig gennem bl.a. musikalsk æstetik og bevægelse, samt bidrage med deres egen fantasi. Det er vigtigt at nævne at vores fokus ikke er inklusion eller fællesskabende pædagogik selvom det kan antages at opstå.\nPå baggrund af de æstetiske læreprocesser består det af et indtryk og udtryk. Et indtryk kan f.eks være når vi ser et teaterstykke eller en kunstudstilling. Udtryk er, når vi selv har fingrene i materialerne og bearbejder vores oplevelse ved at skabe noget nyt, dermed bliver der udformet et udtryk af børnene selv.\nMette Kleist (101164133)\nSabrina Wardeh (paed175711)\nJosephine Møllebro Haugaard Sørensen (paed175756)\nMette Jørgensen (paed175196)\nNadin Hemade (Paed175101)\n#Dag, #kreativeudtryksformer-skabendelegfællesskabogæstetik, #mariehønenevigglad, #SOS, Fantasi, Æstetik


Douwes Socket Lys Grå - Menu - Køb online\nElegant og skulpturel oplader udført i smukt lysegråt porcelæn med matchende ledning.\nDouwes Socket fra Menu er designet af Lotte Douwes, som med denne oplader og den matchende lampe har skabt en serie, der kan vende hele vores syn på stikkontakter og elinstallationer til noget positivt og attraktivt i hjemmet. Med opladeren her får du et funktionelt produkt, som tilmed er utrolig smukt at se på.\nBåde lampe og socket i serien er bæredygtigt udført i porcelæn og kan bruges sammen eller hver for sig. Hænger du dem sammen over eksempelvis skrivebordet eller køkkenøen har du altid en oplader ved hånden, som i dette tilfælde er en rigtig smuk en af slagsen.\nDesigneren har skabt Douwes med et minimalistisk udtryk og serien passer perfekt ind i ethvert hjem, som sætter pris på funktionelle og smukke produkter. Hæng lampen alene eller flere samlet i en klynge for at skabe dit eget unikke udtryk i din indretning.\nDouwes Pendel, der matcher opladeren finder du her.\nFør DKK 12.000,00


The Way, Way Back – Filmmagasinet Nosferatu\nArkiv 18. juli 2013 Anmeldelser\nPhoto courtesy of Scanbox\n”The Way, Way Back” er en personlig, opløftende og varm film om at blive voksen. Med sine fabelagtige skuespillere og sit kløgtige manuskript er den en kvalitetsfilm langt over de action-prægede sommerblockbustere, der vises i biograferne i disse dage. Den satte sig lige i hjertet på mig.\nI ”The Way, Way Back” møder vi 14-årige Duncan (Liam James), der tager med sin mor (Toni Colette), hendes nye kæreste Trent (Steve Carell) og dennes tvære teenagedatter i sommerhus. Forholdet mellem Duncan og Trent er mildest talt anstrengt og den introverte, akavede dreng har svært ved at falde til. De voksne har travlt med at drikke rødvin og sove til langt ud på dagen og klikerne mellem de andre unge er for længst etableret. Duncan er tilovers og hans mor overser ham nemt i hendes forsøg på at være ny kæreste til den selvsikre Trent. Duncan graver en gammel pigecykel frem fra haveskuret og tager turen ud til vandlandet Water Wizz, hvor han møder drengerøven Owen (Sam Rockwell) og adskillige andre småskæve eksistenser der, ligesom Duncan, befinder sig et sted mellem det barnlige og det voksne.\nNat Faxon og Jim Rash (der vandt en Oscar for manuskriptet til The Descendants) er et par driftige herrer. Sammen har de både instrueret og skrevet filmen, ligesom de begge to er med som skuespillere i mindre biroller. Det er deres projekt og den trygge, personlige stemning kan mærkes hele vejen. De behandler deres publikum som fortrolige og der er nostalgi og masser af kærlighed i fortællingen. Tankerne falder nemt på lignede komedier som “Little Miss Sunshine” og “Juno”, hvor historierne fortælles med lige dele humor og rørende alvor. Filmen skifter lynhurtigt og elegant fra grin til gråd og jeg sad med en klump i halsen flere gange.\n”The Way, Way Back” fortæller en historie, der er set mange gange før og den er ikke synderligt provokerende eller grænsesøgende. Men det er en film, der satte sig i kroppen på mig og sendte mig tilbage til dengang jeg selv var 14 år. Jeg blev lynhurtigt vundet af Liam James’s spil og jeg følte alt hans pubertære akavethed med så meget sympati overfor denne karakter, der har svært ved at finde sin egen vej og som pludselig er langt væk fra den uskyldige barndom. Jeg grinede, jeg blev rørt og jeg følte mig hjemme gennem hele filmen. Jeg kom til at tænke over min egen historie og min egen familie, noget kun de færreste film kan få mig til. Og så kan jeg sagtens tilgive mindre skønhedsfejl.\n”The Way, Way Back” er en enkel film med en enkel historie og et beskedent budget. Der er ingen eksplosioner, ingen livstruende farer eller vilde action-sekvenser. Men den har vundet mit hjerte. Hvis man skal vælge én film at se i sin sommerferie, så vil jeg anbefale at man styrer udenom de ellers underholdende actionfilm og i stedet går ind og holder lidt ferie med ”The Way, Way Back”. Det er ungdomsnostalgi og sommerrefleksion i filmform og det hænger ved længe efter man er holdt med at grine af de virkelig udemærkede jokes.\nPosted in Anmeldelser and tagged luise skov. Bookmark the permalink.


Vækst i byggeriet: Ikke uden it-værktøjer\nFremtiden tegner lys for byggeriet, og tre ud af fire håndværkere forventer vækst i 2017 ifølge en ny rundspørge fra Deloitte. Men nogle virksomheder får svært ved at følge med, hvis man skal tro branchens mest it-parate håndværkere. Alt tyder nemlig på, at it-værktøjer er blevet en nødvendighed for vækst og overlevelse branchen.\nEn af de mindre håndværksmestre, der for nylig er blevet digitaliseret, er tømrermester Jakob Ebbesen i Fårvang ved Hammel. Han indførte it-værktøjer i 2015, og han blev hurtigt overrasket over, hvor meget tid kan kunne spare på kontoret. Tid er som bekendt penge, men for Jakob Ebbesen er det lige så vigtigt, at han har fået overskud til bedre ledelse, til at levere et bedre produkt og til at få bedre overblik over sine byggesager.\n"Jeg tror, mange håndværksmestre netop er bange for at miste kontrol og overblik, men i virkeligheden har digitalisering givet mig mere overblik, end jeg havde før. Der var nogle nye vaner, der skulle indarbejdes hos svendene og hos mig selv, men man får indsatsen mange gange igen, når først man har besluttet sig for at tage springet fra papir til pc," sigerJakob Ebbesen.\nJakob Ebbesen er en af de i alt fem håndværkere, der i februar 2017 får overrakt priserne som Danmarks mest it-parate håndværksvirksomheder. Prisen uddeles til de virksomheder, der er bedst til at benytte it-værktøjer, så de understøtter netop deres forretning inden for fem faser i byggeprocessen. Det ser dog også ud til, at prisvinderne generelt har øget deres indtjening gennem digitalisering.\nIt gav mod på vækst\nFor murer- og tømrervirksomheden Wils A/S i Silkeborg har it-værktøjer været stærkt medvirkende til firmaets vækst gennem de seneste tre år ifølge indehaver Thomas Wils. Fra at være 16 mand i 2013 beskæftiger virksomheden i dag 40 mand og er underentreprenør på et stort projekt i Ceres Byen i Aarhus.\nEn nødvendighed for at overleve\nCAWO A/S er en fusion af flere etablerede håndværksvirksomheder i Haderslev, og firmaet har benyttet forskellige it-værktøjer gennem rigtig mange år. For tømrermester John Carstensen har it-værktøjerne været en af grundene til, at det har været muligt at beskæftige cirka 50 mand gennem perioder med svingende ordretilgang og finanskrise. For ham er it ganske enkelt ikke til at komme uden om, og han arbejder løbende med at effektivisere processerne med nye it-værktøjer.\n"Den tid er forbi, hvor du kan styre dine sager på en blok papir. Som håndværket er blevet i dag, skal der langt flere sager igennem, for at du kan overleve, og i et firma med en størrelse som vores skal du være ekstremt skarp på dine efterkalkulationer. Og så er det altså bydende nødvendigt med den systematik, der kommer med et it-system," siger John Carstensen, CAWO A/S.\nVækst skærper konkurrencen på byggeprocesser\nHos it-leverandøren EG Byg & Installation ser direktør Brian Sørensen en direkte sammenhæng mellem, at de kunder, der arbejder målrettet med at optimere byggeprocesserne, også er de håndværksvirksomheder, der klarer sig bedst i branchen. De har ganske enkelt mere overskud til at drive resten af forretningen, og den tendens vil blive mere tydeligt fremover.\n"Jo flere byggesager du har, desto mere administration fører det med sig. Så når vi nu kan se frem til vækst i byggebranchen, bliver effektive byggeprocesser for alvor en konkurrenceparameter. Travlheden skaber et større behov for overblik og sagsstyring, så håndværksvirksomheden kan frigive ressourcer og tid at holde fast i væksten," siger Brian Sørensen, direktør for EG Byg & Installation.\nÅrets mest it-parate virksomheder får overrakt priserne på Dansk Byggeris it-messe på Teknologisk Institut i Taastrup den 7. februar og i Aarhus den 8. februar 2017. Ligesom sidste år går tre ud af de fem priser til håndværksmestre med it-systemer fra EG Byg & Installation, der dermed har haft vindere i alle konkurrencens kategorier.\nDe mest it-parate håndværkere i 2017 er:\nVAM A/S: Tilbudsgivning\nTømrermester Jakob Ebbesen ApS: Planlægning\nMalmos A/S: Udførelse\nThomas Wils A/S: Aflevering\nCAWO A/S: Administration


Glemte selvmordsforsøg med Panodil < En sommerfugls selvmord\nEt notat fra Sundhedsstyrelsen peger på at Landspatientregistrets statistik over selvmordsforsøg er stærkt misvisende. Problemet er sager med teenagere som indlægges og behandles efter at have proppet sig med hovedpinepiller. Disse bliver meget ofte blot registreret som "medicinsk forgiftning" og ikke som selvmordsforsøg.\nUrban: Selvmordsforsøg registreres ikke\nKonkret har Sundhedstyrelsen taget fat i indlæggelser efter forgiftning med overdosis af paracetamol (Panodil, Pinex, Pamol og lignende) eller acetylsalicylsyre (Aspirin, Magnyl, Kodimagnyl og lignende). Blandt 12-20 årige piger var der 701 af disse tilfælde i 2006, mens der blev kun registreret 239 selvmordsforsøg med smertestillende medicin. De tilsvarende tal for 1996 er 221 og 114.\nTa' en Panodil\nStigningen i selvmordsforsøg ser altså ud til at være væsentligt større udenfor statistikken. Det kan da tænkes at der er tilfælde hvor det reelt er et uheld, men jeg kan ikke tro at det er ret mange. Som overlæge Merete Nordentoft siger: "En pige på 15 år sluger ikke 20 panodiler ved en fejl". Merete har i mange år forsket i selvmord blandt hovedstadens unge og "panodil-piger".\nHeldigvis er lægerne efterhånden så rutinerede i at genkende symptomer, og afgifte for Panodil i overdosis, at de for det meste kan nå at hindre alvorlige skader ved behandling på intensiv-afdelingen. Men hvis de kommer for sent, giver paracetamol konsekvenser som svære leverskader, og en død der er meget langsom og voldsomt smertefuld. Ingen bevidstløshed.\nEn uhyggeligt dårlig opskrift til at begå selvmord. Det ligner slet ikke forestillingen om at falde i søvn og ikke vågne igen; et nemt og hurtigt selvmord uden smerte, en sikker metode. Nej. Fakta er at en god human selvmordsmetode ikke er simpel, men kræver at gøre omhyggelige forberedelser. Vejledning er vigtig.\nEn "refleksreaktion" er at mene at så må Panodil ikke sælges i håndkøb, men på recept. Tanken er jo at hindre at en teenager i krise kan at købe en dåse og hælde en dødelig dosis i sig. Jeg tror nu at de fleste tilfælde sker på basis af det hjemlige medicinskab hvor forældrene har en portion stående. Mon omkostningerne ved receptpligt kunne bruges bedre på mere målrettet selvmordsforebyggelse?\nUrban: Eksperter kræver Panodil på recept\nTil "normal" brug, f.eks. hovedpine efter at have slået hovedet, fungerer det heller ikke godt i praksis at skulle have en recept og på apoteket næste dag. Den sandsynlige reaktion ville være at sikre en ordentlig forsyning i medicinskabet, for at undgå alt det bøvl. Så står de lige klar til en som har ondt i livet, tænker på hvilken slags piller der skal til, hvordan dø, og har hørt noget om Panodil som selvmordsmetode. Han eller hun tror at hovedpinepiller kan klare smerten. Spørgsmålet bliver blot hvor mange piller man skal tage, for at det er en effektiv metode til at begå selvmord.\nMen svaret på "hvordan begår man selvmord" er altså ikke hovedpinepiller!\nTemaer: aktuelt, medicin, Panodil, selvmord, selvmordsforebyggelse, selvmordsforskning, selvmordsmetoder, unge\nDet er jo som med forslagene om at stramme våbenloven op, for at forhindre selvmord og/eller ting som det, der nu er sket i Finland igen: den rene "symptombehandling". Symptombehandling har den fordel, at man kan gøre noget hér og nu, ikke først skal tænke sig så meget om. Det sidste kan man faktisk spare helt væk: Se, vi har jo gjort noget!\n23. september 2008 kl. 23.30\nDet er jo vigigt, især for politikere, at fremstå som handlekrafige, og med korte pressevenlige budskaber. ;-)\nDet er jo også så besværligt at grave dybere, og prøve at tage fat i årsagerne til ting der sker.\n24. september 2008 kl. 00.39\nLatterlige hovsa regler og love har vi så rigeligt af - så selvfølgelig er det ikke nogen løsning.\nDet er oplysning til gengæld. For en ting er at være en ulykkelig teenagere som vil ende sit liv eller måske "bare" råbe om hjælp - noget andet er at være en ulykkelig teenager med voldsomme smerter som dage senere ender med døden.\n(og tænker, de dødsfald som så sker - er de ligesom forsøgene havnet udenfor statistikken med henvisning til medicinforgiftning eller død af leversvigt? )\n24. september 2008 kl. 09.17\n(Jeg forestiller mig at ulysten til at forholde sig til mennesket bag de kliniske fakta ikke ændres hvis medicinforgiftningen fører til døden. Men jeg har ikke lige nogle tal at ekstrapolere fra).\nOplysning fra ydersiden af en pakke Panodil:\nOverskrides den anbefalede dosis, kan der opstå livstruende forgiftning. Hvis der er mistanke om overdosering, bør De straks søge læge.\nDe ord egner sig til tanken: "Yeah, thats what I need. Det her er giftigt. Ned med dem!".\nIndlægsseddelen har dog mere information om langsommelighed og ubehagelighed, dog uden at det får lov til at lyde alt for skræmmende.\nHvem læser indlægsseddelen?\nOplysning fra en intensivsygeplejerske .....\nEn pige, jeg modtog, som begik selvmord med Panodil:\n[...] om den pige, jeg modtog for 16 år siden, som kom ind på sygehusafdelingen med diarré og ja meget dårlig. Man troede, det var en maveforgiftning, men senere fandt vi ud af, at hun havde taget Panodil. Hun havde ikke fortalt noget, så der var gået et par døgn, før hun blev indlagt. Pigen var under 20 år. Og hvad sker, når der er gået et par døgn? Leveren er ødelagt. Der er intet at stille op!\nJeg husker hendes hjerneskrig i afdelingen .... skærende gennemtrængende i hele afdelingen.\n24. september 2008 kl. 09.54\n(jeg r her og læser, men er alt for berørt til at kommentere. Afmægtig er vel den følelse je sidder med.\nTabuer har fanden skabt.\nFanden findes ikke. Ero har vi selv skabt dem. Tabuerne. Og fanden.\nJeg ville så gerne kunne dæmpe den piges skrig.\nJeg er alt for berørt.\nMen tak for jer, fordi i kæmper og taler og forholder jer.\n24. september 2008 kl. 18.11\n"Hvem læser indlægseddelen?"\nJa,hvem i alverden gør det?\nSå indlysende - at man tror det er løgn!\n(Og til dig Silhuet, at magte, at læse - er stort!\nLigesom at magte, at sige sin mening om tabuer - er stort!\nOg hvor ville jeg gerne kunne give dig fred - ved at hjælpe dig med at\n".. dæmpe den piges skrig..." )\n24. september 2008 kl. 21.23\nSilhuet, pigens skrig blev desværre først hørt da de var så skærende at de ikke længere kunne dæmpes. Nu skal de ikke dæmpes, men huskes og formidles. De skal ej heller glemmes.\nJeg giver med bloggen her et lille bidrag til at skrigets ekko stadig kan runge. Og jeg ser på mine statistikker at der allerede har været en besøgende på dette indlæg via at stille Google spørgsmålet "kan man dø af hovedpinepiller". Jeg har givet et svar, og håber at jeg også har gjort indtryk. At det huskes at det ikke er et "nemt selvmord". At skriget blev hørt.\nDet under jeg hende, i det mindste.\nFor mig er det en hårrejsende historie. Helt bogstaveligt, mine hår rejser sig. Det gør de ikke ved en filmgyser.\nBlidt vuggende kram!\n24. september 2008 kl. 21.52\nHarning, så vidt jeg husker har der været en undersøgelse som viste at det er sjældent at indlægssedler læses. Og én der tænker på at tømme en dåse Panodil ned i maven gør det formodentligt endnu sjældnere.\nDet kunne være at ordene om pigens hjerneskrig skulle trykkes som advarsel på pakningerne. Jeg tror næppe at en Panodil-søgende teenager er ligeså immun overfor advarsler som storrygere er.\nMåske kunne vi reducere episoder som den Nanna fortæller om i en kommentar på blog indlægget Panodil-pigerne. Her er indledningen:\nJeg er en af mange "Panodil piger".\nTorsdag aften klokken 23:30 indtog jeg 50 Pinex. Jeg sad ved mit skrivebord og var dybt ulykkelig, kan ikke lige forklarer over hvad. Men jeg var bare så ked af hvordan mit liv forgik, så jeg valgte den nemme udvej, nemlig PILLERNE! :'( Jeg var så bange da jeg havde taget dem, så jeg besluttede at skrive et brev til min mor.\nHun overlevede efter en barsk kamp på sygehuset. To uger senere kunne hun afslutte sin beretning med en smiley :D\n24. september 2008 kl. 22.10\nTo dage før juleaften spiste jeg 8 møllehjul/ 25mg metadontabletter og en håndfuld resolid, ca 14, plus et par ketoganer. Jeg undrer mig i dag over at jeg kunne overleve dette... Røg ikke på hospital, men derimod en tur til Ålborg langt ude på landet hos min far og gennemgik ren afrusning..\nJeg ved i dag jeg har stærkt behov for proff hjælp, jeg er samtidiget alkoholiker men har dog været ædru og alligevel denne forfærdelig prøvelse på selvmord... Nogen gode råd?????\n29. december 2008 kl. 23.16\nJeg kunne forestille mig at en del af grunden til at du overlevede den "ret usunde" cocktail kunne være at du allerede har brugt nok af de midler til at være tilvænnet ...\nDet lyder helt rigigt når du kan se ar du har stærkt behov for hjælp. Jeg har ikke den store "praktise erfaring" med systemet, men fandt en rimeligt udseende oversigt om akut krisehjælp hos Center for Selvmordsforskning. Dér er der nogle gode råd.\nMit indtryk er at du har mulighed for at "springe frem" i køen til psykologhjælp, når du konkret har forsøgt selvmord - men jeg har ikke styr på detaljerne.\n29. december 2008 kl. 23.38\nTeenagere forgifter sig med panodiler\nEn Politiken-artikel ud fra Merete Nordentofts (fra Psykiatrisk Center Bispebjerg) kamp for at få myndighederne til at receptbelægge store pakninger, og Lægemiddelstyrelsens afvisning af denne form for regulering.\nAdvarselsmærkater har ikke haft den ønskede effekt, antallet af forgiftninger har været stærkt stigende. Teenagerne kommer dog oftest så hurtigt på hospitalet at de bliver afgiftede før de skades alvorligt.\nStyrelsen vurderede også, at der var risiko for, at de unge ville misbruge andre og farligere lægemidler, og at det ville koste forbrugerne op mod en halv milliard, fordi de små pakker er dyrere.\nSundhedsminister Jakob Axel Nielsen (K) overvejer nu, hvordan informationen om pillerne skal gøres bedre, så kurven over forgiftninger knækker.\n16. januar 2009 kl. 02.54\nPå kommentarsporet til en "mikrofonholder"-artikel til kampagnen om at få de store pakninger væk fra håndkøb (Flere teenagepiger forsøger selvmord med piller) så jeg at Dorte Nielsen, rådgiver og næstformand for PS Landsforening (Pårørende til Spiseforstyrrede), afviser at det handler om hvor store portioner piller, man kan købe i håndkøb.\nHun fortæller om unge, der er desperate og har brug for støtte. Selvmordsforsøg der kunne være undgået hvis det sociale- og behandlingssystemet tog dem alvorligt. Sårbare unge, hvor der ikke er risiko for at de skader andre end sig selv, hvorfor der ikke er mange som har interesse i at gøre noget. Der afsættes ikke penge til at tage dem alvorligt; så er det lettere at afvise dem som forkælede, nærtagende teenagere. Svigt så det gør noget.\nHun fortæller også ud fra sin egen situation i BT artiklen:\nDatteren fik anoreksi – blev fejlbehandlet\n19. januar 2009 kl. 18.09\nPå torsdag, den 26. februar, bringer TV 2 dok et program om at "to-tre unge piger forsøger hver dag at tage deres eget liv".\n"TV 2 dok." sætter fokus på det alvorlige problem, der rammer flere og flere. Antallet af selvmordsforsøg blandt de helt unge er næsten firedoblet indenfor de seneste ti år. Langt de fleste er helt unge piger, som vælger det drastiske skridt som den eneste vej ud af fortvivlelsen.\n14-årige Kristina blev fundet af sin mor, Charlotte som slet ikke var klar over, at hendes datter havde det så dårligt, at hun kunne finde på at forsøge at begå selvmord:\n- Det var et chok. Der skulle gøres noget og handles nu, fortæller Kristinas mor og tilføjer:\n- Jeg har været ked af det og har grædt. Hvad er det for noget - hun er jo kun 14 år?\nOfficielle tal snyder\nKristina er blevet en del af de officielle statistikker. Og "TV 2 dok." kan nu afsløre, at de officielle tal kun viser toppen af isbjerget. Langt de fleste piger, der sluger en overdosis smertestillende piller, ikke bliver indlagt og dermed registreret efter et selvmordsforsøg.\n"TV 2 dok." følger Kristina og hendes forældre i de første svære døgn efter hendes selvmordsforsøg. De døgn, der afgør, om Kristinas krop har taget varig skade af pillerne.\nSygeplejerske på børneafdelingen på Sønderborg Sygehus, Ann Heuschkel, har fulgt den rystende udvikling på tæt hold:\n- Før i tiden var vi rystede hver gang, vi fik en pige ind, der havde taget for mange Panodiler. Nu er det næsten blevet hverdag. Vi kalder dem simpelthen bare Panodil-piger, fortæller hun.\nHele familier kastes ud i kaos\nBag hvert selvmordsforsøg ligger en tragedie for den familie, det rammer. Oftest kommer det helt uventet for forældrene, der slet ikke havde set, at deres lille pige var kommet så langt ud. Pludselig står hele familien kastet ud i et kaos af skræk, afmagt og skam.\n19-årige Josefine Aulum Andersen er en af de piger, der aldrig er kommet med i de officielle statistikker, selv om hun to gange har forsøgt at tage sit eget liv med smertestillende piller:\n- Jeg har aldrig snakket med nogen om det bagefter. Det var en falliterklæring fra min side, hvis der var nogen, der skulle vide det, fordi hvis man prøver på sådan noget, så hører man til på den lukkede afdeling.\n19. februar 2009 kl. 11.58\nNogen at snakke med, handler det om. Nogen med tålmodighed, der virkelig ønsker at lytte; ikke bare lader sig skubbe til side. Det er der brug for, også til unge. Selvmordsforsøg eller ej.\nLive-blogging på TV2:\nJosefine Andersen, der to gange har forsøgt selvmord, uden derfor at være med i de officielle statistikker.\nPer Nøhr Jensen, ungdomspsykiater på Klinik for Selvmordstruede Børn og Unge.\n26. februar 2009 kl. 20.55\nNu var jeg hen og læse på ham Per Nøhr Jensens tråd - en tv2-blog og en shrink, næsten for meget af det "gode", men altså alligevel - og jeg kom til at tænke på en lille anekdote, jeg hørte forleden (tror, det var Derrick Jensen, som jeg jo p.t. læser en del af, der fortæller den): Det er vinter, og lidt koldt udenfor. Fortælleren får besøg af en indianerven. Indianeren går hen og åbner husets samtlige døre og vinduer på vidt gab og skruer op for varmen for fulde gardiner. Fortælleren ser vantro på, og spørger så indianeren, hvad i al verden han har gang i. Indianeren svarer, at jo hurtigere det er overstået, jo bedre.\nOg hvorfor kommer jeg til at tænke på denne lille anekdote, når jeg læser tråden på Per Nøhr Jensens blog? Tja...\n27. februar 2009 kl. 01.41\n... og når foråret kom, "se, det virkede"? Kunne også minde mig om en "handlekraftig" politiker ...\n27. februar 2009 kl. 09.45\nHaha, ja, sådan kunne man også tolke! Men meningen var nu en lidt anden. "Det" indianeren gerne ville få overstået så hurtigt som muligt, er vores civilisation. Ved at futte de naturlige ressourcer (såsom olie og kul), som den bygger på at ret så hensynsløst udnytte, endnu hurtigere af, end det sker i forvejen. Efter mottoet: hellere en ende med skræk end en skræk uden ende...\nDer fandtes på et tidspunkt et interview med R.D. Laing på nettet - desværre forsvundet - under titlen: "Is Humanity Preparing for Species Suicide?" Jeg har ikke læst interviewet (eller transkriptet af det), men siden jeg kender lidt til Laing's tankegange, kan jeg livligt forestille mig, hvad han sagde i interviewet. Og jeg kan kun være enig.\nHvad pokker nytter det, at lave den ene undersøgelse efter den anden og den ene udsendelse efter den anden, hvad nytter det, at opfordre folk på stribevis til at gå til deres læge, finde krisecentre og støttegrupper og hvad har vi af tiltag, der - direkte eller indirekte - siger, at fejlen ligger hos individet, når "fejlen" ligger i den måde, vores samfund, vores civilisation grundlæggende ikke fungerer på??\nJo, det nytter selvfølgeligt, fordi det er udmærket godt egnet til at strø sand i øjnene på folk. Så de ikke ser elefanten.\n27. februar 2009 kl. 11.00\nJeg fandt en stump R.D.Laing interview omkring species suicide:\nWe have achieved, in the last two or three generations, the capacity to kill ourselves. We are the only species we know that can do that. We've got to make up our minds about this. This is a crisis for the human species. We have biological weapons, nuclear weapons, and chemical weapons that can wipe us out - and all life-forms in the world - at the snap of a finger. We're very close to doing that. We need not do that. Are we going to do that?\nNow we've got the capacity to do that, and capacity is sweet. Oppenheimer, when asked why he went for the hydrogen bomb, said "Well, it was so sweet, the capacity to do it was so sweet it was irresistible."\nCan we resist species suicide? Whether we're good or evil, whether we're in power or not, are we going to keep this show on the road or not? If we want to, then we've got to put all our hearts and minds and souls into that project of survival.\nDet er jo så mere fokuseret på risikoen for at menneskeheden udrydder sig selv gennem krig med maksimal våbenindsats. Den med at futte resourcer af tror jeg "blot" fører til at den teknologiske civilisation udvikler løsninger, når det rigtig strammer til. Ikke i god tid, men heller ikke at den bliver "overstået". Muligvis omvæltninger, og muligvis markant reduktion i hvor mange mennesker der er "plads" til. Men der skal anderledes voldsomme ting til for at konceptet med teknologi som løsning på "alle problemer" tilsidesættes.\nSagen er jo at "folk flest" helt klart oplever teknologiens fremdrift som noget kardinalt, dér hvor svarene er. Det demokratiske kasseapparat klinger!\n27. februar 2009 kl. 12.06\nJo, men jeg ser ikke det, Laing tager op her, som en modsætning til det, der sker når vi ignorerer de samme grundlæggende årsager til f.eks. det fænomen, at flere og flere går med selvmordstanker.\nBegge tendenser bunder i vores fremmedgjorthed fra naturen/den menneskelige natur. Og om det nu bliver det, at en eller anden trykker på en knap, der udløser en altødelæggende våbenmekanisme, om det bliver, at vi hen ad vejen ødelægger og opbruger samtlige for os livsnødvendige ressourcer, eller om vi, ved hjælp af mere og mere "behandling", ødelægger/dræber det menneskelige i os, uden nødvendigvis at dræbe vores kroppe, dvs. om menneskeheden går til grunde, fordi mennesket laves om til en slags cyborg, eller hvad man vil kalde det, eller om vi ender med en blanding af det ene og andet - og måske tredje med, det er nok mere et spørgsmål om, hvilken teknologi der vinder kapløbet, end om at grundlæggende forskellige ideologier skulle være drivkraft bag de forskellige muligheder.\nOm vi ved hjælp af teknologien/videnskaben bekæmper, udnytter og misbruger naturen i form af f.eks. regnskoven, eller om vi gør det samme ved det fundamentalt menneskelige, er vist hip som hap. Mens det ene faktisk ikke er tænkeligt uden det andet. Liv er liv. Om det er et træ i regnskoven - eller hvor det måtte være - eller om det er et menneske.\nOg det kan gøre det menneskelige, naturen, i os både dybt deprimeret og drive os også i nogle tilfælde ind i vanviddet, at bevidne vores egen selvmord på daglig basis. Især dem, der ikke har ord til at give på anden måde udtryk for deres, med Laing, sande selvs desperation (fordi elefanten i stuen ikke må nævnes).\nJeg tror simpelthen ikke på, at selvmord, især blandt unge, og især blandt dem, der har svært ved at formulere en konkret årsag, skyldes, at morfar er død i sidste uge, eller kammeraterne ikke accepterer én. Det kan være "triggere", men ikke årsagen.\nOg nej, jeg tror heller ikke en meter på, at mere teknologi vil kunne redde andet, end måske vores biologiske eksistens som species. Og også dette kun måske. Mere og mere teknologi er som at sætte ræven til at vogte hønsene.\nNogle, som indianeren i den lille anekdote, ser jo en potentiel mulighed for et radikalt paradigmeskift i den teknologiske civilisations undergang. Det er derfor, de ønsker den hellere før end siden. Jeg tvivler.\n27. februar 2009 kl. 14.04\nTeknologien, og dens paradigme om at løse ét problem (eller et mindre sæt) af gangen er jo alligevel blevet til det vindende paradigme om hvordan mennesket ændre sig selv og sin verden. Og det er der ikke nogen naturlig ende på, antallet af "tilgængelige" problemstillinger stiger jo netop i takt med antallet af løsninger på de forrige.\nOg derved er der ikke "plads" til en "konkurrerende" tankegang om at det centrale ikke er hvad teknologi og metoder kan virke på.\nDet ses jo typisk her omkring unge og selvmord. Der er ikke noget sted i samfundsmaskinen hvor der er rum til at gøre spørgsmålet om "hvorfor" til noget vigtigere end "hvordan". Altså bliver fokus på at forhindre og fange, snarere end at undgå at den kommer derud.\nAltså bliver det til en problemstilling hvad der skal gøres ved Panodilerne. Om der måske kommer et teknologisk fix med et middel som ikke ødelægger leveren ved overdosis. Det vil der være voldsomt mange penge i. Altså i at opretholde mantraet med at piller er vejen ud af at have det skidt, bortset fra når det afspejles i de "larmende" selvmordsstatistikker.\nJeg vil dog mene at en del af baggrunden også er at den med at hælde hovedpinepiller i sig er blevet til et kulturelt meme. At det ikke nødvendigvis altid betyder at de berørte unge har det sværere end i "gamle dage". Det må jo kaldes normalt at puberteten giver anledning til at komme et par gange ud i tovene. Og så giver det jo konsekvenser når det "man gør" er at æde en bøtte Panodil .....\n27. februar 2009 kl. 19.15\nNy rekord i forgiftninger med Panodil\nHver gang, 10 timer er gået, bliver endnu en pige indlagt akut på hospitalet, fordi hun har slugt en livsfarlig dosis Panodiler eller andre hovedpinepiller.\nDet viser endnu ikke offentliggjorte tal fra Landspatientregistret, som Sundhedsstyrelsen har trukket til Politiken.\n»Advarselsmærkaterne og kampagnen fra 2004 har ikke virket, derfor er der ingen grund til at tro, at en ny informationskampagne vil gøre en reel forskel. Vi er ikke med på flere lappeløsninger og vil ikke spændes for den vogn«, siger Lotte Fonnesbæk, der er sundhedsfaglig direktør i Apotekerforeningen.\nTeenagepigerne føler, at problemer med forældre, venner og i skolen tårner sig op, uden at de kan løse dem, siger en af landets førende eksperter i forebyggelse af selvmord, overlæge Merete Nordentoft fra Bispebjerg Hospital. Og når de sluger en overdosis, sker det langtfra altid efter lange overvejelser om, at de vil herfra:\nPigerne handler på en impuls. I halvdelen af tilfældene har pigen tænkt over det i under en time, inden hun sluger pillerne.\nLivslinien vil ikke lægge navn til kampagne\nMen for Livslinien handler problemet om mere og andet end bare piller. Derfor nægter de at lægge navn til en ny kampagne om, at piller er farlige i høje doser.\n»Der er alene fokus på, hvordan vi skal fjerne metoderne, men ikke årsagerne til de unges mistrivsel«, lyder det fra Livsliniens formand Morten Thomsen, der foreslår, at der bliver nedsat et råd af eksperter, der skal komme med forslag til en national handlingsplan på området.\n9. marts 2009 kl. 05.59\nFlertal afviser recept på Panodiler\nRegeringspartierne vil ikke gøre Panodilpiller receptpligtige, selv om forsøg fra udlandet viser, at det kan forhindre unges selvmord.\n»Jeg tror ikke, det er løsningen. Jeg er fuldstændig med på, at det er tragisk, når et ungt menneske tager piller, men det løser ikke den grundlæggende problemstilling«, siger Vivi Kier, sundhedsordfører for de konservative.\nDet er familiernes ansvar\nVivi Kier afviser at lovgive på området, da hun mener, at problemet skal findes i familierne.\nFor hende handler det om at turde snakke om problemerne.\n»Det kan lyde barskt, at man altid skyder det tilbage på forældrene, men det er altså de nære familierelationer, hvor man skal sikre, at man får snakket med hinanden«, siger Vivi Kier. Hun fortsætter:\n»Men vi skal til enhver tid forhindre, at unge mennesker føler, at de ikke har lyst til at leve og tage det dyrebareste af alt, deres eget liv«.\nDerved er der ikke opbakning til hverken Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten som ellers er klar til at stramme lovgivningen og gøre store mængder smertestillende piller receptpligtige.\n10. marts 2009 kl. 02.12\nHvorfor høre / læser man kun om teenager der forsøger selvmord med piller..\nJeg er nu 38 år og sidder for alvor at tage mit eget liv,, jeg er lykkelig gift og har 2 børn..\nmen jeg er blevet fyrret og det har drænet min/vores økonomi.. så nu kan jeg ikke se mig ud af det..\nSønnen skal konfimeres til foråret, men hvordan..?\nHilsen den ulykkelige 38årig mor/kone\n5. januar 2010 kl. 15.53\nTeenage selvmord er nok de mest spændende for de medier der hellere dyrker det overskuelige drama, end tage fat i det mindre enkle.\nRent praktisk tror jeg også at det mest er teenagere som forsøger sig med en så dårlig metode som panodil. Du har jo snarere undersøgt sagen, og (håber jeg da) her læst dig til hvor skrækindjagende langsom og smertefuld det er at dø af forgiftning med panodil.\nJeg vil - helt bogstaveligt - foreslå døden gennem sult og tørst, hvis nu det skal være. Ikke ligefrem sjovt, men alligevel en hel del bedre. Derudover har metoden den fordel at den kræver vedholdenhed, og giver gode muligheder for at omgivelserne får lejlighed til at pege på bedre udveje end at dø.\nDu skriver om en økonomi som er brudt sammen. En svær situation, ja, og der kan blive brug for at give afkald på mere end rart er. Men jeg tror ikke på at du for alvor vil dø.\nHvad med at tage en snak med jeres børn om det? Høre om hvordan de reagere på tanken om at du begår selvmord. Jeg er helt overbevist om at de vil synes at det er en meget dårlig idé.\nJeg tror at du må tage fat i A-kasse, arbejdsformidlig og/eller kommunen. For noget skal der ske for at komme videre fra det ulykkelige hul som du sidder i. Selvmord er ikke nogen god løsning, og gør det blot endnu værre for resten af familien.\nJeg ved jo så ikke om du kunne have gavn for at tage fat i Livslinien, eller din læge. Men jeg tror at det kunne være en god ide.\n6. januar 2010 kl. 10.31\nBare et lille pip fra mig her: Jeg tænker at, med mindre det drejer sig om en helt spontant hér og nu truffet og gennemført beslutning, så stikker der som regel andet og mere under, hvis økonomiske problemer - uanset hvor grelle de måtte være - får nogen til at miste livsmodet så meget, at der overvejes selvmord.\nSå, ud over at undersøge mulighederne mht. kommunen m.v., så tænker jeg, det ville være en god idé, at få checket for og, i givet fald, få belyst alt det "andet og mere", der måtte stikke under, og få ryddet op i det. Og, øhhh, da må det jo siges, at lykkepiller ikke belyser eller rydder op i noget som helst. Apropos læge...\n7. januar 2010 kl. 13.20\nPip bare :-)\nSelvmord pga en væltet økonomi... Enig i at den "udvej" tyder på at det psykiske grundlag i forvejen kan være skrøbeligt. Ting som kunne trænge til at få tage fat i.\nMen hvor det kan være svært at få ro til processen med larmende kreditorer. Så der er jo brug for at starte med at få det materielle grundlag i balance igen.\n8. januar 2010 kl. 08.34


Fru Marie Grubbe (Bog, Indbundet, Dansk) af J.P. Jacobsen\nJ.P. Jacobsens litterære romandebut fra 1876 skrevet over den historiske person Marie Grubbe - adelskvinden med det dramatiske livsforløb, der bl.a. lod sin sociale tilværelse gå op i røg for kærligheden.\nErotik bestemte Marie Grubbes liv. Hun var en stærk kvinde, der søgte at realisere sine drifter og drømme. Som datter af herremanden på Tjele blev hun fint gift med Frederik 3's søn Ulrik Frederik Gyldenløve, men hverken dette eller hendes andet ægteskab førte lykke med sig. Marie havde adskillige elskere, men først da det begyndte at gå socialt ned ad bakke for hende, fandt hun en mand, hun kunne respektere: Søren Sørensen Møller, der var krovært og færgemand i Borrehuset ved Grønsund.


Psoriasis i hovedbunden - Hovedbunden.dk\nDe fleste, der i en eller anden form lider af psoriasis, oplever i de fleste tilfælde løs skældannelse samt røde, nærmest eksemlignende plamager i hovedbunden. Dette skyldes, at psoriasis kan sprede sig over hele kroppen – heriblandt til psoriasis i din hovedbund. Nogle stifter bekendtskab med hårbundspsoriasis før andre former for psoriasis, men generelt kommer hudsygdommene dog ofte i slæng af hinanden.\nNår man først har stiftet bekendtskab med psoriasis i sin hovedbund, bliver det et livslangt følgeskab. Heldigvis er det ikke ensbetydende med, at man altid vil døje med symptomerne af hudsygdommen. Psoriasis ligger latent i kroppen og kan derved komme og gå. Efter diagnosering bliver det i mange tilfælde lettere at undertrykke symptomerne og generne.\nHair Clean – en hårshampoo, der kan anvendes til hovedbund med psoriasis\nOplever du psoriasis i hovedbunden? Så har du mulighed for at anvende denne hårshampoo af mærket Australian Bodycare.\nDenne hårshampoo går blandt andet ind og hæmmer væksten af bakterier, der er årsag til en irriteret og tør hovedbund med skæl.\nHårshampooen er mild men samtidig effektiv, og den kan anvendes af alle uanset alder og type af hår. Håret vil efter brug føles lækkert og friskt.\nDenne hårshampoo fra Australian Bodycare indeholder Tea Tree Oil, som både fjerner snavs og hæmmer bakterievækst samt plejer håret i samarbejde med kokosolie.\nAustralian Bodycare Scalp Cure Serum – en hovedbundskur til psoriasis i hovedbunden\nDenne hovedbundskur fra Australian Bodycare kan med fordel anvendes, hvis du oplever at have psoriasis i hovedbunden.\nHovedbundskuren er meget plejende og effektiv, og den vil gå ind og modvirke væksten af bakterier i hovedbunden. Disse bakterier er årsag til en tør og irriteret hovedbund med skæl.\nDenne hovedbundskur indeholder ingrediensen Tea Tree Oil, som bekæmper bakterievæksten.\nHovedbundskuren kan anvendes af både voksne og børn. Den vil også tilføje fugt til hovedbunden, så den bliver plejet godt, da den indeholder ingrediensen ved navn Macedemia Nut Oil.\nPsoriasis i hovedbunden eller almindeligt skæl?\nPsoriasis i hovedbunden opstår som udbrud, der typisk kommer omkring hårgrænsen. Grundet den svingende intensitet i udbruddene kan det være svært at skelne mellem et almindeligt tilfælde af skæl og hårbundspsoriasis. Skæleksem er i daglig tale ofte mere omtalt end psoriasis i hovedbunden, og det kan resultere i, at en person selv laver en fejldiagnose af årsagerne på sit skælproblem.\nVed skæleksem sker skældannelsen ofte fordelt over hele hovedbunden, mens hårbundspsoriasis opstår som isolerede plamager i større eller mindre omfang. Behandlingsmetoderne af de to ovenstående problemer er heller ikke nødvendigvis ens. Derfor anbefales det at få tjekket op på, om man har psoriasis i hovedbunden. Hvis man har hudsygdommen, sandsynliggør det også, at der er risiko for en fremtræden af psoriasis senere hen på andre dele af kroppen.\nUdbrud af psoriasis i en hovedbund finder ofte sted omkring hårgrænsen, men kan dække større områder af hovedbunden. Derudover kan plamagerne også trække sig længere ned til panden, nakken og bag ørene.\nMan kan godt opleve ikke at have psoriasis i selve hovedbunden og stadigvæk opleve plamager andre steder nær hovedbunden såsom i nakken og bag ørene. Selve sygdommen er generelt svær at forudsige og kan rykke sig fra udbrud til udbrud. Derfor skal man være opmærksom på symptomerne.\nSymptomer og diagnosering af psoriasis i hovedbunden\nHårbundspsoriasis har lignende symptomer som mange af de andre former af hudsygdommen. Kløe, røde plamager og skæl kan her nævnes. Symptomerne kan svinge i omfang, og derfor oplever nogle personer symptomerne i højere grad end andre.\nMan skal så vidt muligt undgå at klø og pille for meget i en hovedbund med psoriasis. Det kan danne en ond cirkel, da det muligvis kan forværre plamagerne og i mange tilfælde føre til blødninger. Overordnet set skal man undgå alle former for hovedbundsirritationer, hvis man har psoriasis i sin hovedbund.\nVed voldsomme udbrud af hovedsygdommen vil nogle opleve hårtab. Dette skyldes dog oftest, at man ikke kan holde sig fra at klø voldsomt i hovedbunden. Efter endt behandling oplever størstedelen af personerne med hårtab, at hårvæksten kommer ufortrødent tilbage. Hvis man oplever ualmindelig meget hårtab under hårbundspsoriasis, vil det være en god idé at undersøge andre årsager til dette.\nDe fleste oplever, at en stor gene ved psoriasis i hovedbunden, og psoriasis generelt, er de synlige, store plamager. Selvom selve hudsygdommen er arvelig og ikke smitsom, vil de fleste gerne så vidt muligt komme hudsygdommen til livs – og af god grund. Huden bliver nemt irriteret, og dagligdagen bliver besværliggjort. Det vigtigste er, at man ikke skal lade sig slå ud grundet hårbundspsoriasis. Der er nemlig forskellige måder at lindre en psoriasishovedbund.\nDiagnosering og behandling af psoriasis i hovedbunden\nDet er umiddelbart let for lægen at komme med en diagnosering – især hvis den ramte person døjer med andre former for psoriasis i forvejen. Det kan dog ikke udelukkes, at der i første omgang vil forsøges en behandling af skæl i form af skælshampoo. Dette vil til dels hjælpe på problemet med skæl, men selve hudsygdommen bliver ikke behandlet. Derved kan problemerne og generne hurtigt opstå igen og stå på i længere tid.\nNår en diagnosering af hårbundspsoriasis er blevet bekræftet, kan man gå i gang med at behandle symptomerne korrekt. Selvom man har fået bekræftet hudsygdommen, har man ikke mulighed for at gå direkte ind og kurere den. Det handler derfor om at formindske generne, sådan de bliver lettere for personen at håndtere.\nBrug af salve, creme og shampoo mod en psoriasishovedbund\nProblemer i hovedbunden kan ofte være besværligt at håndtere. Behandling af psoriasis i hovedbunden er ikke nogen undtagelse. I mange tilfælde behandler man psoriasis med en salve eller creme, der skal smøres direkte på de røde og skældannende plamager. Jo længere hår man har, desto mere besværligt vil det blive.\nDet er dog vigtigt at fortsætte med behandlingen, indtil hele udbruddet af hårbundspsoriasis er aftaget. Dette gælder også, selvom generne er formindsket i så høj grad, at man godt kan overkomme dem i dagligdagen. Hvis omfanget af psoriasis kan klares med salve eller creme, vil det til hver en tid være at foretrække. Selvom det kan resultere i fedtet hår, så oplever de fleste, at det efter behandlingsforløbet har været det værd.\nMildere udbrud af hudsygdommen kan bekæmpes ved hjælp af steroidopløsninger eller shampoo, der er særligt tiltænkt psoriasis. Steroidopløsninger skal oftest tages over en bestemt periode. I de fleste henseende vil din læge guide dig, hvis du gør brug af enten steroidopløsninger eller andre opløsninger med binyrebarkhormoner.\nShampoo, gel og creme skal så vidt muligt indeholde steroid og/eller D-vitamin. Disse medvirker til at formidle generne, og de anses for at være velegnet til at gøre op med hårbundspsoriasis. På markedet finder du forskellige variationer af sådanne produkter. Derfor vil det være en god idé at drøfte behandlingsmuligheder med lægen eller apoteket. Behandlingsmetoder varierer nemlig fra intensiteten af udbruddet, det enkelte udbruds reaktion på produkterne og personens mulighed for at vedligeholde behandlingsforløbet.\nOvenstående anbefales i første omgang til at kurere psoriasis i hovedbunden. Rigtig mange har gode erfaringer ved at lokalbehandle psoriasis i hovedbunden. Produkterne finder man ofte til en god pris, og man har mulighed for let og hurtigt at klare behandlingen hjemmefra. Ved værre udbrud kan der eventuelt gøres brug af lys- og tabletbehandling, hvilket skal kontrolleres og afgøres i dialog med en læge.\nGode råd til at formindske gener ved psoriasis i hovedbunden\nDa selve psoriasis er en hudsygdom, der ligger latent i kroppen, kan den bedste behandlingsmetode være at forebygge udbrud. Hvis man døjer meget med en psoriasishovedbund, skal man overveje, hvad der ligger til grund for udbruddene. Det varierer fra person til person, men der er nogle klare tendenser, der viser sig igen og igen ved personer med psoriasis. Derved kan man opstille nogle gode råd, der kan tages i brug før og under et udbrud af psoriasis i hovedbunden.\nUndgå psykisk stress, alkohol og overvægt. Generelt handler det om at tage ansvar for sin sygdom og leve et sundt fysisk og psykisk liv. Mange får udbrud af psoriasis, hvis de er stressede. Derudover kan en usund livsstil til dels fremprovokere psoriasis.\nTag vare på din hud. Mange oplever, at psoriasisudbrud kommer som følge af solskoldning, sår og allergiske reaktioner. Udtørring af huden kan også medvirke til psoriasis. Hvis du døjer meget med psoriasis, kan du passende bruge en solhat om sommeren og en hue om vinteren – så længe udbruddet ikke er ude og derved kan blive irriteret af hovedbeklædning.\nTal om psoriasis med andre, din læge og apoteker. Da man endnu ikke har fundet en medicinsk kur til at kurere psoriasis, kan man skaffe råd og tips ved at snakke med andre, der døjer med psoriasis i hovedbunden.\nBrug shampoo, creme og salve – også selvom udbruddene ikke er ude. Efter endt behandlingsforløb kan nogle personer have gavn af at bruge prædikater til at forebygge nye udbrud. Nogle produkter er bedre egnet til brug i off-perioder, hvilket man kan undersøge nærmere ved forhandlerne.\nUndgå irritationer. For din egen og din huds skyld skal du så vidt muligt både før, under og efter undgå at irritere din hud. Selvom det på grund af kløe eller andet kan være svært, så handler det om at stå imod.\nFremtidsudsigterne for en person med psoriasis i hovedbunden\nMange finder det i første omgang hårdt at få konstateret psoriasis. Heldigvis er der kommet mange prædikater og megen viden omkring hudsygdommen. Det handler derfor om at finde ud af, hvad der fungerer bedst for netop en selv.\nBehandlingsformerne og intensiteten af udbrud varierer fra person til person og fra gang til gang. Det bedste vil derfor være at gøre op med sig selv, hvad årsagerne bag udbruddene er, og hvordan man derved undgår dem. Nogle gange må man dog indse, at hårbundspsoriasis kan være svær at håndtere og svær at forudse. Hvis generne er meget voldsomme, kan man forebygge alt, hvad man vil, uden at kunne undgå fremtidige udbrud. I de tilfælde vil det være nødvendigt at kontakte sin læge.\nHudsygdommen vil altid være at finde i personens krop, og derfor må man finde den bedst mulige måde at håndtere den på. I mange tilfælde kan udbruddene holdes nede ved hjælp af shampoo, creme og salve. I andre tilfælde er forebyggelse den bedste behandlingsmetode. Ved at være bevidst om sygdommen og have kendskab til denne, bliver det ofte langt lettere at håndtere den.