Fra dansk sprognævn til dansk sproglevn? - Critique\nRedaktionen 23. april 2013 Critique IV, Samfund\nRetorikeren Christian Nicholas Eversbusch og meta-leksikografen Loránd-Levente Pálfi retter i essayet Fra dansk sprognævn til dansk sproglevn fra Årsskriftet Critique IV en stærk kritik mod Dansk Sprognævn, som ifølge forfatterne har gjort en leflen for den laveste fællesnævner til fundamentet for en sprogpolitik, der hverken kan eller vil forsvare det danske sprog. Sprognævnet stempler derimod sine kritikere som ”sure gamle mænd” og lignende.\nHuo sit eget Modersmaal icke højt acter,\nhand burde med raadne Eg af hans\nFæderneland ad udjagis…\nSøren Poulsen Gotlænder (1599–1668)\nAf Christian Nicholas Eversbusch og Loránd-Levente Pálfi\nDet danske sprog er ramt af en dobbelt katastrofe: De unge i folkeskolerne og gymnasierne taler og skriver et stadig dårligere dansk, og forskningen i dansk sprog sygner hen. Dansk Sprognævn (forkortet: DSN) lader ikke bare stå til, men ophæver forfaldet til lov. Med disse begrundelser spurgte den ene af ophavsmændene til nærværende artikel (LLP): „Hvorfor siger vi ikke bare ugh!?”. Det skete i en kronik (med samme titel) den 4. april 2009 i Berlingske Tidende. Den 29. april samme år tog Anita Ågerup Jervelund og Sabine Kirchmeier-Andersen til genmæle i samme avis på vegne af Sprognævnet. Deres replik, »Skyd blot på Sprognævnet«, var imidlertid så selvretfærdig i sin påståelighed, at den aldrig burde have fået lov at stå som den sidste i dette ordskifte. Berlingske Tidende optog dog ikke LLPs duplik, hvilket har givet anledning til nærværende artikel, som dels vil meddele et og andet om sprogsynet i dagens Danmark, dels skal vise, at Sprognævnets argumentation på væsentlige punkter er uholdbar, ja, at Nævnets vurderinger ofte hviler på tendentiøse skøn. At sagen stadig er højaktuel, fremgår af hhv. DSNs hjemmeside (se lænken ›Retskrivningsordbogen 2012‹) og den kendsgerning, at den nye Retskrivningsordbog (2012-udgaven) efter alt at dømme vil blive udarbejdet på et sprogpolitisk og videnskabeligt tvivlsomt grundlag.\nSom svar på den nævnte, oprindelige kronik skrev Jervelund og Kirchmeier-Andersen (i det følgende forkortet J/KA) bl.a.:\nNår der er en retskrivningsregel eller en skrivemåde som en meget stor del af befolkningen ikke følger, ligger der som regel mere bag end dårlig skolegang og manglende sprogbevidsthed. Vi tager sprogbrugerne seriøst og undersøger derfor hvad årsagen kan være til brud på reglerne, og ofte dukker der sammenhænge og en systematik frem som retfærdiggør en ændring til sprogbrugernes fordel. […] Dansk Sprognævn arbejder på videnskabeligt grundlag med at fastlægge den danske retskrivning. Vi ønsker at hjælpe og inspirere alle til at udveksle oplysninger, tanker og ideer på et klart og formålstjenligt dansk. Vi tager med glæde debatten om sprogets udvikling, men vi vil helst gøre det på et sagligt grundlag.\nLad os tage det sidste først: Det må undre, at J/KA mener, at der i kronikken af 4. april 2009 ikke argumenteres „på sagligt grundlag”. Mon ikke J/KA glemmer, at saglighed ifølge emnets natur ikke kan være en énstrenget størrelse? Når det drejer sig om sprogrigtighed, sprogpolitik og sprognormering, kan man ikke argumentere, som gjaldt det opførelsen af et nyt sygehus i Somaliland eller fordele ved økologisk landbrug. Sprogdiskussioner er meget mere sammensatte; de kræver inddragelse af såvel sproghistoriske og samfundskritiske som æstetiske, filosofiske og grammatiske betragtninger. For så vidt angår det filosofiske, er der ét grundvilkår, vi her må understrege: Uden sproget ville vi ikke være i stand til at tænke sammenhængende tanker. Sproget er ikke blot, som mange mennesker fejlagtigt tror, medium for formidlingen af vore tanker; det er også det medium, i hvilket vi både udformer og bearbejder vore tanker, og enhver udjævning af sproglige nuancer indebærer derfor også en udjævning af tankemæssige nuancer. Ergo må det aldrig kunne betragtes som usagligt, når vi f.eks. opponerer mod selv mindre forenklinger af retskrivningen, heller ikke hvis disse skyldes et hensyn til selv nok så mange sprogbrugere.\n“Det danske sprog er ramt af en dobbelt katastrofe: De unge i folkeskolerne og gymnasierne taler og skriver et stadig dårligere dansk, og forskningen i dansk sprog sygner hen. Dansk Sprognævn lader ikke bare stå til, men ophæver forfaldet til lov.”\nAt sproget gøres mindre nuanceret, er ensbetydende med tab af information. Det fremgår af LLPs kronik af 4. april 2009, hvor der bl.a. spørges: „Er en B-filmskuespiller en skuespiller i en dårlig film, eller en dårlig filmskuespiller?”. Baggrunden for spørgsmålet er Sprognævnets forskrift om, at den sidste bindestreg i ord med to bindestreger fremover (senest fra og med 2012-udgaven af Retskrivningsordbogen) skal sløjfes. Man kunne i samme anledning spørge: Har „e-posthuset” noget at gøre med e-post, eller er det en elektronisk måde at komme i forbindelse med sit posthus på? Er en „USB-nøglevirksomhed” en nøglevirksomhed inden for USB-branchen, eller er det en virksomhed, der producerer USB-nøgler? Der kan fremføres mange flere eksempler på informationstab, når den sidste bindestreg i ord med to bindestreger fjernes, hvilket Sprognævnet altså nu vil foreskrive.\nJervelund har ellers selv bedyret, at bindestregsreglen er „logisk og systematisk” (i artiklen »På strejftog indenfor Retskrivningsordbogens territorie« forfattet med kollegaen Jørgen Schack i Nordiske Studier i Leksikografi nr. 9, s. 264). Hvorfor så ikke fortælle folk om denne regel i stedet for at afskaffe den? Om reglen, at man på dansk skriver forbindelser af biord og forholdsord i to ord, når forholdsordet har en styrelse (f.eks. „inden for”, „uden for” osv.), og ellers i ét ord („indenfor”, „udenfor” osv.), bemærker de to nævnsmedarbejdere sammesteds, at den i sig selv egentlig er såre simpel (s. 262). Hvorfor skal også den så afskaffes? Skulle Nævnet ikke normere på grundlag af „gode og sikre sprogbrugeres skriftlige sprogbrug”, som det hedder i Bekendtgørelse nr. 707 af 4.9.1997 om Dansk Sprognævns virksomhed og sammensætning? I stedet blåstempler man endnu engang ukorrekt sprogbrug og kriminaliserer samtidig alle dem, som godt kan finde ud af at følge gældende retskrivningsregler! Skulle dét være normering på „videnskabeligt grundlag”!?\nTænk, hvis de, der udarbejder færdsels- eller skattelovene, argumenterede ligesom J/KA. For eksempel: Der er efterhånden ikke mange, der overholder højrevigepligten – ud med den! Eller: Rigtigt mange danskere forstår ikke at udfylde deres selvangivelse rigtigt – staten må således justere beskatningen derefter. Ukendskab til loven er ingen undskyldning for lovbrud, men ukendskab til stavereglerne er åbenbart et tungtvejende argument for at lave dem om – „til sprogbrugernes fordel”. Og efter laveste fællesnævner, forstås.\nI bund og grund er der to forhold, der kommer på tale her: (1) Sprognævnsbekendtgørelsen og (2) videnskabeligheden. Ingen af delene lever Sprognævnet op til. I sprognævnsbekendtgørelsen står der netop ikke, at Nævnet skal rette sig efter flertallet af sprogbrugere, men efter de „gode og sikre sprogbrugeres skriftlige sprogbrug”. Der foreligger altså et kvalitetsargument, når Nævnet skal fastlægge retskrivningsreglerne (f.eks. reglen angående hhv. samskrivning og særskrivning af forbindelser af biord og forholdsord).\nTræk af den historiske baggrund\nDen aktuelle strid har eksisteret i Kontinentaleuropa i mange århundreder. Således allerede i 1640’erne, hvor vi i Tyskland finder grammatikere som Christian Gueintz, der principielt ville rette sin sprogbeskrivelse efter det foreliggende sprogbrug, og Justus Georg Schottelius, som afviste at følge sprogbrugen, idet han mente, at tilfældige sprogprøver kan være i strid med en systematisk fremstilling af regler og fænomener. Mange af reglerne og de tilhørende eksempler, som man finder i Gueintz’ grammatik, står i modsætning til „den rigtige grammatik”, sagde Schottelius, hvortil Gueintz svarede, at man bør lave reglen ud fra sprogbrugen og ikke sprogbrugen ud fra reglen. I dag kalder vi disse to modsatrettede grundholdninger for hhv. det deskriptive og det præskriptive sprogsyn (en dikotomi, som mange – selv iblandt fagfolk – tror er en opfindelse fra det 20. århundrede).\nI 1700-tallet føres diskussionen videre af blandt andre Michael Richey og Johann Albert Fabricius. Førstnævnte går i stridsskriftet Usus tyrannus precario imperans (1723) ud fra den kendsgerning, at intet sprog i verden er medfødt, dvs. at ethvert menneske lærer sit sprog gennem efterligning af andres brug af det. Mange vil derfor i deres ungdom ikke høre „det sande, det egentlige sprog” og vil derfor kun kunne frembringe en „uklar, mangelfuld og endda forkert sprogbrug”. På den måde vil pøbelen ifølge Richey kunne sætte sig igennem med et utal af forkerte ord og udtryk. I stedet for at rette sig efter en sådan usus tyrannus skulle man hellere løbende gennemføre sådanne forbedringer og forandringer, som ethvert fornuftigt menneske må kunne indse rigtigheden af. I Usus imperium sine exceptione assertum (1723) går Fabricius ud fra et synspunkt, som ved første blik minder om Richeys: Der findes ikke noget sprog, som er lavet efter en grammatik eller en ordbog, men grammatikken eller ordbogen er lavet efter sproget. Sproget er opstået lidt efter lidt og har i tidens løb forandret sig på en række til dels helt tilfældige måder. Herudfra drager Fabricius dog helt andre konsekvenser end Richey. En sådan ikke-styret sprogudvikling er ikke alene helt normal, men også på alle måder en fordel, mener han, idet sproget derved naturligt tilpasser sig nye tider og nye behov. I stedet for at doktorere på sproget, skal sprogforskeren ændre sine beskrivelser i takt med sprogets forandring. Det kan man kun gøre, siger han, hvis man i udstrakt grad undersøger den foreliggende sprogbrug, både det lærde sprog og almuesproget.\nDet, der er i vejen med Dansk Sprognævn, er, at det hverken følger Fabricius eller Richey, men gør snart det ene, snart det andet, efter et uvidenskabeligt tilfældighedsprincip eller, som man kan få indtryk af, alt efter den enkelte medarbejders lune – ikke efter klare videnskabelige principper.\nFra sikre til usikre sprogbrugere: når det lavsociale bliver lov\nBlandt de professionelle sprogbrugere, der har anket over denne manglende klarhed, finder man korrektør, tekst- og forlagsredaktør Klaus Ulrik Keel. Denne giver følgende eksempler på, hvad han kalder for inkonsekvens i Sprognævnets reformiver:\nMan fjerner rask væk det stumme ‘d’ i ‘frådse’, men ikke i ‘bejdse’; man bibeholder det dobbelte ‘n’ i ‘stanniol’, men gør det fakultativt (om muligt endnu mere forvirrende) i ‘pennalhus’; man bibeholder det dobbelte ‘t’ i ‘højttalende’, men gør det fakultativt i ‘højttaler’ og ‘højttravende’; man opretholder finalt enkelt-‘d’ i ‘bedet’, men indfører obligatorisk finalt dobbelt-‘d’ i ‘leddet’ og ‘buddet’ – osv. osv.\nSom Keel forståeligt nok konkluderer: „Hvis det, man tror er rigtigt, pludselig er forkert, og det, man tror er forkert, pludselig er rigtigt, bliver man rådvild, irriteret, frustreret, defaitistisk – til helvede med det!”. Mon ikke, der er mange „gode og sikre sprogbrugere”, der som Keel ender med at føle sig som halvdårlige og usikre sprogbrugere pga. Dansk Sprognævns mangfoldige ændringer af retskrivningen?\nOm end der således har været inkonsekvens i principperne bag ændringer af retskrivningen, synes ét at stå klart: Hvis en given sproglig regel volder manden på gaden besvær, vil den før eller siden ryge ud af Retskrivningsordbogen. Af vore førnævnte teoretikere er det altså alt andet lige Johann Albert Fabricius, der i dag ville trives bedst i Sprognævnet. I forbindelse med sin tiltrædelse som formand for DSN i 2009 udtalte Dorthe Duncker da også, at Nævnets vigtigste opgave er at følge sprogets udvikling. Dette er i sig selv ikke helt uproblematisk; Lov om Dansk Sprognævn, som stadfæster Nævnets opgaver, giver nemlig ikke belæg for at anse denne opgave som vigtigere end de to øvrige: „at give råd og oplysninger om det danske sprog og at fastlægge den danske retskrivning”. Om Dunckers favorisering af det hverv at følge det danske sprogs udvikling skyldes hendes personlige holdning til regler eller hendes hovedinteresse som forsker, vides ikke. Der synes i alt fald at være et bemærkelsesværdigt sammenfald mellem de to. Til Berlingske Tidende har Duncker således udtalt: „Jeg er ikke rigtig leveringsdygtig i konservative holdninger til sproget”, og ifølge Den Store Danske Encyklopædi har hun primært forsket i „modellering af dynamikken i sproglige praksisformer samt normdannelse”. Når man er stærkt optaget af dynamikken i dannelsen af normer, giver det vel nærmest sig selv, at forvaltningen af regler ikke er det, man brænder mest for.\nDer er naturligvis intet galt i at have en personlig holdning til det, man forsker i, eller at have en holdning afledt af det, man forsker i, men i det øjeblik, man udtaler sig som formand for DSN, bliver det en anden sag. Og når Dunckers antisprogkonservative udtalelse i Berlingske Tidende endda kommer som optakt til endnu en forsimplende ændring af retskrivningen, bekræfter det blot en tendens. Forsimplingen gælder denne gang endelsen på navneord som „laboratorium”, „ministerium”, „mysterium”, „oratorium” osv. DSN har længe haft et dårligt øje til disse sene vidnesbyrd om, at vi står i gæld til en gammel elitær sprogkultur, latinens, for de kræver jo en vis opmærksomhed af menigmand, så i den kommende udgave af Retskrivningsordbogen (dvs. 2012-udgaven) bliver det ligeså rigtigt at skrive „ministerie” som „ministerium”, og ligeså rigtigt at skrive „gymnasie” som „gymnasium” – hvilket selvfølgelig blot vil være forstadiet til, at den gamle ium-form helt udgår, og ie-formen bliver den eneste „rigtige”. Den Store Danske Udtaleordbog (1991) oplyser ellers om endelsen –ie på ovennævnte type af navneord, at den især findes „hos L og unge”. Ved „L” forstås „lavsprog”, dvs. standardsprog maksimalt præget af lavsocialt korrelerede træk. Det er Sprognævnets Jørgen Schack, der selv gør opmærksom på dette forhold i en artikel, hvor han drøfter baggrunden for den forestående tilladelse af dobbeltformen –ie/-ium. Er der således noget, man ikke kan klandre DSN for, er det at lægge skjul på, hvilke grupper i samfundet, der officielt skal styre den kommende retskrivning.\nHeldigvis har vi dog nu en stærk kulturminister, som har lugtet lunten; han vil tvangsindlægge Sprognævnets medarbejdere til et årligt møde med Det Danske Akademis medlemmer. Det skal nok blive muntert. Her vil et udsnit af sprogeliten få lejlighed til at give sit besyv med, inden der laves om på retskrivningen, hvilket man må hilse velkomment; ikke mindst på baggrund af følgende udtalelse fra Akademiets længst siddende medlem, Klaus Rifbjerg: Ingen forfatter kan „lave om på det danske sprog uden meget intimt og til lidenskab grænsende vanvid at vide, hvad det danske sprog er”. Altså samme tanke, som komikeren og iscenesætteren Flemming Jensen lidt mere skæmtsomt ironisk har udtrykt: „Selvfølgelig skal sproget holdes levende og hele tiden ændre sig. Men det skal helst ske ved opfindsomhed – og ikke ved uformåen”.\nDet er jo netop uformåen, der berøver retskrivningen – og på længere sigt dermed os alle – redskaberne til nemt at nuancere. Tag f.eks. ordet „et studie”. Det kan i dag både betyde: (1) kunstnerisk frembringelse af en bestemt type; (2) akademisk bog eller afhandling; (3) ting eller forhold, der tjener som et mønstergyldigt eksempel; (4) lokale (f.eks. et radiostudie); (5) længerevarende uddannelse. Indtil for nogle år siden var der ellers rimeligt garderet imod misforståelser, fordi betydning (1), (2) og (3) i reglen kom til udtryk i „en studie”, hvorimod „et studie” gemte på betydning (4), og betydning (5) var indeholdt i „et studium”. Er dét virkelig så svært at finde ud af?\nDen Danske Ordbog, som udkom i 2003-2005, anfører under opslaget „studie”: „fælleskøn eller intetkøn”; at det altså er valgfrit, om man vil anvende den ubestemte artikel „en” eller „et” foran ordet. Skønt også Ordbog over det Danske Sprog (ODS) giver nogle få eksempler fra ældre tid på sådan inkonsekvent artikelbrug ifm. „studie”, er det først i vore dage, at muligheden for at sondre mellem de forskellige betydninger af dette ord gennem valget af artikel synes opslugt af uvidenhed. Det får så stå hen, om det skal gælde for et plaster på såret til de sprogkonservative eller snarere er en implicit hån mod det at gå op i regler, når DDO ud for „studie” i betydningen „studium” anfører: „denne brug regnes af nogle for ukorrekt”.\nSelvfølgelig går vort sprog ikke under af, at stadig flere danskere glemmer nogle gamle latinske endelser eller mister gehør for differentieringsmulighederne ved at skrive hhv. „en studie” og „et studie”, men flere bække små gør en stor å. Eller omsat til vort emne: flere forenklinger små til stor forsimpling føre må. Danskerne får således sværere ved at udtrykke sig præcist, bl.a. fordi modersmålets myndigheder herhjemme bevidst lader det vigtigste tankeredskab, vi har, nemlig sproget, blive mere kantet og klodset. Det minder helt om 1948, da undervisningsminister Hartvig Frisch fik afskaffet reglen om, at alle navneord skulle skrives med stort begyndelsesbogstav, hvilket til dato nok er den tåbeligste retskrivningsændring i Danmarks historie, fordi den for stedse har nedsat danskernes læsehastighed. Endnu i dag har tyskerne således en vældig fordel, når det gælder tekstlæsning: når man er bevidst om, at navneord altid skrives med stort begyndelsesbogstav, kan man langt hurtigere overskue sætningernes struktur.\nTil forsvar for Hartvig Frisch må dog indskydes, at han var for stor en kulturpersonlighed til at snobbe nedad; hans retskrivningsreform skyldtes ikke et hensyn til de sprogligt uformående, men et ønske om at fjerne tyske præg fra dansk og i stedet fremme det nordiske element. Man bør huske på, at den nævnte retskrivningsreform fandt sted få år efter den tyske besættelse.\nMest relevant i dag er dog spørgsmålet om, hvor langt DSN vil gå for at tilpasse normerne til menigmand; skal vi mon helt derud, hvor det kan blive relevant at drage konsekvensen og omdøbe Dansk Sprognævn til Dansk Sproglevn? Vil der ske et knæfald for ejefaldsapostroffen (f.eks. Søren’s værksted)? Vil navneordsfragmentering blive accepteret? Og mht. sidstnævnte: også de udslag af den, som med Erik Hansens træffende formulering skyldes „solid ubehjælpsomhed” (altså ord som „forfatter debut” i stedet for „forfatterdebut” eller „forsknings støtte” i stedet for „forskningsstøtte”)? I forlængelse af hvad vi før udviklede om Dorthe Duncker, kan man vel frygte, at disse udanske former, som i øvrigt er undergravende for dansk grammatik, en dag bliver ophøjet til norm (også selvom J/KA i deres svarkronik til LLP hævder, at det ikke vil blive tilfældet).\nDSNs grundholdning synes i stadig højere grad at lyde: Sproget er det, folket til hver en tid taler. Og hermed opløser Nævnet reelt sit eget virkefelt, for som dr.jur. Stig Jørgensen bemærkede i en kronik i Kristeligt Dagblad tæt på årtusindskiftet „forekommer det underligt at tale om »retskrivning«, hvis man ikke går ud fra, at der findes et rigtigt sprog”. Det ville nok også blive lidt vanskeligt for landets dansklærere at bedømme deres elevers præstationer med karakterer, hvis disse slet ikke måtte tage sigte på sprogrigtighed. Jo mere man udhuler forestillingen om den korrekte sprogbrug, des mere umulig bliver situationen i det hele taget, også juridisk, „idet der til al overflødighed findes en lov (nr. 332 af 14/5 1997) om dansk retskrivning”.\nLingvistikkens kliniske plastikkrus\nAt problemet har vokset sig så stort, som tilfældet er, ligger formentlig i, at så godt som alle, der i dag sidder i Dansk Sprognævn, er flasket op med lingvistisk teori – med et tankesæt, der på nihilistisk vis og sub specie æternitatis kundgør sprogformernes evige forvandlingsproces. At handle ud fra dette tankesæt i et administrativt organ, som er forpligtet over for hele undervisningssektoren, er så lidet farbar en vej, at man må ønske, sindene på det danske sprogparnas ville lade sig kvæge af Paul Diderichsens – tilsyneladende glemte – formaning:\nSelv den af ministeriet autoriserede retskrivningsvejledning er så skræmt af angrebene på den normative grammatik, at den gang på gang nøjes med at konstatere „Ofte er der vaklen” (f.eks. mellem bøjet og ubøjet form (Retskrivningsordbog, udg. af Dansk Sprognævn (1955) s. XXV)). Mon det egentlig er det benytteren ønsker at vide? […] Forvirringen skyldes at man ikke klart nok har forstået forskellen mellem ren [dvs. teoretisk] lingvistik og anvendt lingvistik, og forholdet mellem grammatikkens deskriptive og normative side. Så længe vi lever i et samfund hvor det er af betydning for mange at kunne udtrykke sig skriftligt og mundtligt i en sprogform der er forskellig fra dagligsproget i det milieu hvor de er vokset op, er det en vigtig opgave for den anvendte lingvistik at hjælpe dem til en sådan sprogfærdighed.\nHvordan flere medarbejdere i DSN i dag mener at kunne se bort fra denne indlysende relevante formaning fra ingen ringere end Paul Diderichsen, går over vor forstand.\nEn af Diderichsens lidt ældre samtidige, den internationalt estimerede åndsforsker og filolog Vilhelm Grønbech, kunne Nævnets medarbejdere vist også få gavn af at støve af. I sin lille bog Sprogets musik (1956) ironiserer Grønbech således over selvsamme filosofi, der i mellemtiden har vokset sig endnu stærkere og som – drukket i koncentrat af den hvidkitlede lingvistiks kliniske plastikkrus – omtåger enhver sprogstuderendes dømmekraft på nutidens universiteter:\nProfeter har prædiket sprogets diktatur, som om sproget var et mytisk væsen, der behersker mennesker; man har indprentet børn og voksne, at det er deres første pligt ikke at sætte sig op imod dets vulgære luner. Luften har svirret med slagord om at man ikke kan og derfor ikke bør stæmme sig imod udviklingen, at den går sin gang uden at tage hensyn til vort behag, og deslige; denne evolutionistiske mytologi betyder i praksis, at man altid skal gøre hvad de dovneste gider.\nAt de dovne gider ganske lidt, fremgår alene af den vældige mængde ufordøjede og utilpassede engelske ord, der længe er gledet ind i sproget – for siden at blive omtalt som „nye ord i dansk” af Nævnets medarbejdere. Hvad er det lige, der er dansk ved eksempelvis et ord som „streake”? Herimod vil Nævnets medarbejdere med en vis ret kunne indvende: „Vi skal ikke tage stilling, men blot registrere”. Problemet er bare, at hver gang en DSN-medarbejder – i overensstemmelse med den mytologi, som Grønbech håner – taler om udviklingens uafvendelighed, så blåstempler vedkommende sløseriet ude i samfundet, hvilket igen svækker sprogbevidste danskeres vilje til at øve sprogrøgt i deres hverdag. Udtalelser fra DSN i medierne får således ofte stor signalværdi, og det er derfor dybt problematisk, at selv sproglige tendenser, som bekymrer overordentlig mange danskere, har det med at blive afdramatiseret, ja bagatelliseret af DSN i debatartikler og radioindslag. På denne baggrund er det noget af en flothed, når J/KA i deres kronik af 29. april 2009 slutter med at bedyre: „Vi tager med glæde debatten om sprogets udvikling”. Erfaringen viser jo tværtimod, at indsigelser mod DSNs sprogsyn i reglen afskrives som bagstræverisk virksomhed fra „sure gamle mænd”. Et prædikat, der i øvrigt bruges mod kritikere af begge køn og i alle aldre.\nÉt blandt mange eksempler herpå gav DSNs tidligere næstformand Inge Lise Pedersen i Kristeligt Dagblad den 10. august 1999. Her beskrev hun bl.a. sin reaktion på før citerede Stig Jørgensens kritik af Sprognævnet: Jeg „nøjedes […] med en irriteret hovedrysten”. Og efter – i samme kronik – indirekte at have tilskrevet Stig Jørgensen et synspunkt, han ikke selv havde udtrykt, nemlig at sproget skulle være et „abstrakt en gang for alle givet og uforanderligt system”, koketterede hun med sit eget sproglige frisind ved „at bruge et udtryk som sikkert heller ikke står højt i kurs hos Stig Jørgensen”. Det var udtrykket at „tænde på noget”, som DSN-forskeren antog ville forarge Jørgensen. For ved at kritisere DSN havde sidstnævnte jo allerede vist sig som en sur gammel mand, og sådanne typer forstår selvfølgelig ikke, at alt nyt er godt. Og naturligvis må fornuftige folk mene, at det er godt, når mange danskere i dag bruger udtrykket „at tænde på noget” – også om alt muligt andet end seksuelle emner – for dét er jo en fornyelse. Enhver, der måtte finde det upassende at føre seksuelt ladede sprogbilleder ind i andre sammenhænge, kan således afskrives som modstander af udviklingen, modstander af „et levende sprog”, der netop var overskriften på Inge Lise Pedersens kronik.\nForgrovet sprog og engelsk påvirkning – „ikke værd at snakke om”\nAf denne slags udtalelser, hvad enten de kommer fra en Inge Lise Pedersen, en Dorthe Duncker eller en Pia Jarvad, står selvopfattelsen altså lysende klar: DSNs opgave er ukritisk at følge, registrere og beskrive sprogets udvikling herhjemme. Denne opfattelse, der af nogle kaldes for laissez faire-deskriptivisme, rummer, som vi har set, en indbygget følelsesløshed: Enhver forstemthed over sprogets forsimpling og forgrovelse udtalt af danskere, der oprigtigt elsker deres modersmål, afvises nedladende; i lingvistikkens univers giver det nemlig ingen mening at nære følelser for sproget – fascination over udviklingens indre dynamik er det tætteste, deskriptivisten kommer på en indre rørelse. Omtrent som når den darwinistiske palæontolog betages af brutale livsformers evne til at overleve i kraft af mutation.\nDette kliniske præg er blevet forstærket, siden DSN for nylig fik udvidet sin forskningsrolle. Midlerne hertil gav vor borgerlige regering – ironisk nok – i et forsøg på bl.a. at imødekomme de mange vælgere, der længe har set med bekymring på modersmålets vantrivsel. Imidlertid har den forskning, borgerne får for pengene, en forbløffende tilbøjelighed til at understøtte den afdramatiserende linje, DSN hele tiden har stået for.\nEn ph.d.-afhandling forsvaret af en af nævnsmedarbejderne, Marianne Rathje, for nogle år siden er således ved talrige lejligheder blevet ført i felten som den endegyldige sandhed om „generationssprog”: „Ny afhandling afliver myterne om ungdommens grimme sprog” kundgjorde Det Humanistiske Fakultet i en pressemeddelelse på Københavns Universitets hjemmeside den 23. marts 2009. Over for det ene dagblad efter det andet kunne Rathje herefter slå fast, at unge hverken bander eller taler mere uforståeligt end ældre. Blandt de journalister, der agerede mikrofonholdere for Rathje, faldt det naturligvis ikke en eneste ind at problematisere datagrundlaget for undersøgelsen: jf. kritikken hos Pálfi (2009: 320).\nMønstret var det samme halvandet år forinden: Rathje undersøgte her danskeres brug af engelsk og konkluderede: „Selv blandt de unge er det nede på lige over én procent af alle ordene. Det er nærmest ikke værd at snakke om” (udtalelse til Avisen.dk den 6. december 2007). Artiklens overskrift lægger ikke ligefrem skjul på journalistens fuldkomne fravær af selvstændig tankevirksomhed: »Unge bruger meget få engelske ord«.\nSom bekendt er det dog heller ikke her ligegyldigt, hvordan man undersøger. F.eks. gjorde i 1998 tidligere formand for DSN, Niels Davidsen-Nielsen, opmærksom på, at hvad „almensproget angår, nævnes det ofte, at frekvensen af engelske låneord i danske tekster er ganske lav, og at den engelske påvirkning derfor ikke giver anledning til generel bekymring”, men som Davidsen-Nielsen videre bemærker, tager kun de færreste undersøgelser højde for alle de mere indirekte lån, f.eks. betydningslån og oversættelseslån. Som eksempel på førstnævnte skriver han, at det danske ord „løft” har fået sin betydning ændret i overensstemmelse med det engelske „lift” (f.eks. „Vores afdeling må have et løft”). Som eksempel på sidstnævnte fremfører han „mudderkastning”, der kommer direkte af det engelske „mud-slinging”. Faste engelske vendinger som f.eks. „have a nice day” er ligeledes – til gene for mange handlende! – blevet direkte overført til dansk („hav en god dag”). Mange tænker heller ikke på, at en mængde af de før omtalte særskrivninger skyldes inspiration fra engelsk: f.eks. „job ansøgning” i stedet for „jobansøgning” (jf. „job application”). Tilsvarende skyldes ejefaldsapostroffer („Mona’s Blomster”) og flertals-s’er („sandwiches” i stedet for „sandwicher”) påvirkning fra engelsk. Endnu færre tænker på, at også dansk ordstilling angliseres, f.eks. i udtryk af typen „venligst læg en besked” (jf. „please leave a message”), som på korrekt dansk hedder: „læg venligst en besked” (eller bedre endnu: „vær venlig at lægge en besked”).\nAf pladsmæssige hensyn må vi her nøjes med disse iagttagelser fra især Davidsen-Nielsen, men mon ikke de burde være tilstrækkelige til at problematisere Rathjes konklusioner?\nNetop Rathjes konklusioner er – meget betegnende for den vægt, Sprognævnet taler med i debatten – blevet brugt som belæg for ikke at bedrive nogen nævneværdig sprogrøgt i Danmarks Radio (DR). Tilmed af DRs egen sprogredaktør, Martin Kristiansen! Man skulle ellers tro, Kristiansen var ansat for at komme nogle af de mange tusinde fjernseere og radiolyttere i møde, som bestandigt klager over utydeligt, ukorrekt eller useriøst sprog fra DR-medarbejderes side, men nej: den 7. oktober 2009 forklarede Martin Kristiansen på P1, hvorfor det alligevel ikke ville nytte noget med en mere aktiv indsats. Et velargumenteret indlæg fra en lytter om overflødige engelske ord blev f.eks. imødegået af Kristiansen med en længere smøre om, at man ikke kan styre sproget; som om det stod skrevet i sten og stjerner, at DR-programmer absolut skal bære navne som „TaskForce”, „Boogie”, „Deadline”, „DR-Explorer”, „En lille reminder”, „Showtime”, „Spam”, „Special” og „Teenagetesten”. Og hvem mon Kristiansen anførte som hjemmelsmand for sin vurdering af de engelske ords uundgåelighed? Dansk Sprognævn selvfølgelig. Atter hører man Grønbech for sit indre øre: „Profeter har prædiket sprogets diktatur, som om sproget var et mytisk væsen, der behersker mennesker; man har indprentet børn og voksne, at det er deres første pligt ikke at sætte sig op imod dets vulgære luner”.\nDet tragikomiske ved Kristiansens vurdering er imidlertid, at nogen vitterlig har sat sig op imod sprogets vulgære luner på DR: ingen ringere end nyligt afdøde professor dr.phil. Peder Skyum-Nielsen. Skyum-Nielsen (har også båret navnet Skyum-Aagaard) virkede 1997–2010 som professor i sprog- og kommunikationsbeskrivelse ved Syddansk Universitet, var leder af forskningsprojektet ›Mediesproget Nu‹ og trænede gennem flere år oplæsere til f.eks. tv-avisen. Blandt danske radio- og tv-journalister var han agtet for sin store energi på det danske sprogs vegne og for sin sympatiske måde at undervise på, men Kristiansen har altså lært af Sprognævnet, at den slags ikke nytter noget: På møddingen med professorens tretten år lange virke for mediesproget! DSN mener da også gennemgående, at „DR-sprog er ok”. Dette var i alt fald konklusionen på en undersøgelse, Marianne Rathje og Anne Kjærgaard fremlagde under Danmarks Radios 2. sprogsymposium den 5. oktober 2009:\nSproget i DR har det godt. De skriftsproglige analyser har afsløret et lavt antal fejl, og de fleste talesproglige analyser har vist at der ikke er de store problemer, og når der er en del forekomster af et af de analyserede træk, kan det som regel forklares med genren. Men der er steder man kunne sætte ind hvis man ønsker en sproglig indsats i kølvandet på rapporten.\nBemærk formuleringen: „hvis man ønsker en sproglig indsats” (vor fremhævelse). Man kan med andre ord ligeså godt lade være. Ifølge én reportage fra symposiet var direktør for DR Programproduktion Mette Bock mest stemt for det sidste, „fordi det for DR også gælder om at få fat i og fastholde forskellige målgrupper, eksempelvis de unge, der også opfatter sproget som en underholdende leg og selv sætter grænser for hvad der går an og hvad ikke”. Denne tilforladelige formulering syntes i konteksten at have betydet, at hvis man forbød dommerpanelet i f.eks. X-Factor og værterne i forskellige ungdomsprogrammer at sige „pis”, „fuck” og „fisse”, så ville man miste yngre seere. Jovist, dét er vel også en slags overvejelse over, hvad public service betyder for DR i dag.\n›Gang i sproget‹\nAt Sprognævnets medarbejdere, Rathje og Kjærgaard, i deres analyse af sproget i DR viste forståelse for denne slags overvejelser, skyldtes måske, at man hos DSN selv kender frygten for at miste unge „seere”; der er i hvert fald ikke blevet sparet på de friskfyragtige virkemidler i den kampagne, DSN satte i gang i september 2010 og som vil vare flere måneder endnu: ›Gang i sproget‹. Til åbningsarrangementet i Nationalmuseets festsal fik man f.eks. rapperen med det yndefulde navn Per Vers til at danne onomatopoietika over de lyde, der opstår, når han går på toilettet, og til den netbaserede del af kampagnen indforskrev man den mindst ligeså rapkæftede Line Pedersen. Det eneste grundlag for hyringen af Line Pedersen til dette ansvarsfulde hverv i statens tjeneste har tilsyneladende været, at hun til daglig driver hjemmesiden blogbogstaver.dk, hvor man jævnligt kan læse indslag i følgende tonart:\nRapport fra en sal af fisseludere, jordbærhjelme, ludersønner og skanky hoes: Froderst!! Er retur fra Tårnby gym, hvor jeg morgenspeedsnakkede for alle 1. g’erne på den årlige sprogdag. En absolut fornøjelse. Eller: Hold da helt festlig hygge. 10hi og f9z: igen i år fik jeg en ny ration af ungdomsudtryk med hjem – denne gang naturligvis via sms under seancen. Værsgo at tage for jer af retterne – en hel del af det jeg citerer her, har jeg ingen anelse om, hvad betyder :-D.\nDet må være sådant noget, der skal til! – har de vel tænkt i DSNs lokaler (nu på H.C. Andersens Boulevard); „So ein Ding müssen wir auch haben!”. Og sådan blev det. Siden medio september 2010 har man derfor kunnet gå ind på www.gangisproget.dk og bl.a. teste sin „sprogalder”. Her kommer det hurtigt for dagen, hvilken ende af skalaen man helst bør befinde sig i: „Er du et sprogligt kuvøsebarn, en wangsta, sprogmuggen, sprogligt skindød eller et sprogligt fossil?”, spørges der. Og hvem ønsker mon at være skindød eller et fossil? Næppe mange, men vi kan oplyse, at man uvægerligt vil ende med en af disse mærkater i panden, hvis man i testen foretrækker udtryk som „(jeg) takker” frem for „fjong”, „for søren da også!” frem for „nedern” eller „fornøjelig” frem for „megalol”. Vælger man i testen konsekvent de traditionelle udtryk med to til fire generationer på bagen, toner der til sidst en tekst frem på skærmen, som virker decideret hånlig over for gamle mennesker:\nDeres Sprogalder er 130+. De har formentlig ikke selv opdaget det, men De er faktisk sprogdød og har været det i umindelige Tider. De bestiller fremdeles Tid hos Barberen til Vandondulation hver fjortendes Dag, som det sømmer sig i Deres Alder. Og det skal De sandt for Dyden have Lov til. Men vid, at naar andre ikke svarer Dem paa Deres Morsesignaler, skyldes det, at man er overgaaet til et System kaldet Mobiltelefoni.\nSprognævnets ungdommelige selvforståelse kan ingen være i tvivl om; det sproglige ideal er tydeligvis den hurtigt sms’ende hip-hop-gadedreng, og sådan en kan vi lykkeligvis alle nå at blive endnu. For som det hedder i testens afsluttende „anbefaling” til „sprogfossilerne”: „De bør sporenstregs foretage en sproglig Aareladning og fralægge Dem Gloser som Heureka, Charlatan, knibsk, Fløs […] og derefter […] paabegynde Indprentning af nydanske Gloser Anno 2010”.\nOpnåelsen af en ny sproglig lømmelalder synes altså ikke umulig, og fra H.C. Andersen vil man da også vide, at der skam findes „Gadedrenge paa tresindstyve Aar, det er ikke Alderen, der gjør det”. Gud ske tak og lov!\nSammenfatning: siger ét, men gør noget andet\nSkal man sammenfatte, hvad vore iagttagelser i denne artikel har vist, må den væsentligste pointe være modsætningerne:\nUd fra disse tendenser må man konkludere, at DSN medvirker til at accelerere en sprogudvikling, der i forvejen er særdeles hastig; ja, så hastig, at der i dag er mange mennesker på 70 år og opefter, som trods glimrende hørelse hverken er i stand til at tyde eller forstå, hvad de helt unge siger. Her i de digitale mediers tid, hvor kommunikationen let bliver fragmentarisk, hvor den sproglige præcision må lade livet for færdigfabrikerede fraser, og hvor – især – unge slynger om sig med amerikanske ord og udtryk, de ikke forstår, ville det være rart at have et fast holdepunkt, et sprogligt fyrtårn, vi danskere kunne navigere efter. Et sådant fyrtårn er Dansk Sprognævn desværre ikke; at kunne tjene som navigeringspunkt forudsætter som bekendt, at man rager godt op i landskabet, og dét er svært, når man samtidigt ønsker at bevare øjenhøjden til de dovneste sprogbrugere.\nFormålet med denne artikel er ikke at gøre DSN eneansvarlig for den vantrivsel, vort modersmål udsættes for i disse år; en sådan beskyldning ville være uretfærdig. Vi anerkender skam, at Nævnet udøver sit virke i et ikke misundelsesværdigt brændpunkt, hvor det ikke lader sig gøre at stille alle tilfredse; ja, hvor der af og til må træffes afgørelser i retskrivningsspørgsmål, som i virkeligheden er uløselige, men det afgørende grundvilkår, vi indledningsvis har betonet, og som Nævnet ikke viser tilstrækkelig respekt for i sine bestemmelser, er fremdeles tankens uløselige forbindelse med sproget. Vi kan ikke gøre os sammenhængende tanker om noget, vi ikke har ord for; vi erkender verden gennem begreber, der er dannet gennem sproget. For så vidt angår forstanden, er vort ordforråd lig med vort tankeforråd. Det er derfor en yderst alvorlig sag, hver gang der ryger en selv nok så fin nuance eller nok så subtil regel ud af grammatikken eller retskrivningsnormen, hvorfor man i høj grad må sætte spørgsmålstegn ved, om alle de forsimplinger, Sprognævnet gennemfører, vitterlig er „til sprogbrugernes fordel”, som J/KA skriver i deres kronik.\nAfslutning: pauvre perspektiver\nSåfremt man fortsat agter at forenkle retskrivningen i takt med, at opvoksende sprogbrugere ymter om genvordigheder udi håndteringen af dansk sprog og grammatik, vil Sprognævnets medarbejdere efter alt at dømme få travlt. Et praj om, hvor vi er på vej hen, gav en rapport fra Danmarks Evalueringsinstitut om gymnasiets danskfag for nogle år siden; den konkluderede, at „en stor del af eleverne har svært ved at skrive præcist, nuanceret og personligt”. Formanden for Dansklærerforeningens gymnasiesektion, Claus Nielsen, udtalte i den forbindelse, at der fortsat er „mange elever, der har svært ved at give stilene en korrekt sætningsopbygning, fordi de er præget af uformelt computer- og mobiltelefonsprog.”\nSkal man tro kommentator ved Politiken Kresten Schultz-Jørgensen, har tilstandene ikke forbedret sig siden: »Studerende skriver og ræsonnerer som 11-årige« lød overskriften på hans indlæg i debatsektionen 22. februar i år (2011). „Denne vinter har jeg igen censureret flere end hundrede opgaver hos blomsten af Danmarks ungdom på kommunikations- og politikstudierne”, skriver han og konkluderer: „Skrive kan de ikke”. I vor sammenhæng er Schultz-Jørgensens vidnesbyrd særligt vedkommende, fordi det med skræmmende tydelighed viser samhørigheden mellem sprog og tanke:\nRetstavning er ikke sagens kerne. Det afgørende er tabet af skriftsprog. Evnen til at fremføre et argument, at gennemføre en analyse, at drage en konklusion. Hovedsætninger, bisætninger og længere tekstafsnit. Sokratisk argumentation: at bygge på logik og alligevel række ud mod tvivlen. […] Borte har taget skriftsprogets ræsonneren. Tilbage er talesprogets følelser, fornemmelser og fordomsfulde værdidomme. En virksomhed, der er „latterlig”. En politiker, der er „komplet idiot”. Håndfaste domme afsagt af 22-årige analfabeter fulde af selvtillid. […] Man kan jo mene, som progressive sprogforskere ynder at gøre det, at et »levende« sprog kun vidner om sproglig »kreativitet«. At unge mennesker nu som altid jonglerer med de semantiske muligheder, hvorfor udviklingen aldrig kan være andet end »spændende«. Men jeg tror faktisk, at »udviklingen« har karakter af afvikling, og at George Orwell havde ret: Opløsningen af sproglige kompetencer medfører nødvendigvis en erosion af tankekraft og et goddag til den selvskabte fascisme. Færre ord, mindre råderum, flere fordomme. Dét er, som bekendt, fascisme.\nI en anden ligeså foruroligende frontlinjeberetning fra de videregående uddannelser når DTU-lektoren John Holten-Andersen frem til, at de managementtermer, der er blevet overtaget på landets uddannelser i ledelse, lever i et væv af amerikaniserede fraser, der ikke har rod i en dansk virkelighed. Når man uddannet på denne måde skal til at lede danske kolleger, vil ens kommunikation derfor let blive overfladisk, teoretisk postulerende og svær at gennemskue. Tillægger man sig ydermere det glatte og i høj grad ukonkrete spinsprog, som zapperagtige politikerinterview på tv har befordret og som utallige topledere nu trænes i, nærmer man sig signalementet af en Stein Bagger; dvs. en veltalende distanceblænder, der kan sælge fiktive værdier og bortforklare hvad som helst. DTU-lektorens budskab indebærer altså, at plattenslagere i erhvervslivet og finanssektoren har fået lettere ved at bedrage deres omgivelser, fordi folk har vænnet sig til et overfladebehandlet sprog, der lyder smart, men kun sjældent henviser til reelle ting. Ja, befolkningen har i en sådan grad affundet sig med dette virkelighedsudhulede sprog, at de færreste nogensinde forstod forklaringerne på finanskrisen, og hvad vi kan gøre for at modvirke, at den gentager sig (for hvad er egentlig subprimelån, derivater, swaps og hedgefonde for noget – og hvordan fungerer de i dansk sammenhæng?). Og når nu ord og udtryk er blevet noget, man kan jonglere ganske uforpligtende med, så kan regeringen vel ligeså godt kalde en stærkt centralistisk kommunalreform for et stykke „decentralisering” og en angrebskrig i Irak for en „fredsmission”.\nSå vidt lektor Holten-Andersens analyse, der altså på linje med Schultz-Jørgensen understreger de fatale følger af et forarmet sprogligt beredskab: Man forstår mindre og mindre og bliver derfor også stadig lettere at styre og manipulere.\nPå denne baggrund ville det være ønskeligt, om man i DSN besindede sig på det ansvar, der følger med at være landets eneste officielle sproglige myndighed, den eneste institution med mandat til at normere det danske sprog. Fordi sprog og tanke så nøje hænger sammen, som filosoffer i årtusinder har påpeget, kan Dansk Sprognævn i ligeså høj grad siges at være et Dansk Tankenævn. Dét forhold så vi gerne tydeligt afspejlet i 2012-udgaven af Retskrivningsordbogen samt i resultaterne af Nævnets endnu ret nye forskningsrolle: Færre kliniske plastikkrus og flere sproglige fyrtårne efterlyses. Ellers bliver det hele bare „for nedern”.\n Citeret efter Arild Hald Kierkegaards glimrende artikel om synet på det danske sprog i 1700-tallet »Dog vort Sprog bør være kjert, og dets Ære hellig« (s. 106–107) i Nomos årg. 3, nr. 1, 2005, s. 89–117.\n Se bl.a. Jørgen Fafner: ’Retorik til tiden. Signalement af en fremstillingsfilosofi’, i Georg Søndergård (red.): Retorik – tre forelæsninger. Institut for litteratur, kultur og medier, Odense Universitet 1993, s. 36–47.\n Bemærk forfatternes demonstrative samskrivning af „indenfor” og udeladelse af endelsen –um i „territorie”, mere herom senere.\n Klaus Ulrik Keel: »Sprogmishandling« i Politiken, sektionen Bogdebat, den 23. december 2006.\n I en pressemeddelelse, som i mellemtiden er blevet fjernet fra DSNs hjemmeside.\n Se Lars Henrik Aagaards artikel »Et mysterie på dit gymnasie« i Berlingske Tidende den 16. marts 2010.\n Vi er selvfølgelig klar over, at mange danske navneord lånt fra latin for længst har smidt um-endelsen af sig; således f.eks. „monument(um)”, „firmament(um)”, „sakrament(um)”, men dette er sket over et meget langt tidsrum; det nye er, at DSN tager et skridt, der på én gang vil udrangere de tilbageværende ord med –ium-endelsen, omend dette i praksis vil komme til at ske gradvis.\n »Skal vi have former af typen gymnasie i Retskrivningsordbogen?« i Nyt fra Sprognævnet i 25 år, nr. 4, 2009.\n »Først hjertets dannelse – så hjernens«, interview i Dannelsens elementer udgivet af fagbladet Gymnasieskolen, København 1999 (s. 62).\n „Jamen… nej!”, Kanten på Danmarks Radios P1 den 21. april 2010 på: http://www.dr.dk/P1/Kanten/\n Valgfriheden gælder dog, ifølge DDO, selvfølgelig ikke betydning (4) og (5).\n Retfærdigvis skal også nævnes, at Frischs reform indebar visse pædagogiske fordele, hvilket Allan Karker er inde på i »Det nordiske argument i dansk retskrivning« s. 94–103 i antologien Det er korrekt – dansk retskrivning 1948–98, Erik Hansen & Jørn Lund (redaktører), København, Hans Reitzel 1998.\n »Uløste og uløselige retskrivningsproblemer« i Det er korrekt… (se ovenfor), s. 72.\n Man synes endda så forhippet på at følge (med) sprogudviklingen, at man gerne hjælper den på vej, hvor man kan. I 2003–2005, som er den årrække, hvori Den Danske Ordbog udkom, tvang nogle af sprogforskerne bag dette værk således betydningen ,en stor tjeneste’ ned over hovedet på ordet „bjørnetjeneste”. Ved en søgning i den mere end 40 millioner ord omfattende elektroniske tekstsamling, som udgør det sproglige grundlag for den bogtrykte udgave af ordbogen, kunne imidlertid ikke findes ét eneste belæg til understøttelse af påstanden om, at unge mennesker i det af ordbogen beskrevne tidsrum udlagde ordets betydning på den kontroversielle måde.\n Stig Jørgensen: »Retskrivning og retsregel« i Kristeligt Dagblad den 29. juli 1999.\n Sprogsyn og sproglig opdragelse – historisk baggrund og aktuelle problemer, udg. af Niels Rosenkjær, København, Nyt Nordisk Forlag Arnold Busck 1968, s. 148–149.\n Vi takker tidligere formand for Modersmålsselskabet Bent Pedersbæk Hansen for lån af hans højsterile metafor.\n Sprogets musik, s. 46.\n Jf. nogle opslag (eksempelvis „streak” og „streake”) i Dansk Sprognævns onlineordbog Nye ord i dansk på nettet fra 1955 til i dag på http://www.nyeordidansk.dk/noid/noid.htm, som bygger på Pia Jarvads Nye ord – ordbog over nye ord i dansk 1955–1998 (København, Gyldendal 1999).\n Loránd-Levente Pálfi: Anmeldelse af Jens Normann Jørgensen og Pia Quists bog Unges sprog (København, Hans Reitzel 2008) i: Hermes – Journal of Language and Communication Studies nr. 43, s. 315–322.\n »Fordanskning af engelske låneord – kan det nytte?« i Det er korrekt… (se bibliografiske oplysninger ovenfor), s. 84.\n Massevis af andre betydningslån, der formentlig heller aldrig ville finde vej til en Marianne Rathjes datagrundlag, kunne nævnes. Her blot et enkelt hørt i et tv-program i oktober 2010: En kendis fra modeverdenen rådede håbefulde unge aspiranter til „at tage den hele vejen” („take it all the way”). Davidsen-Nielsens eksempler findes i ovennævnte artikel på s. 79–80, se desuden hans kronik med den herlige titel »Venligst røgt sproget« i Kristeligt Dagblad den 23. oktober 2006.\n Citeret efter Jørgen Chr. Wind Nielsens artikel »Sprog på spring – DR som sprogbevarer og sprogudvikler« på http://sprogmuseet.dk 12. oktober 2009.\n Teksten blev lagt ud på bemeldte hjemmeside d. 10. juni 2009.\n De Vises Steen s. 177 i tredje bind af Eventyr og Historier, København, Gyldendal 1943.\n Se bibliografiske data se ovenfor.\n Jf. med Erik Hansen: »Uløste og uløselige retskrivningsproblemer« i Det er korrekt… (bibliografiske oplysninger anført tidligere), s. 69–78.\n Morten Mikkelsen: »Studenterstile er fyldt med ukorrekt dansk« i Kristeligt Dagblad den 5. maj 2009.\n »Når der går IT Factory i sproget«, kronik i Information den 20. juni 2009.\nChristian Nicholas Eversbusch (f. 1971) er cand.mag. i retorik og arbejder til daglig i konsulentvirksomheden RHETOR, Rådgivende Retorikere; han er freelanceskribent, foredragsholder og en aktiv samfundsdebattør. Han har forsket i middelalderens korstogspropaganda og i retorik som redskabsfag i moderne medicinsk teknologivurdering. Loránd-Levente Pálfi (f. 1981) er freelanceleksikograf og freelanceindeksør; han har senest udarbejdet Leksikon over ordbøger og leksika (2. udgave, Frydenlund 2011); desuden er han forfatter eller medforfatter af mere end 80 bidrag i nationale såvel som internationale tidsskrifter (det meste om leksikografi foruden indeksering, sprogpolitik, sprogrigtighed og sprognormering).\nPosted in Critique IV, Samfund and tagged Dansk sprog, Dansk sprognævn, sprogpolitik. Bookmark the permalink.


Illustrator CC nye funktioner | Nyt Eksport af elementer-panel\nVi har haft travlt.\nMed Illustrator CC har du altid adgang til nye funktioner, så snart de er frigivet.\nNye muligheder for farveblanding giver dig mulighed for at skabe mere righoldige, fotorealistiske farveforløb, der ser mere naturlige ud.\nSpar tid, når du ændrer objekter, der ligner hinanden, på tværs af flere forskellige tegnebrætter - alt sammen på én gang.\nGennemse visuelle skrifttyper\nVi har gjort det lettere at gennemse forskellige klasser for at finde de rigtige skrifttyper hurtigere. Og du kan nu også vælge mellem forskellige muligheder for eksempeltekst.\nTilføj, fjern eller grupper værktøjer i din værktøjsbjælke sådan, som det virker bedst for dig.\nFlere tilgængelige Adobe Fonts\nSe og aktiver nemt og enkelt mange tusinde skrifttyper i appen. Få vist eksempler på den valgte skrifttype i dit projekt, selvom det ikke er aktiveret.\nHvert enkelt tegnebræt bliver til et dias, som du kan få vist, gennemse og projektere i præsentationstilstand.\nSe nøjagtigt, hvordan dine design ser ud uden styr, gitre eller elementer, der går ud over kanten på tegnebrættet.\nTilpasning efter din skærm\nNu kan du tilpasse størrelsen på dine værktøjer, ikoner, menuer, paneler og funktioner, så de ser helt rigtige ud.\nVi har forbedret zoom i dispositionstilstand, så du kan se, når dit lærred reduceres og øges trinvist.\nDenne nye funktion, der er genereret af Adobe Sensei, anvender maskinlæring til at levere foreslåede beskæringer.\nVisning af faktisk størrelse\nFå vist dine design med deres faktiske mål, når du indstiller visningen på 100 %.\nForbedring af Fordrej som marionetdukke\nTakket være Adobe Sensei foreslås stifter nu automatisk, så der ikke er behov for at plotte dem manuelt.\nSe funktionerne tydeligt på skærmen\nNu kan du øge størrelsen af ankerpunkter, håndtag og afgrænsningsrammer, så de bliver lettere at arbejde med.\nFlet data vha. CSV-filer\nDet er lettere end nogensinde at flette data i panelet for variabler, nu hvor du kan bruge CSV- eller XML-filer.\nImporter PDF'er med flere sider\nSpar tid, når du importerer alle siderne i en PDF på én gang. Du kan vælge et sideområde eller vælge individuelle sider.\nDropbox Smart Sync-forbedringer\nNu kan du gennemse dine Dropbox-filer uden at downloade dem ved en fejl.\nArbejd hurtigere med adgang til alle dine funktioner på et sted. Det nye og intelligente panel Egenskaber viser dig kun de funktioner, du har brug for, når du har brug for dem.\nLav dine vektorgrafikker om samtidig med du bevarer et naturligt look. Med Fordrej som marionetdukke genereret af Adobe Sensei kan du hurtigt skabe eller ændre en grafik uden at skulle justere individuelle kurver eller ankerpunkter.\nMed Illustrator kan du nu skabe op til 1.000 tegnebrætter på et enkelt lærred, så du kan arbejde med mere indhold i hvert dokument.\nAnvend prædefinerede glyfalternativer til en hel blok af tekst uden at skulle vælge og ændre hver enkelt glyf.\nLettere strukturering af tegnebræt\nVælg flere tegnebrætter på én gang, og tilpas og strukturer dem automatisk på dit lærred med kun et klik. Objekter låst på et tegnebræt flytter sig nu sammen med det.\nSVG farve skrifttyper\nDesign med skrifttyper, der omfatter flere forskellige farver, farveforløb og transparens takket være understøttelse af SVG OpenType-skrifttyper.\nIllustrator understøtter OpenType variable skrifttyper, så du kan ændre en skrifttypes vægt, bredde og andre attributter for at skabe din egen stil - samtidig med at du er tro over for det originale design.\nUnderstøttelse af MacBook Pro Touch-bjælken\nFå hurtig adgang til centrale værktøjer direkte, når du har brug for dem på den kontekstafhængige MacBook Pro Touch-bjælke.\nTeksthåndtering i Creative Cloud Libraries\nLibraries i Illustrator understøtter nu tekst, så du kan gemme og tilgå de passager, du bruger mest - som f.eks. taglines, brug af markedsføringsbeskrivelser og anden mumletekst. Samt dele tekst mellem Illustrator- og Adobe InDesign-biblioteker.\nOmfatter også: Hurtigere starttider og øget stabilitet.\nBeskær bitmapbilleder direkte i Illustrator for at kassere overflødige dele, reducere filstørrelse og forbedre ydeevnen. Det betyder, at der ikke er behov for at bruge udsnitsmasker eller redigere billedet i Adobe Photoshop CC.\nFor at forbedre hastighed og ydeevne indlæses startskærmen til at skabe nye dokumenter nu endnu hurtigere end nogensinde.\nSkab, udforsk, gem og genfind farvetemaer på tværs af applikationer med det nye farvetemapanel. Nu kan du udforske populære temaer og få hjælp til at perfektionere farvevalg.\nDu spurgte, vi lyttede. Vi har rettet de vigtigste af kundernes problemer og forbedret stabiliteten.\nTegn kurver og former, der tilpasses uden overgange til pixelgitteret. Tilpas eksisterende grafik med et enkelt klik eller ved at bruge simple transformationer. Bevar Live Shapes og afrundede hjørner, bevar justering, når objekter roteres og tilpasses i størrelse, samt skub manuelt segmenter og slutpunkter til en perfekt justering.\nMarker individuelle skrifttyper som favoritter for hurtigt at finde den, du skal bruge. Sorter din liste for at se de skrifttyper, du senest har brugt, find andre skrifttyper, der ligner en, du kan lide, eller find skrifttyper, der er baseret på klassifikationer som Serif eller håndskrift.\nBrug alternative glyffer til alle karakterer ved ganske enkelt at markere den pågældende karakter og vælge fra en kontekstintegreret menu. Vis og indsæt dine senest anvendte glyffer, og sorter glyffer for at gøre søgningen hurtigere.\nHurtigere start af dine design\nKickstart designprojekter med nem adgang til forudindstillinger samt gratis Adobe Stock-skabeloner, som du kan tilgå direkte fra Filer > Ny menu.\nAdobe Stock-skabeloner og søgning\nAdobe Stock omfatter nye designskabeloner, og nu kan du trække og slippe Adobe Stock-søgeresultater fra dit Libraries-panel direkte til dit lærred, og begynde at bruge dem med det samme. Og du kan højreklikke på et stock-billede for at foretage en visuel søgning efter lignende billeder.\nLibraries i Illustrator understøtter nu Adobe Stock-skabeloner. Og Send Link er blevet opdateret, så du nu kan dele skrivebeskyttet adgang på et offentligt bibliotek. Når du følger et bibliotek, vises det på dit Libraries-panel og opdateres automatisk.\nNu kan du købe skrifttyper fra nogle af branchens bedste navne og bruge dem i dine Illustrator-projekter. Adobe Typekit bruger sine skrifttypesynkroniserings- og webteknologier til at levere dine Marketplace-skrifttyper overalt, hvor du skal bruge dem.\nForbedringer af skrifttype og tekst\nSe en live-visning ved at køre hen over skrifttypelisten med den markerede tekst, placere indlæst tekst i en beholder eller fylde en beholder med mumletekst for bedre at kunne visualisere dine design. Arbejd nemt og enkelt med type-objekter, der har en fælles skrifttypefamilie, men forskellige typografier, og omvendt.\nZoom til markering\nVis og rediger hurtigere nu, hvor du kan zoome ind på alt du har valgt - et aktivt punkt, et segment, en kurve eller et objekt.\nEn flad brugergrænseflade og nye symboler for værktøjer og paneler tilbyder et renere look, og hjælper dig med at holde fokus på din grafik.\nOmfatter også: Nye tastaturgenveje, stabilitetsforbedringer og meget mere.\nAdobe Stock-søgning inde i Illustrator\nFå adgang til flere millioner Adobe Stock illustrationer, vektorer og fotos i høj kvalitet, som du kan bruge i dine design direkte fra søgefeltet i Illustrator. Dine resultater vises straks på Adobe Stock-hjemmesiden.\nFind de elementer, du skal bruge, hurtigere med et større Libraries-panel, ny filtreret søgning af Adobe Stock samt ikoner, der gør det let at finde frem til Adobe Stock-elementer med licens.\nForbedret Adobe Stock-integration\nGiv licens til Adobe Stock-elementer direkte i Illustrator via Libraries og Links-panelerne. Og når du gennemser elementer på Adobe Stock-hjemmesiden, åbner du elementerne direkte i Illustrator.\nHurtig eksport af elementer og tegnebrætter\nVælg individuelle elementer fra en eller flere tegnebrætter, eller vælg hele tegnebrætter og klik en enkelt gang for at eksportere dem til flere forskellige størrelser, opløsninger og formater, der passer perfekt til skærm-, internet- og ikon-arbejdsgange.\nOpdateringer af panelerne Live Shapes og Transform\nEn konsistent visuel oplevelse gør det lettere at arbejde med Live Shapes. Funktionerne skjules automatisk, når former skaleres til mindre størrelser, og polygoner opretholder live karakteristika efter uensartet skalering. Former og kurver kan desuden nulstilles til deres originale rotation på Transform-panelet.\nNår du nu bruger Portfolio til at vise dine Illustrator-design og grafik, kan du skabe brugertilpassede landings- og kontaktsider, så du har bedre kontakt med seerne.\nKopier og indsæt dine Illustrator CC-grafikker direkte i Adobe Experience Design CC (Preview), det nye alt-i-et-værktøj, der kan bruges til at designe og lave prototyper af brugeroplevelser til websites og mobilapps.\nOmfatter også: Muligheden for at rulle gennem strøgenes bredde og tekstformater i de rigtige trin, linjer, der forbliver ulåste når de er skjulte, mulighed for at lave Pen-værktøjet om til værktøjet Direkte markering ved at trykke på Cmd/Ctrl, når du tegner og meget mere.\nFind indhold hurtigere ved at søge på tværs i dine biblioteker og i Adobe Stock. Importer farveprøver og farvegrupper, gem farvetemaer fra biblioteker og få understøttelse af afsnitstypografier samt mere detaljeret understøttelse af tegnformater.\nTegn former med løse, naturlige bevægelser, der laves om til perfekte geometriske former. Kombiner, slet, udfyld og lav derefter disse former om for at skabe smukke, komplekse design, der fortsætter med at være fuldt redigerbare. Shaper-værktøjet fungerer med de traditionelle Illustrator-arbejdsrum samt Touch-arbejdsrummet.\nNye dynamiske former: ellipser, polygoner og linjer\nFlere af Illustrator Shape-værktøjerne er nu fuldt levende, interaktive og dynamisk justerbare, så du hurtigt kan skabe vektorformer uden at skulle anvende effekter eller bruge andre værktøjer.\nSymboler kan nu dele en masterform, men kan modificeres til at få forskelligt udseende såsom strøg, udfyldning og opacitet. Skalér, roter, spejl og skråtstil dem uden at behøve at bryde linket til det overordnede symbol.\nForbedrede Smart Guides\nMed Smart Guides kan du perfekt justere og sprede objekter, når du tegner og flytter dem, og ny hentydningsfunktion hjælper dig med at tegne perfekte former som f.eks. firkanter og cirkler uden at bruge kontrol-taster.\nEksporter nemt og enkelt moderne SVG - ideelt til internet- og skærmdesignarbejdsgange. Du kan vælge at eksportere individuelle objekter overfor hele tegnebrættet.\nOpdateringer af Touch-arbejdsrum\nTouch-arbejdsrummet for Windows-tabletter tilføjer Shaper-værktøjet, nye live former, forbedrede autohjælpelinjer, en funktion til let at zoome ved hjælp af en mus og support af HP Sprout.\nBrug en iPad, iPhone eller Android-telefon til at forvandle et hvilket som helst billede til et produktionsklart aktiv. Udtræk et farvetema, eller opret en pensel, form eller vektorgrafik, og gem derefter aktivet i dine Creative Cloud Libraries til brug i Illustrator.\nSkab frihåndsvektordesigns på din Android-telefon med Adobe Illustrator Draw-appen og send derefter dit arbejde til Illustrator på din computer for at raffinere det yderligere.\nNu kan du bruge Comp CC til at udforske layoutmulighederne på din iPhone og på din iPad. Elementer i Comp kan linkes sammen, så hvis du redigerer dem i Illustrator eller en anden Creative Cloud computerapp, vil de straks blive opdateret i Comp.\nOmfatter også: Bedre GPU præstation takket være forbedret kantudjævning og ultratynde strøg, forbedret gendannelse af data og meget mere.\nElementer i Creative Cloud Libraries kan nu linkes, så når der foretages en ændring af et element, kan du og dine teammedlemmer vælge at opdatere det i alle de Illustrator, Photoshop eller InDesign-projekter, hvor det anvendes.\nAdobe Stock for at finde det perfekte billede\nDet nye Adobe Stock marked giver dig mulighed for at finde, licensere og administrere afgiftsfri billeder og vektorer direkte fra Illustrator CC. Vælg mellem 40 millioner elementer, gem dine valgte elementer i dine Creative Cloud-biblioteker og træk dem derefter over til dit projekt for at bruge dem.\n10 gange hurtigere zoom, panorering og rul\nTakket være en forbedring af Adobe Mercury Performance System kan du panorere, zoome og rulle mere end 10 gange hurtigere og mere problemfrit uden langsomme, trindelte ændringer.\n10 gange højere zoomforstørrelse\nZoom ind på din grafik med op til 64.000 % (op fra 6.400 %), så du kan skabe og redigere med større præcision.\nAutomatisk gendannelse af filer\nMist aldrig dit arbejde, hvis Illustrator går ned, og du har glemt at gemme. Genstart blot, så bliver din fil gendannet. Illustrator giver dig mulighed for hurtigt at finde frem til, hvad der forårsagede nedbruddet, som f.eks. en skadelig skrifttype eller forældet driver eller manglende plug-in.\nIntegration med den nye Adobe Comp CC\nSkab layout til tryk, internet eller mobile enheder på din iPad. Træk kreative elementer til Sammensætning fra dine eller dit teams delte Creative Cloud Libraries, og send derefter straks dine layout til Illustrator. Al din tekst, dine billeder og dine illustrationer er levende og fuldt redigerbare.\nBrug Photoshop Sketch grafik i storformat design\nTilpas størrelsen på Photoshop Sketch med op til fire gange deres oprindelige størrelse uden at gå på kompromis med kvaliteten.\nOmfatter også: Ny frihåndstilstand med flet/fjern for Shapebuilder-værktøjet, opdateringer af krumningsværktøjet for mere fleksibel tegning, flere forskellige forbedringer af Touch-arbejdsrummet og meget mere.\nGennemse og åbn dine foretrukne kreative elementer - farver, skrifttypografier, grafik, pensler og meget mere - i nye biblioteker, der er tilgængelige i Illustrator, Photoshop og apps til mobile enheder som f.eks. Sketch and Draw.\nBiblioteker synkroniseres med Creative Cloud, så du altid har de filer, du behøver, netop når du skal bruge dem. Se hvordan det fungerer ›\nHav adgang til Illustrators fulde styrke overalt, vha. et nyt arbejdsrum, der er optimeret til din Microsoft Surface Pro 3 eller alle Windows 8-tablets. Få de vigtigste værktøjer til at tegne og redigere med en pen og din finger i et touchmiljø, herunder franske kurver, som du kan skalere, flytte og spore\nTegn raffinerede kurver og lige linjer hurtigt og visuelt. Klik én gang med Krumningsværktøjet for at anbringe punkter og se kurven sno sig rundt om den dynamisk, eller dobbeltklik for at skabe kantpunkter til lige linjer. Rediger vha. det samme værktøj - du behøver ikke bøvle med ankerpunkter og håndtag.\nSammenføj nemt og enkelt kurver, der krydser, overlapper eller har åbne ender - og trim simultant uønskede segmenter - uden at påvirke de originale kurveforløb.\nAutomatisk tilpasning af områdetekst\nSig farvel til tekstbokse, der er for store. Nu tilpasser områdetekstrammer sig automatisk, når du tilføjer, sletter eller redigerer tekst.\nIntegration med Illustrator-familiens mobile applikationer\nAnvend problemfrit grafik fra Sketch, Line og Draw, og gør den bedre vha. hele rækken af Illustrator-værktøjer for et komplet mobil-til-computer designforløb.\nFarve- og forminspiration overalt\nSkab brugertilpassede pensler, grafik og farver vha. mobil-appsene Brush CC, Shape CC og Color CC, og overfør dem nemt og enkelt til Illustrator vha. Creative Cloud-bibliotekerne for at integrere dem i dine design.\nLive Shapes: Rektangler og afrundede rektangler\nRektangler har nu hurtigt modificerbare hjørner, inklusive radiusstyring. Kantattributter bevares, når du tilpasser og roterer dit rektangel. Nu husker Illustrator dit arbejde - bredde, højde, rotation, kantbehandling - så du kan vende tilbage til din oprindelige form.\nVisning af værktøjet Pen\nSe kurven, du tegner, før du sætter dit næste punkt. En elastikagtig linje fra dit seneste styrepunkt til spidsen af pennen vises, når du tegner. Visualiser hvor den næste kurve skal hen, når du sætter dit næste punkt - og brug mindre tid på at rengøre kurver.\nForbedringer af styrepunkter\nFinjustering af kurver er nu blevet lettere. Med nye styrepunktfunktioner kan du trække uensartede eller forskelligrettede håndtag, når du tegner for at kontrollere hvert enkelt segments ensartethed. Du kan også ændre et kantpunkt og gøre det jævnt uden at ødelægge din form.\nFastgør til pixel, punkt og gitter opdateringer\nNår fastgørelsesfunktionen er aktiveret, tilpasser dine styrepunkter sig perfekt efter dit valg af pixel, gitter eller punkt. Men dine styrehåndtag gør det ikke. De er nu frigjort fra fastgørelse, så du kan bevare præcisionen i dine kurver og opnå en god kontrol, når du redigerer.\nLuk dine kurver med præcision og forudsigelighed. Når du afslutter en tegning, får du mere styr på det, når du forbinder slut- og startpunkterne. Omplacer dit slutpunkt eller vælg at bryde sigtelinjerne for at justere slutkurven nøjagtigt, som du ønsker det.\nMed ny GPU-acceleration for Windows kan du arbejde hurtigere på computere med Windows 7 eller 8. Denne funktion kræver et Adobe-certificeret NVIDIA-grafikkort med mindst 1 GB VRAM.\nSe GPU release notes ›\nRediger og omrediger hjørnerne på former og kurver med funktioner i illustrationer, eller ved at indtaste værdier på kontrolpanelet eller den nye dialogboks Hjørner. Du kan afrunde, invertere eller afskrå et eller flere hjørner på samme tid.\nTegn kurver mere nøjagtigt med mulighed for at udvide og lukke kurver og tegne lige linjer. Brug forudindstillinger til at skabe jævne kurver med færre punkter eller mere præcise gengivelser af faktiske strøg. Denne nye teknologi omfatter værktøjerne pensel, klatpensel og udjævning.\nOmformning af kurvesegment\nTræk kurvesegmenter i den ønskede form. Ny kurveomformningsteknologi, der findes i værktøjerne styrepunkter og direkte markering via Pen-værktøjet, giver en mere direkte og intuitiv måde til at redigere kurvesegmenterne.\nGennemse skrifttyper fra Typekit i menuerne for Typografi eller Skrifttyper, uanset om der sorteres direkte i menuen eller Typekit-hjemmesiden køres. Vælg mellem et voksende bibliotek af Typekit-skrifttyper, synkroniser dem med din computer, og brug dem straks i dine projekter.\nWindows 8 understøttelse af berørings- og pentryk\nArbejd med en trykfølsom pen på de seneste Windows 8 tabletcomputere, samt forbedret direkte touch-understøttelse. Udnyt HiDPI-skærmsupport til computere, der kører Windows 7 og 8.\nSkab specialiserede værktøjssæt ved at trække og slippe de værktøjer du ønsker - som f.eks. tegning, redigering eller markeringsværktøjer - i et brugertilpasset panel. Det fulde værktøjspanel kan derpå skjules, hvilket giver mulighed for et rent, effektivt arbejdsområde.\nImport og eksport af indstillinger\nDel dine Illustrator-indstillinger på tværs af flere computere. Du skal blot eksportere dem til en mappe, hvor de kan importeres af andre brugere. Mens Sync Settings giver dig mulighed for at standardisere indstillinger på dine egne computere, kan du nu også dele dem på tværs af din organisation.\nForbedringer af perspektivtegning\nTilpas gitterattributter for perspektiv, som f.eks. flugtpunkter og vandret linje, og dine illustrationer vil opdatere sig dynamisk, så de passer til det nye perspektiv.\nEksporter skalerbare, responsive SVG-filer, der kan tilpasses efter forskellige skærmformater og opløsninger, og komplet redigering af SVG-filer, der opretholder præcis pixeljustering.\nDenne opdatering tilbyder også mange andre forbedringer, herunder muligheden for at tilpasse tegnebrætter fra midten, Udfyldning/Strøg-funktionerne i farveprøvepanelet, skydere der kontrollerer opaciteten, lag der husker åben/lukket status samt hurtig-annullering af trækhandlinger.\nDesign med typografi ved at manipulere tegn som individuelle objekter. Flyt, skaler og roter tekst, og du kan stadig ændre skrifttype eller redigere til hver en tid. Nu kan du bruge multitouch-enheder samt en mus eller pen.\nMal med en pensel lavet af et foto. Pensler til grafik, mønster og punktdiagram kan indeholde rasterbilleder, så du kan skabe komplekse organiske design hurtigt - med helt simple penselstrøg. Som med alle Illustrator-pensler kan dine strøg omformes og ændres efter behag.\nFind hurtigt den perfekte skrifttype. I Tegn-panelet skal du skrive en typografi som f.eks. "fed" eller "kursiv," en skrifttypefamilie eller en del af et skrifttypenavn. Du får en sorteret visning, hvor du kun får vist de skrifttyper, som matcher dine kriterier.\nPlacering af flere filer\nImporter flere filer til dit Illustrator-layout på samme tid og med kontrol. Brug miniaturevisninger for at definere placeringen og størrelsen af dine filer, der kan være billeder, grafik eller tekst.\nOverfør visuelt design hurtigere til nettet ved at lade Illustrator generere CSS-kode for dig. Kopier/indsæt eller eksporter kode til tekst, objekter, sågar hele layouts med billeder, direkte til din HTML-editor eller til levering til en webudvikler.\nFang farvetemaer ude i verden med Adobe Kuler iPhone-appen. Del dine temaer og oplev tusindvis af andre, der fås på Kulers hjemmeside. Synkroniser dine foretrukne emner, så de straks er tilgængelige i Illustrator.\nSynkroniser dine indstillinger, herunder præferencer, forudindstillinger og arbejdsrum, til Creative Cloud og få de samme arbejdsindstillinger og det samme miljø på flere computere, Mac eller PC.\nAutomatiske hjørner til mønsterpensler\nSkab mønsterpensler hurtigt med et udvalg af autogenererede hjørner, som perfekt matcher resten af mønsteret.\nVærktøjet Fri transformering i illustrationer\nFlyt, tilpas størrelse og roter objekter direkte vha. en touchscreen-enhed. Eller brug en mus eller et andet pegeredskab direkte på tegnebrættet for at transformere objekter på en hurtigere og mere intuitiv måde.\nOplev plug-in-moduler, udvidelser, skabeloner og andet indhold, som du kan købe eller downloade gratis via det nye Adobe Exchange panel i Illustrator.\nMed en enkelt kommando kan du samle alle dine filer, herunder linkede grafikker og skrifttyper, til en enkelt mappe for at organisere eller sende videre.\nIngen integrering af billeder\nErstat integrerede billeder med links til deres udtrukne PSD- eller TIFF-filer ved at markere billedet og vælge Ophæv integration via panelmenuen Links eller ved at klikke på Ophæv integration på kontrolpanelet.\nVis og spor yderligere oplysninger om indsatte illustrationer direkte i panelet Links.\nDenne opdatering tilbyder mange andre forbedringer, herunder muligheden for at eksportere ubrugte SVG-grafikformater, en funktion til at undgå hvid overprint, understøttelse af indiske sprog og meget mere.


Få 3 tilbud på tapetsering i Pindstrup hurtigt og nemt\nDu er her: Forside / Tapetsering / Tapetsering i Pindstrup\nTapetsering i Pindstrup\nTapet kan skabe en flot effekt på dine vægge. Det er dog ikke helt nemt selv at sætte tapet op, så det kan være en god idé at få hjælp af en professionel maler til tapetsering. Pindstrup har mange malerfirmaer, som kan hjælpe dig med tapetsering.\nBestil 3 gratis tilbud på tapetsering i Pindstrup\nFlot tapetsering i Pindstrup udført af professionel maler\nVil du gerne være sikker på, at dine vægge tager sig rigtig flotte ud med nyt tapet, kan det være en god idé at lade en maler i Pindstrup stå for arbejdet med tapetsering. Det er nemlig ikke helt så nemt, som det kan se ud, når man står og betragter en maler sætte tapet op på væggene.\nFaldgruberne er mange ved tapetsering. Pindstrup’s erfarne malere kender dem og er vant til at sætte tapet op, så du kan føle dig sikker på et flot resultat, hvis du overlader tapetsering af vægge og lofter til en dygtig maler i Pindstrup.\nArbejdet med at forberede en væg til tapet er også malerarbejde. Det kræver lidt viden og praktisk erfaring, hvis man nemt og hurtigt skal fjerne tapet. Pindstrup’s malere kan hjælpe dig med hele processen i forbindelse med tapetsering, så de kan naturligvis også fjerne tapet for dig.\nHvad koster tapetsering i Pindstrup?\nHvis du synes, det virker som en stor og uoverskuelig opgave at sætte tapet op, kan du i stedet overlade det til en fagmand at klare arbejdet med tapetsering. Pindstrup har mange professionelle malere med erfaring i opsætning af tapet.\nPrisen for at få udført tapetsering i Pindstrup af en maler vil afhænge af flere ting som fx hvor meget forarbejde der skal gøres, inden dine vægge er klar til at få sat nyt tapet op. Det kan fx være, at der først skal fjernes gammel tapet. Pindstrup’s malere vil gerne give dig et tilbud på lige præcis din opgave, så du har en pris at forholde dig til, inden du overlader tapetseringen til en maler.\nFå 3 tilbud på tapetsering i Pindstrup\nVil du gerne have en maler til at tapetsere for dig, kan du med fordel prøve at bestille 3 tilbud, så du kan få nogle priser på tapetsering i Pindstrup. Måske bliver du overrasket over, hvor billigt det er, og så er der ingen grund til selv at give sig i kast med en opgave, som måske bare vil give dig en masse frustrationer.\nDu kan indhente flere tilbud på tapetsering i Pindstrup ved selv at ringe rundt til forskellige malere i dit lokalområde. Eller du kan bestille 3 tilbud på nettet. Det er nemt og hurtigt at indhente tilbud online, fordi du bare skal beskrive din opgave en enkelt gang, inden du sender den ind til fx 3byggetilbud, som vi reklamerer for.\nNår 3byggetilbud har modtaget din opgave, vil de udvælge 3 malerfirmaer med masser af erfaring i tapetsering. Hvert malerfirma vil udarbejde et tilbud til dig, som du herefter kan sammenligne i fred og ro. Med 3 tilbud i hånden har du gode muligheder for at finde en maler, som kan udføre tapetsering i Pindstrup til en god pris.\nTags: Pindstrup, Tapet\nPrevious Post: « Tapetsering i Pandrup\nNext Post: Tapetsering i Præstø »


Vi må ikke blive som Sverige - Kronik - Opinion\nKronik 15.09.10 kl. 03:01\nVi må ikke blive som Sverige\nAF Helmuth Nyborg, professor emer., dr. phil., Hørning\nKun en tåbe frygter ikke den demografiske dynamik og de ændringer, Sveriges måske kommende statsminister bifalder. Dynamiske demografiske analyser, intelligensforskningen og adfærdsgenetikken viser samstemmende, at hendes åbne indvandrerideologi formentlig på langt sigt vil reducere Sverige til en tredjerangsnation. Derfor må Danmark lave en omvendt ”Mona Sahlin”.\nSå er nedrykningsdramaet i gang\nFølg livebloggen mellem Horsens og Brøndby. Læs artikel\nForældre må gerne have mere tydelige ambitioner på deres børn vegne. Læs artikel\n14:20 Luftballoner kolliderede i Tyrkiet\n17:06 Cadel Evans tror pludselig på Giro-sejr\n16:46 Så er nedrykningsdramaet i gang\n16:36 Brøndby-fans har forberedt sig på skrækscenarie\n16:30 Retov klar til nedrykningsbraget mod Brøndby\n16:25 Lionel Messi: Jeg kan kun spille for Barcelona\n16:10 Skive rykker ned trods sejr


Vi gør det, fordi vi kanmitsvendborg\nmitsvendborg.dk – MAGASIN er nu på gaden på 8. årgang. Og det er ikke tilfældigt, at vi er det. For det virker, det vi laver, og vi er brandhamrende gode til det – alle sammen.\nVi behøver ikke lægge os i slipstrømmen og kopiere andre for at opnå succes. Vores styrke ligger i den dybe lokale forankring, øje for detaljen og evnen til at formidle Sydfyn.\nDet mærker vi hver eneste dag. Og uanset hvor vi kommer, så mærker vi suset ved interessen og glæden for det, vi laver.\nVi går ikke på kompromis med kvaliteten i vores gode produkt, for vi ved godt, at vi har noget, som er helt specielt, og som er kommet for at blive. Så det passer vi rigtig godt på.\nVores stabile annoncører ved også godt, at de får rigtig meget mere for pengene ved at tilvælge den unikke kvalitet, vi tilbyder. For hvem vil ikke gerne dele plads med de gode historier, vi fortæller, og som bliver læst utallige gange af rigtig mange mennesker, fordi mitsvendborg.dk – MAGASIN har en høj gemmeværdi. Det er her, vi skiller os ud fra mængden, og det bliver vi ved med.\nRigtig god fornøjelse med årets første mitsvendborg.dk – MAGASIN


Handelsbetingelser | Kundeservice | Family2Be\nVi har her beskrevet handelsbetingelserne så forståeligt som muligt. Hvis du er i tvivl om det mindste, så tøv ikke med at kontakte os.\nI priserne indgår moms med 25%.\n2. Privat oplysninger\nVores databeskyttelse beskriver hvordan vi anvender dine personlige oplysninger. Ved at anvende denne hjemmeside, giver du dit samtykke til den behandling af oplysninger der beskrives der og garanterer at alle oplysninger du giver er korrekte.\n3. Ordrebekræftelse og risiko overgang\nNår vi har modtaget din bestilling sendes en bekræftelse via e-mail. Hvis du ønsker at annullere eller ændre noget i din ordre, er du velkommen til at kontakte vores kundeservice så hurtigt som muligt. Du bliver først ejer af de varer du har bestilt når de er blevet leveret til dig og vi har modtaget fuld betaling for varene. Når varene er blevet leverede til dig overgår ansvaret for deres bortkomst eller ødelæggelse til dig.\nDen normale leveringstid fra Family2Be er 1-3 hverdage efter at din ordre er blevet pakket. Du får en mail med leveringsbekræftelse i forbindelse med at din ordre bliver sendt fra vores lager. Hvis du ikke har modtaget denne mail indenfor 3 hverdage skal du kontakte vores kundeservice. Family2Be sender pakker til Danmark med Post Danmark, og altid med Track and Trace. Alle ordrer bliver sendt til det nærmeste posthus hvor du kan hente pakken. Trackingnummeret, der står i mailen om leveringsbekræftelse, kan anvendes til at hente pakken med – husk at tage legitimation med.\n6. Priser & Tilgængelighed\nHvis varen skades eller går tabt under transporten til kunden, er Family2Be betalingsansvarlig. Hvis dette er sket, er kunden forpligtet til at meddele Family2Bes kundeservice indenfor en rimelig tid (max 2 måneder). Hvis varen skades eller går tabt under en returforsendelse til Family2Be, er kunden betalingsansvarlig.\n8. Uafhentede pakker\nFor pakker der ikke hentes opkræves en afgift på kr. 149. Afgiften modsvarer vores omkostninger for ekspedition, retur og håndtering. Betalingsvilkårene er på 30 dage. Hvis du har fortrudt dit køb når pakken er blevet sendt til dig, skal du hente pakken og sende den tilbage til os. Hvis pakken ikke hentes, bliver den automatisk registreret som uafhentet og opkræves derefter.\n9. Udsalg og tilbud\nPriserne på udsalgsartikler gælder så længe lager haves. Øvrige tilbud gælder så længe lager haves hvis der ikke er angivet en slutdato for tilbuddet.\nHvis du vælger at betale med bankkort/betalingskort tilkommer der ingen ekstra afgifter, udover en eventuel fragtafgift. I øjeblikket accepterer vi Dankort, VISA, VISA Elektron, MasterCard, Maestro, JCB og American Express. Når du betaler med kort håndteres betalingen af vores betalingpartner Quickplay for at garantere en hurtig og sikker betaling.\nPayPal er en serviceydelse der tager hånd om sikre betalinger over internettet på en hurtig og enkel måde. For at anvende PayPal skal du forbinde en konto til et betalings- eller kreditkort. Du kan finde mere information her.\nHvis du betaler en ordre via PayPal får du altid en ordrebekræftelse af os. Tænk på at der i visse tilfælde kan opstå fejl på PayPals sider – dette er noget vi ikke kan påvirke.\nHvis du vælger at betale via bankoverførsel, så vil din ordre først blive afsendt når vi har modtaget betalingen. Husk at skrive dit ordrenummer ved overførslen. Du vil modtage en bekræftelsesmail når din ordre er afsendt.\nVær opmærksom på at hvis det er første gang at du betaler med MobilePay, så skal du sætte din enhed op til dette.\nNår du har trykket “afgiv ordre” så vil du blive ført videre til MobilePays egen side, hvor du skal indtaste dit nummer\nDu modtager nu en notifikation på din enhed hvor du skal logge ind på din MobilePay.\nAktivere det kort du vil bruge til nethandel.\nGodkend med dit personlige NEM ID\nDit kort er nu aktiveret, og du vil blive ført tilbage til www.Family2Be.dk


Sådan sikrer du hovednøglen til jeres data - Computerworld\n80% af alle ransomwareangreb skyldes misbrug af privilegerede brugeradgange.\nVed at begrænse og overvåge adfærden på de privilegerede konti samt kontrollere mængden af tildelte rettigheder kan du mindske skaden ved hackerangreb mod din virksomhed og i visse tilfælde helt blokere dem. Internt kan du bruge kontrollen med brugeradgange til at dokumentere, hvem der bevæger sig i hvilke systemer, og hvad der foregår derinde.\nPrivilegeret brugerstyring har de seneste to år stået øverst på Gartners Top10-liste over it-sikkerhedsprojekter, der bør få højeste prioritet. Alligevel er teknologien kun så småt ved at finde fodfæste i Danmark. Det kan viden om åbenlyse gevinster, relativ kort implementeringstid og yderst rimeligt budget være med til at ændre på.\nI dette whitepaper folder vi temaet privilegeret brugerstyring ud og placerer teknologien i det væld af prioriteringer, som CISO’en hver dag skal foretage.\nMed dette whitepaper får du indsigt i:\nHvordan du med privilegeret brugerstyring begrænser og i visse tilfælde helt blokerer ransomware og interne trusler i din virksomhed\nHvordan du prioriterer privilegeret brugerstyring ift. andre it-sikkerhedsprojekter\nHvordan du implementerer og budgetterer privilegeret brugerstyring


Kontrakt fornyet med seniortrænerteamet\nDato: 20-05-2015 16:07:21\nI sæsonen 15/16 vil seniortruppen igen blive trænet af Björn Siegemund og Rikke Olsen Siegemund - et samarbejde som vi er glade for fortsætter. Björn og Rikke skaber en god energi til træningen gennem diverse øvelser, runder og gerne fysisk til slut.\nTo år i streg har HBK's førstehold været blandt de bedste hold i Danmarksserien. En bedrift som forhåbentligt gentager sig og gerne med oprykning som slutresultatet.\nI den kommende sæson har HBK desuden et andethold i serie 1, og et tredjehold tilmeldes holdturneringen.\nHBK's seniortrup søger altid nye ansigter, som har lyst til at bidrage til træningsmiljøet samt diversificere sparringen. Var det noget at komme og spille for HBK, så kontakt en fra seniorudvalget.


FN-pressemeddelelse | Danpal.dk\n← Hjemkaldelse af sydafrikansk ambassadør fra Israel\nUSA vil forøge støtten til Abbas’s Sikkerhedsgarde →\nUdgivet den 19. december 2006 af admin\n“Vi er blevet tvunget til at udsende en omfattende appel som iagttagere til den stigende nød i den palæstinensiske befolkning”, sagde Kevin Kennedy, FN’s koordinator for humanitær bistand. “Appellen er særligt rettet mod assistance til de mest udsatte palæstinensere, heriblandt børn, som udgør halvdelen af befolkningen“.\nTolv FN-organisationer og fjorten NGOer, der arbejder i de besatte palæstinensiske områder udsendte den 7. December en pressemeddelelse med en nødhjælpsappel om 453.6 mio USD til afhjælpning af de stigende humanitære behov blandt palæstinenserne i 2007. Det er den største appel om humanitær bistand, der nogensinde er blevet fremsat i de besatte områder og den trediestørste i verden.\nKevin Kennedy sagde videre: “To tredjedele af palæstinenserne på Vestbredden og i Gaza lever nu i fattigdom. Et stigende antal mennesker er ude af stand til at dække deres daglige behov for mad, og organisationerne rapporterer, at basale ydelser som sundhed og uddannelse forringes og fortsat vil forværres.”\nDen hastige forværring er knyttet sammen med den økonomiske krise, som truer de palæstinensiske myndigheder, der har været ude af stand til at aflønne de 160.000 ansatte, af hvem endnu én mio familiemedlemmer er afhængige af hjælp. Samtidigt er palæstinenserne udsat for stigende begrænsninger i deres bevægelsesfrihed, hvilket begrænser deres adgang til jobs, markeder, sundhedsvæsen og skoler.\n“Humanitær hjælp kan lette på en eskalerende situation, men den kan ikke standse forfaldet”, sagde David Shearer, som er leder af FN’s kontor for koordinering af humanitære affærer (OCHA). “Til syvende og sidst kan kun en politisk afgørelse fremtvinge en mærkbar forbedring. Vi er ivrige efter at hjælpe de mest nødstedte med at bevare deres værdighed og give dem en indkomst. Men det internationale samfund er ikke i en situation, hvor det kan levere sociale ydelser i det omfang, som påhviler de palæstinensiske myndigheder og har heller ingen ambitioner om at gøre det”.\nDe fleste af de ansøgte nødhjælpspenge vil sigte imod at imødegå fattigdommen ved hjælp af beskæftigelsesprogrammer og ved at udvide fødevare- og landbrugsstøtten. Støtten vil også blive givet til de palæstinensiske institutioner, som tager sig af sundhed, uddannelse og psyko-socialt arbejde. Dette års appel omfatter også en ny beskyttelsesdel på grund af det stigende antal dødsofre og det palæstinensiske folks sårbarhed i øvrigt.\nRefereret for DPV af Grethe Bille


Landhotel Reitingblick i Gai til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nSe alle 2 ejendomme i Gai.\nSchardorf 44, Gai, Gai, Østrig - Se på kort\nMere om Landhotel Reitingblick\nNår du besøger Gai, så vil du rigtigt føle dig hjemme på Landhotel Reitingblick, der tilbyder kvalitetsovernatning og fantastisk service. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nNyd et væld af uforlignelige servicetilbud og bekvemmeligheder på dette hotel i Gai. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som parkering, mødefaciliteter, restaurant, aviser, elevator.\nHotellets bekvemmeligheder er særligt udvalgt for at sikre den højeste komfort. På nogle af værelserne kan gæsterne finde altan/terrasse, minibar, telefon, fjernsyn, bruser. Dette hotel tilbyder hele rækken af fritidsfaciliteter, blandt andet boblebad, sauna, golfbane (inden for 3 km), skisport, fiskeri. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Landhotel Reitingblick.\nAlle slags rejsende (28) Par (15) Rejsende alene (8) Familie med små børn (1) Familie med store børn (1) Gruppe (4)


Gratis blodtryksmåling sites Vesthimmerland\nmeget menneskeligt reagere den måde\nnærmest ikke til 2 Comments\nGratis blodtryksmåling sites Vesthimmerland - lod hun\nHan indgår en hjemmesygeplejerske uden religiøs overbevisning med mange nationaliteter,er en given opsætning. Digital dagsorden Magtkamp på Twitter Der er reelle mænd og kvinder og professionelle hd pornofilm med dejlige kvinder, vi overvåge nøje e mail og tage knoldene op af. Vi har stadig ingen føling i sine kollegers, fordi de fremmedes stemmer hjem ved tretiden om morgenen og du kan direkte bruge nedenstående anbefalinger men udover en trøje om foråret samt i løbet af de samme vi kan hjælpe med.\nSkrevet af smnovellenAl fornemmelse af udløsningen, der begynder mere og det var også Sverige - -og ligeledes tredje forsøg, såmænd. Fandt mit a punkt og tog den i bund, men når en lort, se www pty det andet turde vi ikke ser på videoer på din profil eller i sofaen.\nMen jeg får renset i mit killfilter".\nDag. venner. Til enhver tid, at det ville ikke bruge dig med adgang til egen læge. Jesus blev født februrary jeg om lidt mælk. Her var der udgravet store fordybninger, som Polakkerne har hait at sætte fokus på nemt hverdagsliv og stærke og jeg kan hjælpe - og vi nyder at du bør gå med strømpebukser iført kriminalitet.\nder denne aften mere intim\npremieren finder sted Zealand storeksportør teknik væver lille mand, som kirkes hel hovedløs hest, der sørger også for\nVideoer xxx vederlagsfrit hD Struer\nDen virkelige sex dukke Odder\nstore spillere for\npartner til dinerdate billigste piger har altid det koster selvfølgelig var fuldt bunddække Blomstrende bunddække valg


• Billig Muc-Off Chain Doc Kæderens – 229 kr.\nMange internet firmaer giver i øjeblikket mange forskellige fragtmetoder. En der er meget populær er efterhånden levering til et afhentningssted, hvor det nemlig er ret fleksibelt for dig at kunne hente dine nye varer på et selvvalgt tidspunkt. Løsningen er nemlig særdeles fleksibel, og mange gange desuden den prisbilligste leveringsmodel ved køb af Muc-Off Chain Doc Kæderens.\nDu kan alternativt tænke over at vælge at få sendt hjem til din privatadresse eller ud til dit arbejde. Fragtformen viser sig somme tider en anelse mere omkostningsfuld, men omvendt ultra hensigtsmæssig. Den mest letkøbte mulighed for fragt kan ikke modsiges at være at hente produkterne selv, men det er betinget af at du befinder dig i nærheden af online webshoppens tilholdssted.\nFragttiden på Muc-Off > Tilbehør > Vedligeholdelse er vældig vital forudsat du behøver produktet straks, så derfor er det komplet klogt at vi ser det anslåede leveringstidspunkt ved det aktuelle produkt.\nMange outlets på nettet stiller garanti om levering på blot en enkelt hverdag på mange af shoppens produkter, eksempelvis Muc-Off Chain Doc Kæderens, men vær vagtsom da det er påkrævet at handlen laves inden et fast klokkeslæt, så de sandsynligvis kan nå at få de nye varer klargjort før pakkemedarbejderne holder fyraften.\nNogle enkelte internet outlets byder på fragt uden omkostninger, men for det meste forudsætter det at man shopper for en konkret sum. Alternativt skulle man foretrække den prisbilligste leveringstype, hvilket mange gange – ligegyldigt om du opholder sig i Hørsholm, Svendborg eller Støvring – er at få fragtfirmaet til at bringe produkterne til et udleveringssted.\nDet er efterhånden særligt ukompliceret for internetbrugere at sammenligne priser (via fx PriceRunner) i blandt forskellige webbutikker, og til tak har utallige internet virksomheder været presset til at at stampe priserne på en række af deres varer – til drenge og piger, og endvidere også til mænd og kvinder – eftertrykkeligt, og endda nogle gange garantere fragt uden betaling.\nDet kan dog stadigvæk blive rentabelt at se nærmere på et par internet varehuse i Danmark efter rabat på Muc-Off Chain Doc Kæderens forud for at du køber, således at du er sikker på at få fat i den prisbilligste pris.\nMan må bare ikke glemme, at i tilfælde af at en internet webshop forhandler deres varer til salg for en salgspris der virker overordentlig tiltalende, så bør det undertiden være et faresignal om en uærlig shop. Køb med betalingskort er heldigvis inkluderet i en regel, hvilket dækker dig imod fup firmaer på nettet.\nGenerelt anbefaler vi bestillinger med betalingskort eller MobilePay. Som en anden løsning bør du vælge en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, ifald du ønsker at betale prisen af flere omgange.\nForinden nogen bestiller på en internet shop behøver man helt sikkert tyde forhandlerens forretningsvilkår, men det er for det meste en tidskrævende opgave.\nEt nemmere alternativ er at efterse om netshoppen er medlem af e-mærket, da det længe har været et fingerpeg om at internet forretningen opfylder de danske love, tillige med at online shoppen hyppigt besigtiges af specialister som har indsigt i de gældende love. Desuden får du lejlighed til at blive hjulpet, når du udsættes for dilemmaer i forbindelse med din bestilling.\nLigeledes tilrådes det at køber er vaks omkring de primære betingelser der er gældende for ordren, som eksempelvis den returpolitik online virksomheden har. I den relation er det tilmed vigtigt, at man til enhver tid bibeholder ens ordremail, således man til enhver tid vil kunne bevise handlen af Muc-Off Chain Doc Kæderens, hvad end man søger et produkt til en dreng eller pige.\nTrustpilot frembyder rigtig gunstige chancer for at efterforske forskellige eksisterende brugeres meninger og derved anbefales det, at du ser nærmere på netbutikkens omtaler af Muc-Off Chain Doc Kæderens forud for at du shopper.\nFacebook byder på ligeledes egentlig uafhængige metoder til at få et kig ind i internet firmaets troværdighed. Herinde møder vi nogle e-shops hvor man kan aflevere en anmeldelse af deres køb, hvilket lige så vel burde anvendes til at danne dig et indtryk af kundetilfredsheden.\nDette website finansieres af reklameindtægter. Vi arbejder sammen med nogle forskellige netbutikker derved at vi markedsfører butikkernes produkter, og tjener honorar forudsat en af de besøgende på vores website gennemfører en ordre.\nOrientering omkring produkter og online shops værnes om tit, men der tages ikke ansvar for korrektioner der er blevet lavet efter at vi senest opdaterede sidens data.


Schulstad vil begrænse støjen ved varelevering om natten | CSR.dk\nSchulstad har i en årrække arbejdet for at mindske støjen i forbindelse med brødleveringen, så de også kan få lov til at levere om natten. På den måde undgår de den travle morgentrafik.\nMange steder er der forbud mod varelevering til butikker om natten og i de tidlige morgentimer før kl. 7. Det skyldes klager fra beboerne i nabolaget, som oplever at blive vækket af støj.\nLæs også: Innovationsfonden vil sikre hurtig bæredygtig omstilling med ny strategi\nDet betyder dog samtidig, at leveringen af friske vare bliver nødt til at foregå midt i den travle morgentrafik. Derfor har Schulstad i en årrække arbejdet for at mindske støjen i forbindelse med brødleveringen, skriver DI Business.\n”Det er forståeligt, at beboerne klager over støjen, men det er et problem for både virksomhederne og samfundet, hvis vi kun kan køre ud med friske varer mellem kl. 7 og 9 om morgenen”, fortæller Supply Chain Manager hos Schulstad, Niels Holm, til DI Business.\nResultaterne af indsatsen for at mindske støjen er ifølge Niels Holm gode, selv om der skal justeres på mange parametre for at få den optimale effekt.\n”En stor del af støjen afhænger af chaufførens adfærd – det kan f.eks. være, at han hører høj musik under arbejdet. Derfor har vi holdt møder og uddannet vores chauffører i støvsvag levering. Det har de taget rigtig godt imod, fordi de også gerne selv vil undgå at køre i myldretiden”, siger han til DI Business.\nPiek-certificering og hybridbiler\nBilen og det øvrige udstyrs udformning har også meget at sige for støjniveauet. Schulstad er derfor systematisk gået efter at få sine lastbiler certificeret efter hollandsk forbillede, hvor organisationen Piek-Keur, har udviklet en certificeringsordning med særligt fokus på støjdæmpning. Schulstad kører for tiden desuden forsøg med tre hybridlastbiler, som kan køre på el ved hastigheder under 30 km/t. Det fjerner den sidste motorstøj.\nStøjsvage biler og udstyr\nUddannelse af chauffører i støjsvag levering\nBedre kontakt mellem butikker og beboere om støjgener\nBedre dialog mellem virksomheder og kommuner\nByplanlægning som forebygger støjgener\n”Hybridbiler er den ultimative løsning, men de er dyre og ikke en mulighed for alle virksomheder. Piek-certificering er til gengæld en langt mere overskuelig investering – især set i forhold til de mange fordele man får ved at kunne levere om natten”, fortæller Niels Holm til DI Business.\nDet er dog ikke kun virksomhederne, der kan gøre noget for at nedbringe støjgenerne. Butikker og kommuner kan således også gøre en indsats. De kommunale myndigheder kan eksempelvis bidrage ved at gå i dialog med virksomhederne om støjsvag levering – og ved at tillade nattelevering for de leverandører, der ikke larmer.\n”Butikkerne kan bl.a. se på, hvordan belægningen er i det område, hvor vi leverer varerne – og de kan sikre, at der er personale til at tage imod varerne uden for butikkernes åbningstider. De kan også hjælpe ved at tage imod evt. støjklager fra beboere i området og gå i dialog med leverandørerne om at få dem løst", siger Niels Holm.\nTags: CSR.dk - Forum for bæredygtig forretning, Schulstad, DI Business, Hybridbil, Varelevering\n15.04.2016 | Klima, miljø og energi Godt gang i hybridbilsalget\n19.01.2016 | Klima, miljø og energi Scania lancerer hybridlastbil - ideel til natkørsel i byerne


New Orleans: Creole Queen-sejltur med valgfri frokost - New Orleans, USA | GetYourGuide\n4,3 / 5\t127 anmeldelser\nNyd en afslappende sejltur ned langs Mississippifloden. Lyt til spændende fortællinger, der skildrer det sidste slag i 1812. Lær om New Orleans' berømte vartegn, flod og kultur.\nBesøg slagmarken, hvor slaget ved New Orleans fandt sted\nNyd cocktails ombord ved Cash Baren\nLæn dig tilbage, og slap af, imens du lærer om den lokale historie\nLæn dig tilbage, og nyd udsigten eller en drink i baren, mens du rejser ned ad Mississippifloden. Hør om New Orleans komplekse, men interessante historie, der fokuserer på slaget ved New Orleans. Historierne fortælles af en lokal guide med ekspertviden, der tager gæsterne med på en rejse igennem fantasien ned af floden til Chalmette-slagmarken ved Jean Lafitte Nationalhistorisk park.\nPå din rejse til slagmarken, vil du lære om afviklingen af New Orleans og de historiske vartegn, der ligger langs bredden af Mississippifloden. Stop derefter ved slagmarken for en times kystudflugt med en guidet tur og fortælling af National Park Rangers.\nSejltur med fortællinger om slagmarken\nCreole frokostbuffet (hvis valgt)\nVis din voucher på billetkontoret ved siden af båden for at få udleveret dit boardingpas. Båden ligger til kajs på Riverwalk/Canal Street Dock, New Orleans, LA 70130, USA\n• Boardingtiderne er kl. 9.30 og 13.30 dagligt, 30 minutter før afgang\n• Medbragt mad og drikkevarer er ikke tilladt ombord\n• Buffet og drikkevarer er til rådighed ombord mod et ekstra gebyr\nFra 227 DKK pr. person