Camilo José Cela | Gyldendal - Den Store Danske\nLink til "Camilo José Cela"\nOprindelig forfatter PRas Seneste forfatter Redaktionen\nCamilo José Cela, 1916-2002, spansk forfatter. Cela var soldat på nationalisternes side i borgerkrigen og skrev i 1942 romanen La familia de Pascual Duarte (da. Pascual Duarte, 1950), der åbnede nye veje i spansk litteratur. Den foregiver at være brudstykker af Pascual Duartes memoirer, en slags forklaring på de forbrydelser, der fører til hans henrettelse i garrotten. Bogen, som blev forbudt af censuren, kan siges at være en allegori over det spanske samfund i perioden ca. 1880 til 1937, set af en fattig landarbejder fra Extremadura.\nEt andet hovedværk i det omfattende forfatterskab er La colmena (1951, da. Bikuben, 1991), en kalejdoskopisk roman, hvor omkring 300 personers skæbne ses i glimt for på den måde at give et billede af dagliglivet i storbyen Madrid i 1942. Byen og dens indbyggere er præget af generel trøstesløshed, vulgaritet, fattigdom og undertrykkelse, i grel kontrast til det officielle frankistiske billede af tingenes tilstand. Også den blev i første omgang forbudt af censuren. Efter en længere pause udkom i 1969 Celas version af borgerkrigen, San Camilo 1936, som ikke blev vel modtaget af kritikken, og endelig Mazurca para dos muertos (1983, Mazurka for to døde), hvori en galicisk families hævn over en falangist, der myrdede uskyldige under krigen, er ledetråden. Ud over romanerne har Cela skrevet flere rejseskildringer, bl.a. Viaje a la Alcarria (1948, Rejsen til Alcarria), og adskillige noveller.\nCela er en kontroversiel forfatter, dels på grund af sin evne til at ramme borgerskabets ømme punkter og bryde seksuelle tabuer, dels fordi hans holdning til borgerkrigen er tvetydig. Men også hans litterære kvaliteter er genstand for polemik, bl.a. fordi han har vanskeligt ved at konstruere en sammenhængende fortælling. Han beundres som en stor sprogkunstner med en overvældende litterær baggrund i klassisk spansk litteratur, og hans romaner har ofte været banebrydende i formmæssig henseende.\nCela modtog i 1989 nobelprisen i litteratur.\nPoul Rasmussen: Camilo José Cela i Den Store Danske, Gyldendal. Hentet 22. november 2019 fra http://denstoredanske.dk/index.php?sideId=55210\nAntal visninger2655 besøg


Christine Milton - Artists - MTV\nChristine Milton (født 18. juli 1985) er en dansk sangerinde, indenfor genrene pop, europop og R&B, og en professionel trænet danser. Milton, som er opvokset i Gilleleje, medvirkede som deltager i anden sæson af programmet Popstars i 2003. På trods af at hun ikke vandt, skrev hun efterfølgende en kontrakt med BMG i 2004 og har sidenhen lavet flere hits, som både sanger og sangskriver.\nMilton var den originale sanger bag Jamelias internationale hit single "Superstar", som blev skrevet og produceret af Remee og BMG partnerne Cutfather & Joe. Singlen forblev nummer et på den officielle danske hitliste i syv uger og solgte over 12.000 eksemplarer, hvilket gav Milton hendes første guld og platin plade.\nDen 13. april 2005 udgav Christine Milton sit debut album, "Friday", skrevet og produceret af GHOST (som har stået bag sange for Robyn, Jennifer Brown og Thomas Helmig), Cutfather & Joe (som har stået bag sange til Kylie Minogue, Westlife, Brandy, O-Town, Blue, Christina Aquilera og Angie Stone) og Remee (som har stået bag sange for Robyn, Beverley Knight og Shaznay Lewis). Albummet blev nummer et succes i Danmark og indeholdt blandt andet singlerne "Superstar", "Shine On", "Whicketywhack (I Ain't Coming Back)" og "So Addictive".\nOfficiel hjemmeside for Christine Milton\nEMA Pre-Party: Vinderen Jimilian


Træning i hjemmet | Dansk Ryger Fællesskab\nSom ryger kan man let blive ramt af lidt dårligere form. Det er ingen hemmelighed at lungerne ikke har den samme kapacitet som ellers og det gør det hårdere at træne. Derfor foretrækker mange rygere at træne alene så de finder et tempo og en træningsform der passer til deres niveau.\nEn af mulighederne er at træne der hjemme og det er det vi vil tale om i denne artikel\nAt træne der hjemme er nok den ældste form for træning og den går mange hundrede år tilbage, men noget af det første vores generation husker er sikkert fællestræning i tv’et hvor man laver øvelser i stuen hver morgen.\nDerefter kom bølgen af homegym og nu yoga og andre træningsformer og fælles for dem alle er at de ikke kræver utroligt meget. Et lille rum med lidt plads og nogle tusinde kroner kommer du langt for.\nTræning handler i høj grad om at få pulsen op og bevæge de forskellige muskelgrupper i kroppen. Om det sker ved at du hopper i sjippetov, på trampolin, løber en tur eller noget helt 3. er ikke så vigtigt. Nogle træningsformer træner dog flere muskelgrupper end andre og vi vil her se på hvordan du let og simpelt får gang i hele kroppen med 3 virkemidler.\n– Et sjippetov\n– En trampolin\n– En ribbe Se billige ribbe til væg her\nMed de tre redskaber er der alt du skal bruge for at træne sjovt og anderledes der let får pulsen op. Forskning viser nemlig at hvis du har det sjovt når du træner er det meget lettere at få kroppen til at tage ud og træne, så skal der være langvarig succes er det et godt parameter at implementere i træningen.\nDette indlæg blev udgivet i De skæve den 25. maj 2018 af Thea Larsen.\n← Lidt sødt til smøgen


ULIGHEDEN I DANSKERNES LEVEALDER FALDER - PDF\nDownload "ULIGHEDEN I DANSKERNES LEVEALDER FALDER"\n1 Af analysechef Otto Brøns-Petersen Direkte telefon September 2015 ULIGHEDEN I DANSKERNES LEVEALDER FALDER Det er velkendt, at danskernes middellevealder er støt stigende. Beregningerne i dette notat viser, at forskellene i folks levealder samtidig indsnævres. Vi har med andre ord udsigt til mere ensartet livslængde. Forskellene i levetid falder både for mænd og kvinder og for begge køn under ét. Kvinder lever dog gennemsnitligt stadig længere og har mindre ulighed i levealder end mænd. Resultatet peger ikke på, at der generelt er voksende ulighed i sundhed, som ellers ofte antaget. Set under ét falder befolkningens ulighed i sundhed målt ved livslængde. Sundhedspolitikken bør derfor ikke tilrettelægges ud fra en forudsætning om voksende ulighed og med en forskelsbehandling, som også er retssikkerhedsmæssigt problematisk. Den samlede ulighed i levealder er målt ved den såkaldte Gini-koefficient. Det er samme målestok som ofte anvendes til at måle spredning i indkomster. Gini-koefficienten bruges typisk til at måle, hvor store forskelle der er på de indkomster, folk har tjent i løbet af et år. Gini-koefficienten kan imidlertid også vise spredningen i levealder ved at se på, hvor gamle folk bliver. Levetidslængden er interessant i sig selv. Den er samtidig også en indikator for sundhedstilstanden. Folk med dårligt helbred lever ofte kortere. Levetiden kan derfor være mindst lige så vigtig en indikator for velstand og levevilkår som indkomst. Levetiden har i øvrigt også betydning ved vurderingen af uligheden i indkomster. Det afgørende for levestandarden er ikke indkomsten i et enkelt år, men over hele livet. Den voldsomme stigning i levestandarden det sidste par hundrede år kommer ikke alene til udtryk ved større årsindkomster, men også ved at folk lever dobbelt så længe: Vi får to liv i forhold til før den industrielle revolution. CEPOS Landgreven 3, København K\n2 Figur 1. Gini-koefficient for livslængde, Gini-koeffcient for 0,112 livslængde 0,11 0,108 0,106 0,104 0,102 0,1 0,098 0, Gini-koefficienten for levealder Af figur 1 fremgår Gini-koefficienten for levealder for de afdøde hvert år siden Den er faldet fra knap 11 pct. til under 10 pct. eller med omtrent en tiendedel. Uligheden i levealder er dermed lavere end Gini-koefficienten for de årlige disponible indkomster, der ifølge Danmarks Statistiks opgørelse er ca. 27 pct. Den er også mindre end uligheden i indkomsterne over et helt liv, den såkaldte livsindkomst, der er halvt så stor som Gini-koefficienten for årsindkomsten. Faldet i Gini-koefficienten for levealder afspejler flere forhold. For det første er spædbørnsdødeligheden mere end halveret (fra 8 dødsfald per 1000 levendefødte i 1986 til 3 dødsfald i ). For det andet er dødeligheden faldet mest for de yngre i det hele taget. Som det ses af figur 2, får de yngste tre procent af de afdøde nu mere end 10 år længere at leve i, end de tre procent yngste havde i For de næste syv procent yngste falder den ekstra levetid til knap 5 år. For resten ligger den på 3-4 år Levetidsforøgelsen for den ældst afdøde var dog kun 2,8 år. 2\n3 Figur 2. Ændring i levealder fordelt på percentiler, ,0 Antal år 12,0 10,0 8,0 6,0 4,0 2,0 0, Percentil Stiller man de afdøde op efter alder, var personen 1 procent henne i fordeling 34,9 år ved sin død i 2013, mens den afdøde i samme position i 1986 kun var 21,3 år gammel. Det er en forskel på 13,6 år. Personen præcis midt i fordelingen levede 80,2 år i 2013, mens levealderen for den tilsvarende person i 1986 var 76,2 år. Den ældste afdøde i 2013 var 109,3 år. Den ældste afdøde i ,5 år. Fordelingen af levealdre for de afdøde i 1986 og 2013 er vist i figur 3. De blå søjlestykker, der udgør forskellen mellem levealdrene i 1986 og 2013, svarer til de ændringstal, der er afbilledet i figur 2. 3\n4 Figur 3. Levealder fordelt på percentiler, 1986 og ,0 110,0 100,0 90,0 80,0 70,0 60,0 50,0 40,0 30,0 20,0 10,0 0,0 Antal år Percentil Selv om især antallet af spædbørn og unge afdøde er faldet mest, er Gini-koefficienten også faldet, hvis man ser bort fra dem under 25 år, således som det fremgår af figur 4. Figur 4. Gini-koefficienten for livslængde for over 25-årige, Gini-koeffcient for 0,101 livslængde 0,100 0,099 0,098 0,097 0,096 0,095 0,\n5 Mænd lever fortsat kortere og har større ulighed i levealder end kvinder. For begge køn falder Gini-koefficienten dog, således som det fremgår af figur 5. I de senere år har mændene hentet lidt ind på kvinderne. Figur 5. Gini-koefficienten for livslængde fordelt på kvinder og mænd, Gini-koeffcient for livslængde 0,12 Mænd Kvinder 0,115 0,11 0,105 0,1 0,095 0,09 0, Ulighed i sundhed? Det meget klare mønster i den faldende ulighed i dødeligheden er bemærkelsesværdigt i lyset af, at Sundhedsstyrelsen har problematiseret ulighed i sundhed og gjort gældende, at uligheden i dødeligheden er stigende (2010,7) 3. Det bygger imidlertid på en meget speciel udvælgelse af data. Man ser således på den forventede restlevetid for 30-årige fordelt på uddannelsesgrupper. Der er således en tendens til, at restlevetiden vokser mindst for ufaglærte i forhold til andre grupper. Denne metode ser imidlertid bort fra, at lavere dødelighed for de yngre giver flere muligheden for at blive 30 år. Den faldende dødelighed for de under 30-årige kan endda medføre, at billedet kommer til at se dårligere ud for de 30-årige. Det skyldes, at nogle personer med dårligt helbred, som tidligere ikke ville være fyldt 30 år, nu får muligheden for det, men ikke får så stor restlevetid som andre 30-årige. Samtidig går sammenhængen mellem uddannelse og restlevetid begge veje. Nogle job er mere sundhedsfarlige end andre. Det kan medvirke til, at ufaglærte lever kortere end andre. Men en dårlig sundhedstilstand er også en hindring for at uddanne sig. Derfor vil der være en tendens til, at personer med dårligt helbred er overrepræsenteret blandt de kortere uddannede. I det sidste tilfælde er det altså et dårligt helbred, som både bestemmer overdødeligheden og uddannelsesvalget og giver en spuriøs (misvisende) sammenhæng mellem uddannelse og dødelighed. Endvidere kan der være en række tilfælde, hvor en helt fjerde faktor f.eks. valg af livsstil eller misbrug spiller en afgørende rolle for uddannelsesvalg, helbred og dødelig\n6 Der er grund til at tro, at den spuriøse del af sammenhængen mellem kort uddannelse og dødelighed er vokset i takt med det stigende uddannelsesniveau. Antallet af ufaglærte og andre kortuddannede er således faldet i forhold til antallet af personer med de længstvarende uddannelser. Hvis de, der tidligere var blevet ufaglærte, nu bliver faglærte, er dem med bedst helbred, mens de med dårligst helbred fortsat bliver ufaglærte, vil det stigende uddannelsesniveau give et falsk billede af større sociale forskelle i dødelighed. Valget af at sammenligne ikke-konstante og aldersmæssigt arbitrært afgrænsede uddannelsesgrupper giver således ikke nødvendigvis et retvisende billede 4. Det kan tværtimod netop blot afspejle, at dødeligheden for de under 30-årige er faldet, og at befolkningen er blevet bedre uddannet. Den ulempe er der ikke ved at betragte uligheden i den samlede dødelighed ved et mål som f.eks. Gini-koefficienten 5. Begge mål lider dog under, at det er vanskeligt at opfange ændringer i sundhedstilstanden, der først slår igennem på dødeligheden på lang sigt. Det skyldes, at man måler ud fra de dødsfald, som rent faktisk indtræffer. Eksempelvis kan en reduceret nedslidning som følge af, at hårdt fysisk arbejde er blevet erstattet af teknologiske hjælpemidler, være længe om at sætte sig spor i dødeligheden. Tilsvarende kan en del dødsfald hos ufaglærte som resultat af nedslidningsskader for år siden fortsat præge statistikken, selv om denne nedslidning ikke finder sted mere (hvilket til sin tid vil sænke dødeligheden for de ufaglærte, som er 30 år i dag). Der kan være sket fremskridt, som endnu ikke har bundfældet sig statistisk. Omvendt kan en del fremskridt have medført, at ulykker mv., som tidligere typisk var dødelige på kort sigt, nu kan overleves, men på sigt alligevel vil føre til for tidlig død. Konklusion Danskerne lever ikke alene længere, men har også mere ensartet livslængde. Levetiden er især vokset for dem, der lever kortest. Målt ved Gini-koefficienten for dødeligheden for alle, tyder det ikke på, at der er voksende ulighed i sundhed, men tværtimod større lighed. Den fulde effekt af ændringer i sundhedstilstanden i dag kan i mange tilfælde først ses på længere sigt. Der er derfor en risiko for at overstyre, hvis f.eks. sundhedspolitikken styres efter aktuel dødelighed. Det kan dog være hensigtsmæssigt i sundhedssektorens tilbud at tage hensyn til, at folk reagerer forskelligt f.eks. hvor tidligt de går til læge ved symptomer på sygdom. Hensynet til grundlæggende lige behandlinger af borgerne taler for, at der kun skal differentieres i måden, tilbuddene præsenteres på, mens forskelle i retsstilling strider mod dette hensyn. Det bør desuden lægges til grund, at forskelle i livsstil og andre valg uvægerligt vil medføre levealderforskelle, som ikke nødvendigvis er uhensigtsmæssige, men udtryk for individuelle prioriteringer. 4 Det betyder ikke, at sammenhængen mellem uddannelse, beskæftigelse og sundhedstilstand ikke er relevant, eller at beskæftigelsesvalget ikke har en indflydelse på sundheden. Det kræver imidlertid analyser uden væsentlige identifikations- og kausalitetsproblemer at afdække. 5 Gini-koefficienten er et sammenvejet mål for den samlede ulighed. Den udtrykker således, hvor meget en fordeling afviger fra en helt ens fordeling. De personer, hvis alder afviger mest fra gennemsnittet, har størst virkning på koefficientens størrelse. Ved at betragte uligheden i den samlede population af døde undgår den at blive påvirket af, at underkategorier som f.eks. uddannelsesstatus ikke udvælges på samme måde over tid. 6


De Radikale angriber Socialdemokratiets udlændingepolitik.\nby Admin on Tirs 02 apr 2019, 10:05\n"Gennem nogen tid har Socialdemokratiets formand Mette Frederiksen været båret frem af gode meningsmålinger. Men nu begynder de politiske problemer at melde sig for hende.\nDet ville Mette Frederiksen ikke svare på."\nAlle burde efterhånden vide, at Mette Frederiksen (S), ikke kan overholde sine valgløfter efter at valget er overstået!\nS kan ikke danne en regering med stemmerne fra R, SF, Ø og AL, med den udlændinge politik som de nu vil bilde vælgerne ind de har.\nHvis man derfor vil være sikker på, at ens stemme går til en fortsat stram udlændinge politik og en løsning af det alvorligste problem i Danmark for vores næste danske generationer - så er der kun to veje, og det er DF, hvis man er interesseret i kun lappeløsninger, og Nye Borgerlige hvis man hellere vil have løst problemet én gang for alle!\nNye Borgerliges krav er f.eks.:\nRe: De Radikale angriber Socialdemokratiets udlændingepolitik.\nby Radikal on Ons 03 apr 2019, 16:39\nAdmin skrev: De Radikale angriber Socialdemokratiets udlændingepolitik.\nRigtigt ja, det bliver en S-R regering måske med SF også. Det er på høje tid, at vi får gjort op med den blå vanvids politik.


5. februar 2016 Mikkel Svold\nNej, nu må folk simpelthen opføre sig ordentligt og vise noget respekt! – Gorillaen oppe på scenen Du har sikkert selv prøvet det. At deltage i et møde, et kursus eller et foredrag, hvor du har tænkt sådan. I sidste uge havde jeg samme tanke. Det var til et foredrag om markedsføringsloven på sociale medier. Og trods den lidt drøvtyggende titel, var både indholdet skarpt og foredragsholderen fangende. Alligevel fandt jeg mig selv tåkrummende konstatere, at jeg konstant blev forstyrret af publikummets opførsel. En forstyrrelse jeg oftere og oftere støder på både til foredrag og andre situationer, hvor mange mennesker indgår i en fælles aktivitet. Min irritation har nu – trods det potentielle stempel som sur gammel mand – ført til, at jeg her vil give tre anbefalinger til, hvordan man selv kan bidrage til en god, lærerig og respektfuld stemning til diverse foredrag, møder og forelæsninger: 1. Læg mobilen i lommen – og sæt den på lydløs Egentligt handler


Udgør bindeleddet mellem mulighederne for at skabe værdi og organisationens evne til at gennemføre mulighederne succesfuldt\nFokus på virksomhedens mulighed for at skabe værdi for kunderne og de nødvendige tværorganisatoriske strukturelle tiltag forbundet med at skabe værdien\nFokus på at udvikle sammenhængen mellem organisationens egne kompetencer og på, hvordan vi kreativt kan tilføre kunderne værdi\nFokus på sammenhængen mellem de organisatoriske præferencer, forretningsmodellen og generering af pengestrømme for at skabe værdi i virksomheden\nDet er et procesforløb, der via konkrete værktøjer tilstræber kreativitet og samtidig fastholder kreativiteten i en letforståelig struktur, der kan kommunikeres og anvendes til udvikling i virksomheden.\nHvad er CompetenceWeb®?\nKonceptet består af syv trin:\nAfdække nødvendige kompetencer.\nAfdække organisationens optimale værdikæde.\nEvaluere organisationens kompetencer.\nIdentificering af styrker og svagheder.\nPlanlægning af kompetenceudviklingstiltag.\nProcessen medfører et skarpt fokus på organisationsudvikling set i forhold til de muligheder organisationen har for at tilføre kunderne reel værdi.\nTrinene hænger samtidig sammen i en kæde, som kan sammenføjes i en cirkel, der fortsætter kontinuerligt, efter at første gennemløb af CompetenceWeb-processen er gennemført. På samme måde fortsætter udviklingen af kompetencerne i organisationen.\nEt organisatorisk udviklingskoncept, der væver kundeværdier og kompetencer sammen for at skabe bæredygtig vækst\nTove Brink har igennem 15 år arbejdet med forretnings- og organisationsudvikling. Specifikt har hun fokuseret på vigtigheden af at sikre den organisatoriske kompetenceudvikling for at opnå øget profitabel vækst. Erfaringerne er indhentet i erhvervsskolesektoren såvel som i industrisammenhæng bl.a. i industrikoncernen Danfoss. Begge steder er der gennemført mindre afgrænsede projekter samt store projekter, der involverer hele organisationen. Hos Danfoss er projekterne yderligere gennemført med en global involvering af kunder, ledelse og medarbejdere.\nErfaringerne er gradvist blevet til et samlet koncept, der er særdeles velegnet som inspiration for andre organisationer til at opnå bæredygtig innovation og organisationsudvikling.\nDer vil altid være behov for en individuel tilpasning af processen, da enhver virksomhed har sine egne forretningsbetingelser, forretningsidéer og organisationsprofiler. Bogen understøtter den individuelle tilpasning ved at give alternative bud på, hvordan man kan gøre i forskellige situationer. På den måde øges indsigten i og mulighederne for at tilrettelægge en rigtig god proces i ens egen organisation.


Radikale: Tre �rs uddannelse skal give tre �rs ophold - Politiken.dk\nPolitik 24. jul. 2012 KL. 13.20\nUdenlandske studerende skal have muligheden for at blive i Danmark og søge job, mener De Radikale.\nTre �rs afsluttet videreg�ende uddannelse i Danmark skal give udl�ndinge fra lande uden for EU ret til at blive i landet p� et greencard, foresl�r de radikale if�lge Berlingske.\nP� den m�de kan de f� mulighed for at blive i Danmark og s�ge job tre �r frem. I dag bliver udl�ndinge allerede sendt ud af landet seks m�neder efter, at de har afsluttet studierne, hvis de ikke har et job.\n�I dag bliver dygtige udl�ndinge desv�rre sendt ud af landet, selv om de kunne g�re Danmark rigere ved at blive og arbejde efter endt uddannelse�, siger den radikale arbejdsmarkedsordf�rer Nadeem Farooq til Berlingske.\nVenstre: Meget fornuftigt\nForslaget bliver bakket op af Venstres arbejdsmarkedsordf�rer, Ulla T�rn�s, der kalder forslaget �meget fornuftigt�.\n�Jeg er enig i, at det kan virke paradoksalt, at vi bruger skattekroner p� at uddanne personer i Danmark, og s� samtidig ikke har forn�jelsen af at bruge deres viden og lade dem bidrage til det danske samfund�, siger hun til Berlingske.\nOgs� den socialdemokratiske formand for besk�ftigelsesudvalget Lennart Damsbo-Andersen er positiv over for forslaget.\nKritik af greencard-ordning\nDansk Folkeparti er imod at give de udenlandske studerende ret til et greencard.\nGreencard-ordningen er for nylig blevet kritiseret for at sende veluddannede udl�ndinge ud i fattigdom, fordi ordningen sj�ldent f�rer til et velbetalt job i dansk erhvervsliv.\nL�S EKSEMPELYusuf afleverer sit CV sammen med frokostbokse Syv ud af 10 greencard-indehavere, cirka 2100 personer, befinder sig enten i ledighed eller ufagl�rte job, konkluderede en kandidatafhandling fra Institut for Samfund og Globalisering ved Roskilde Universitet if�lge Politiken.\nGreencard-ordningen blev indf�rt i 2008 for at tiltr�kke kvalificeret udenlandsk arbejdskraft til Danmark og hj�lpe erhvervslivet i den globale konkurrence.\n25. jul 07.28\nNu m� De Radikale stoppe\n24. jul 07.59


Bag facaden - del 1 | Ude og Hjemme\nOnsdag, 10. februar 2021 - 15:00 - af Illustration: Silja Lin\nDa jeg var barn, blev jeg ramt af meningitis og blev meget alvorligt syg. En af følgevirkningerne var en frygtelig hovedpine, og vores læge mente jeg skulle have morfin. Det blev mit første bekendtskab med euforiserende stoffer. Morfinen hjalp og jeg vendte tilbage til et normalt liv, men som 13-årig begyndte jeg at få migræneanfald og jeg kom på morfin igen. Selv om der var gået syv år siden jeg havde fået det sidst, huskede jeg den frydefulde fornemmelse, der bredte sig i min krop.\nSom 16-årig fik jeg et job som assistent hos en tandlæge og stiftede i smug meget hurtigt bekendtskab med lattergas, stesolid og valium og andre stærke sager. Som 19-årig flyttede jeg fra den lille, pæne provinsby jeg var vokset op i til København. Jeg blev omsorgselev på en institution for psykisk syge, og jeg kom meget hurtigt på god og fortrolig fod med lægerne på stedet. Jeg var dygtig til mit arbejde, men jeg led stadig af migræne. En dag fik jeg et anfald, og en læge gav mig i den bedste mening en morfinindsprøjtning. Det slog alt, hvad jeg hidtil havde prøvet, og jeg var parat til at gå langt for at få flere. Det faldt mig meget nemt at manipulere lægerne til at give mig indsprøjtningerne. Jeg var en køn, spinkel pige, som både patienter og personale satte stor pris på, og så havde jeg jo min pæne og nydelige baggrund.\nEfter nogle år mødte jeg Ebbe, og vi blev meget forelskede i hinanden. Vi blev gift og flyttede ind i et lille hus i en af Københavns forstæder og mit hemmelige liv med stofferne fortsatte uden at han anede uråd. Når jeg ikke var på arbejde, fandt jeg ud af at bruge lægevagten. Her var altid mange forskellige læger på vagt, så ingen fattede mistanke om mine mange opkald, når jeg spurgte efter medicin. Ebbe havde oprigtigt ondt af mig, når jeg lod som om, at jeg var syg og havde smerter. Han var ikke hverken dum eller naiv, men min facade og mine løgne var så perfekt, at tanken aldrig faldt ham ind. Hen ad vejen blev vodka også min ven. Hvis ikke jeg fik min morfin, kunne vodkaen tage de værste abstinenser og den efterlod ingen lugt af sprut så det var let at skjule. Jeg virkede ikke beruset og fungerede rigtig godt på mit arbejde.\nJeg mente bestemt ikke, at jeg var misbruger, og jeg lignede jo heller ikke en misbruger. Misbrugere – det var jo de stakkels forhutlede narkomaner, som man nogle gange så i bybilledet. Sådan var mit liv jo slet, slet ikke. Jeg var midt i 20’erne, da jeg blev gravid, og Ebbe og jeg glædede os meget til at blive forældre. Ikke engang det lille barn i min mave kunne få mig til at holde op med at misbruge medicin, morfin og vodka. På grund af min graviditet ville lægerne ikke længere give mig morfin mod migrænen. Så måtte jeg finde på noget nyt, jeg kunne fejle, og det blev nyresten. Jeg vred og vendte mig, som jeg vidste, nyrestenspatienter gjorde og lægerne overgav sig.\nMin lille datter, Kristina, blev født kort før min termin, og hun var velskabt og normal, men havde tydelige abstinenser. Hun havde slemme rystelser og virkede syg. Jeg vidste jo godt, hvad der var galt, men spillede rollen som bekymret, uanende mor. Ingen vidste hvad der egentlig var galt, men over tid gik kramperne over af sig selv og livet gik videre. Det var langt vigtigere for mig at skjule mit misbrug, end at hjælpe min datter. Under min barsel var mit vodkaforbrug eskaleret og det blev sværere at skjule de mange flasker fra Ebbe. Det skete, at jeg ikke fik smidt flaskerne ud, og så måtte jeg overfor Ebbe finde på fantasifulde forklaringer på, hvorfor vi havde så mange tomme vodkaflasker.\nMåske troede jeg, at jeg kunne fortsætte for evigt med at få morfin af lægerne og med selv at forsyne mig med alkohol, men med tiden rettede det større samfund fokus mod narko og afhængighed og der kom lås på medicinskabene landet over. Hverken lægerne på hospitalet og vagtlægerne var længere villige til at give mig indsprøjtninger og i takt med at min desperation voksede var heller ikke vodkaen og nyrestensmedicinen nok. Jeg hungrede desperat efter at få stoffer og det var derfor jeg begyndte at stikke mig selv.\n(Se fortsættelsen i næste uge)


Mindfulness - lindy.dk\nAnbefalede apps til Android\nJeg vil ikke forsøge at give dig en fyldestgørende historielektion i hvad mindfulness er, og hvor det kommer fra. Det jeg gerne vil er, at fortælle små historier om hvad mindfulness kan være, og hvad det ikke er. Det er ofte lettere at beskrive et stort og meget favnende begreb, ved at fortælle hvad det ikke er. Det vil også være mit fokus, at give forskellige øvelser som du frit kan vælge at bruge.\nDe fleste ved lidt om hvad mindfulness er, fordi det ikke længere er så mystisk. Rigtig mange har stiftet bekendtskab med den noget amputerede Vestlige version. Mindfulness som vi bruger den i Vesten, er jo primært en omskrivning fra den mere spirituelle/psykologiske version, der kommer fra Østens religiøse, spirituelle og videnskabelige praksis. Primært er det Buddhismens lange tradition den bygger på, og den Buddhistiske psykologi.\nDet jeg personligt godt kan lide ved den Buddhistiske psykologi og tilgang til dette er, at den slet ikke selvhøjtidelig, eller beder dig om at blive Buddhist for at praktisere mindfulness eller forskellige andre praksis der kan hjælpe dig med at blive nærværende og leve et liv fuld af glæde.\nHvis du finder noget på min side, som undre dig, noget der giver dig lyst til at give ris eller ros, så skriv gerne til mig. Jeg værdsætter altid konstruktiv kritik.\nLav let et godt kodeord\nBedre søvn med rødt lys\nGode råd ved overstimulering og tankemylder\nInformations Teknologi (3)\nad-blocker android browser browsertilføjelser bærbar computer gode råd kodeord lys meditation mobil overstimulering password reklamefri rødt sleep smartphone sove søvn tablet tankemylder windows\nlindy.dk © 2017


Fjordavisen.nu » Kulturskolens fag er for alle – åben for tilmelding til ny sæson\nTorsdag 2. april 2020 kl. 15:00\nTalentklasseelever optræder til AMBU 2019\nNu kan kreative elever, både børn og voksne, tilmelde sig fag på Mariagerfjord Kulturskole. Der er netop åbnet for tilmelding med opstart efter sommerferien til billedkunst, musik, dans og drama\n"Det er med glæde og stolthed, at Kulturskolen nu åbner for tilmelding til sæsonen 2020 - 2021.\nI brochuren og på hjemmesiden kan man læse om alle de enkelte fag, og man kan få et overblik over de steder i kommunen, hvor vi tilbyder undervisning.\nPå Kulturskolen underviser vi i både Dans, Drama, Billedkunst og Musik på alle niveauer og for alle aldre.\nSom elev i musik kan du tilvælge gratis sammenspil, og vi arrangerer mange koncerter og events, hvor der er mulighed for at optræde. Vi håber at se rigtig mange kreative elever i den kommende sæson " - indbyder Kulturskoleleder Finn Elias Svit.\nDe fleste fag er for elever fra ca. 7 års alderen, men hvis børnene har lyst til at komme i gang med et musikfag inden da, så kan de gå på et af Kulturskolens forskolehold. Her bliver musikken leget ind fra en tidlig alder, og børnene udforsker de mange forskellige instrumenter.\nDramaeleverne laver rollespil og improvisationsøvelser, mens eleverne på danseholdet danser fede koreografier, og så har begge hold forestillinger i løbet af året.\nI samarbejde med Hobro Søndre Skole samt lokale idrætsforeninger, tilbyder Kulturskolen for 2. år i træk, at elever med et særligt idræts- eller kulturtalent kan gå i 'Mariagerfjord Talentklasser'.\nDet er et 3-årigt talentforløb som løber over årgangene 7.+8.+9. klasse, og her kombinerer elever, der har et talent inden for f.eks. fodbold, svømning, billedkunst, musik eller korsang, deres skoledag med talentundervisning. Der tilbydes løbende optag - så længe der er ledige pladser.\nFor elever i alderen 16 år - 20 år, med et særligt musiktalent og ambitioner, er der også mulighed for at blive en del af et 2 årigt talentforløb. Her forbereder man bl.a. eleverne til optagelse på en videregående musikalsk uddannelse.\nKulturfag for alle\nMariagerfjord Kulturskole lægger stor vægt på, at alle børn skal have mulighed for at opleve glæden ved kulturens mange fag. Derfor har Kulturskolen bl.a. samarbejdsprojekter med både vuggestuer, børnehaver og skoler, så børnene får nogle anderledes kreative oplevelser i skoletiden.\nPå Kulturskolens hjemmeside www.mariagerfjordkulturskole.dk kan man læse mere om de kreative fag og tilmelding. Der er åben for tilmelding frem til d. 27. april.\nInden længe åbner tilmeldingen til Korskolens sangprøver også - de søger sangglade drenge eller piger mellem 6-20 år. Her er der åben for tilmelding helt frem til d. 25. maj. Korskolens tilmeldingsprocedure kan man læse mere om på deres hjemmeside www.mariagerfjordkorskole.dk


pillernyt // HÅNDBOLD-DNA LASSE ANDERSSON ER FØDT MED EN BOLD I HÅNDEN // MATCHFIXING ORGANISERET KRIMINALITET KAN RAMME DANSK HÅNDBOLD - PDF\npillernyt // HÅNDBOLD-DNA LASSE ANDERSSON ER FØDT MED EN BOLD I HÅNDEN // MATCHFIXING ORGANISERET KRIMINALITET KAN RAMME DANSK HÅNDBOLD\nDownload "pillernyt // HÅNDBOLD-DNA LASSE ANDERSSON ER FØDT MED EN BOLD I HÅNDEN // MATCHFIXING ORGANISERET KRIMINALITET KAN RAMME DANSK HÅNDBOLD"\n1 // HÅNDBOLD-DNA LASSE ANDERSSON ER FØDT MED EN BOLD I HÅNDEN // MATCHFIXING ORGANISERET KRIMINALITET KAN RAMME DANSK HÅNDBOLD // LANDSHOLDSFARVEL KARIN MORTENSEN STOPPER EFTER 12 ÅR I MÅLET // SKÆG HSF ER IGEN MED PÅ MOVEMBER pillernyt HÅNDBOLDSPILLERNES EGET MAGASIN 14. ÅRGANG NOVEMBER 2012 NR. 4\n3 INDHOLD INDHOLD 4. KAMPEN MOD MATCHFIXING 8. PA LANDSHOLDET VIA SÆBY 11. KARIN MORTENSEN OM SKÆG I NOVEMBER 16. OPVOKSET PÅ HÅNDBOLDBANEN 20. FÅ MIDLER REDUCERER SKADER 24. FÅ TJEK PÅ UDLANDSKONTRAKTEN 27. VI ER TIL FOR DIG EKSKLUSIV MENTORKREDS PÅ SPORTSALUMNI.DK 29. PARTNEROVERSIGT 30. SPØRG EKSPERTERNE KÆRE HÅNDBOLDSPILLER Nikola Karabatic og mange af hans holdkammerater fra Montpellier kom på alles læber, da det kom frem, at de tidligere på året havde spillet penge på, at deres eget hold ville tabe til Cesson-Sevigne. Hvad der er sket i den konkrete sag er i øjeblikket op til de franske myndigheder at klarlægge, men at der er tale om en seriøs sag, er mediernes dækning et tydeligt bevis på. De implicerede spillere har, bevidst eller ubevidst, været med til at sende et dårligt signal til omverdenen, og det har givet negativ respons fra både klubbernes og spillernes sponsorer. Jeg håber, at I alle sammen husker på, at I er ambassadører, ikke blot for jer selv eller jeres klub, men også for selve håndboldsporten, og at det derfor er vigtigt, at I kender til de regler, der skal overholdes, og de muligheder I har for at søge hjælp, hvis I skulle ende i en matchfixing-sag. Negativ respons fra sponsorer kan føre til, at I som håndboldspillere pludselig kan befinde jer i en situation, hvor jeres klub kan være presset på økonomien. I disse situationer har I mulighed for at få hjælp og rådgivning fra Håndbold Spiller Foreningen, således at I kan holde fokus på det, I er gode til: at spille håndbold. Vi gør i øjeblikket et stort stykke arbejde for at komme på klubbesøg og fortælle om de fordele, der er forbundet med et medlemskab af foreningen. Der findes efterhånden en god palet af tilbud og rabatordninger, som alle vores medlemmer kan benytte sig af. Vigtigst af alt så husk, at der sidder kompetente medarbejdere, som vil tage din henvendelse seriøs og besvare den på den bedst tænkelige måde, når du henvender dig med et problem eller et spørgsmål. Så hvis ikke du allerede er medlem, så vil jeg opfordre dig til at melde dig ind i Håndbold Spiller Foreningen og støtte op om det arbejde, der bliver lavet for alle håndboldspillerne i Danmark. Lean Bach-Nielsen Formand UDGIVER Håndbold Spiller Foreningen c/o Spillerforeningen Frederiksholms Kanal 4, 2., 1220 København K tlf fax e mail: FORMAND Lean Bach-Nielsen ANSVARSHAVENDE REDAKTØR Michael Sahl Hansen REDAKTØR Signe Pedersen mobil ANNONCESALG FL SportMarketing Agerbakken Hørning Tlf LAYOUT OG PRODUKTION FL SportMarketing Agerbakken 8362 Hørning Tlf TRYK Strandbygaard Grafisk A/S FOTO Jan Christensen EMAS registreret ISSN SPILLERNYT NOVEMBER 2012 SIDE 3\n4 KAMPEN MOD Matchfixing viste sit uskønne ansigt i håndboldverdenen, da flere franske stjernespillere blev anholdt for at have spillet penge på en kamp i sidste sæson. Men hvad er matchfixing egentlig for en størrelse? Spillernyt sætter fokus på problemet. AF SIGNE PEDERSEN Da Paris Handball med Mikkel Hansen på holdet søndag den 30. september vandt en overbevisende sejr over de regerende franske mestre fra Montpellier, var fokus flyttet fra resultatet på banen til de franske politibetjente, som ventede uden for hallen i Paris. Verdensstjernen Nikola Karabatic, hans bror Luka Karabatic og to af deres holdkammerater, Samuel Honrubia og Mladen Bojinovic, var nemlig inden kampen blevet orienteret om, at de ville blive anholdt efter kampen, mistænkt for matchfixing af en kamp i sidste sæson. Kampen, som bragte i alt otte Montpellier-spillere under mistanke, stod mellem Montpellier og Cesson Sevigny, som på papiret ikke burde have en chance mod storholdet fra toppen af tabellen. Det havde de så alligevel. Montpellier tabte, og mistanken om matchfixing opstod, da der samtidig var satset uforholdsmæssigt mange penge på, at kampen ville ende med et nederlag til storfavoritterne. Sagen har øget opmærksomheden på matchfixing i håndboldsporten, og formand for Håndbold Spiller Foreningen, Lean Bach-Nielsen fortæller, at problemet bør tages seriøst. Vi tager matchfixing meget alvorligt. Nu har vi set en alvorlig sag i fransk håndbold, og vi ved, problemet er stort i fodbold, så vi skal selvfølgelig også være klar over, at det kan ramme dansk håndbold, siger Lean Bach. TRE NIVEAUER Inden for matchfixing opererer man på tre forskellige niveauer: spil på egne kampe, organiseret fællesskab og organiseret kriminalitet. Mens første niveau omfatter spilleres personlige indsats, som er sat på egne kampe og for egen vindings skyld, indbefatter andet niveau flere personer, der i en forening spiller penge på udfald i egne ATCHFIXING kampe for egen eller andre vindings skyld. Tredje niveau, derimod, omfatter sammenslutninger, der for eksempel med trusler om vold, afpresning eller ved bestikkelse forsøger at påvirke spillere, dommere, trænere eller ledere til at sikre et bestemt udfald af en kamp. På baggrund af beretninger fra Europol og Interpol, som blandt andet var til stede til EU Athletes årsmøde tidligere i år, hvor også repræsentanter fra Håndbold Spiller Foreningen deltog, vurderer Håndbold Spiller Foreningens formand, at den største trussel i forhold til sportens integritet og påvirkning af sportsresultater er den organiserede kriminalitet, altså niveau tre. Det kan måske være uvirkeligt at forholde sig til niveau tre, hvor det handler om den mere organiserede form for matchfixing, men vi skal ikke være blinde for, at der kan være en risiko for, at den form for kriminalitet kan ske også i dansk sport og dansk håndbold, siger Lean Bach- Nielsen. Vi skal være forberedte på problemet, så det ikke kommer bag på de forskellige aktører, hvis vi lige pludselig står med en sag i Danmark. Klubber, spillere og organisationer skal alle være klar til at sætte ind, hvis det sker, siger formanden, som dog mener, at de problemer, der findes inden for matchfixing i Danmark i øjeblikket, primært befinder sig inden for niveau et. Der skal spillerne også være klar over, at det er ulovligt at spille på egne kampe. Det må man simpelthen ikke, sådan er reglerne, understreger Lean Bach-Nielsen. SIDE 4 SPILLERNYT NOVEMBER 2012\n5 FAKTA OM MATCHFIXING Inden for matchfixing opererer man med 3 forskellige niveauer: NIVEAU 1 Spil på egne kampe: Personer, der individuelt spiller på udfald i kampe, de selv deltager i, for egen vindings skyld. FÆLLES RETNINGSLINJER Udover at informere spillerne omkring matchfixing, er Håndbold Spiller Foreningen i samråd med kulturministeren. Håndbold Spiller Foreningens direktør, Michael Sahl Hansen deltog for nylig i et møde i kulturministeriet med henblik på at sammensætte en konvention, som gælder for hele EU. Mødet var det indledende i processen, som forventes afsluttet i Det beredskab, der er, er muligvis ikke godt nok, så vi gør aktivt noget rent politisk i forhold til at forbedre vilkårene, siger Lean Bach-Nielsen. I Danmark er der i øjeblikket ikke et system, der tager kampen op mod de organiserede bander, der benytter sig af trusler og vold for at påvirke fx en håndboldkamps resultat. Håndbold Spiller Foreningen vil selvfølgelig gerne være med til at opprioritere det område, så spillere, trænere og ledere, som bliver ofre i sådanne sager, har et sted at gå hen, hvor de kan få opbakning og hjælp, hvis de bliver udsat for trusler, siger Lean Bach-Nielsen. Udover Håndbold Spiller Foreningen og kulturministeren var DHF, DBU Spillemyndigheden, Danske Spil og justitsministeriet repræsenteret ved mødet i kulturministeriet. Kun DBU har indtil videre egne regler på matchfixing-området, men ifølge DIF vil der i 2013 blive fremlagt et forslag til nye fælles regler for dansk idræt. Ingen skal være i tvivl om reglerne, og ingen skal være bange for at bede om hjælp, hvis de bliver presset eller truet til aftalt spil, siger Lean Bach-Nielsen. NIVEAU 2 Organiseret fællesskab: Flere personer, der i forening spiller på udfald i kampe, de selv deltager i, for egen eller andres vindings skyld. NIVEAU 3 Organiseret kriminalitet: Syndikater, der for eksempel med trusler om vold, afpresning eller ved bestikkelse forsøger at påvirke spillere, dommere, trænere eller ledere til at sikre et bestemt udfald af en kamp. SPILLERNYT NOVEMBER 2012 SIDE 5\n6 Fem hurtige spørgsmål TIL CHRISTINA KROGSHEDE HVORFOR VALGTE DU SPAR NORD SOM BANK? Jeg valgte at skifte til Spar Nord da jeg følte mig som én blandt MANGE i min tidligere bank. Jeg følte ikke at jeg havde den personlige kontakt og at jeg blev taget hånd om og fik den vejledning jeg havde brug for. Jeg følte tit at ting foregik over hoved på mig og at jeg ikke altid forstod hvad der foregik, hvilket gjorde mig passiv ift. at tage de rigtige beslutninger om, hvad der var bedst i min specifikke situation. ER DER NOGET SPECIELT, DU VIL FREMHÆVE VED SPAR NORDS RÅDGIVNING? Jeg har oplevet en enestående personlig rådgivning som har givet mig indsigt, ro, tryghed og overblik over mine midler. Jeg kan skrive og ringe hvis jeg har spørgsmål og der kommer altid et hurtigt kvalificeret bud på en løsning. Jeg føler Spar Nord og jeg spiller på det samme hold - og at min bankrådgiver vil mig det bedste - det er vigtigt for mig. HVOR ADSKILLER PROFESSIONELLE HÅNDBOLD- SPILLERE SIG FRA ANDRE? Der kan være regler og problematikker som pension og skat som kan være anderledes og som ikke alle banker har lige stor indsigt i. Ved fx. at skifte bank blev jeg gjort opmærksom på at rejsedage over et bestemt antal, kunne jeg trække fra i skat, så skiftet har jeg egentlig tjent penge på. HVAD HAR RÅDGIVNINGEN SPECIFIKT FRA SPAR NORD BETYDET FOR DIG? I min verden er jeg vant til at have kontrol over mit liv, min krop og min kalender, men jeg har aldrig helt haft styr på om mine penge lige stod på de rigtige konti, om jeg burde (og tør jeg egentlig) investere, om jeg var ordentligt forsikret og om jeg egentlig betalte for meget for mine forsikringer, om jeg var bagud med indbetaling til pension, om jeg burde sætte penge på en sportspension og om jeg mon havde styr på fx. rejsedage, befordring og andet ift. SKAT. Jeg føler at jeg har fået en rigtig god sparringspartner i Spar Nord som har givet mig det overordnede overblik over mine sager og selv reagere, når de kan se at der er en løsning, der ville være bedre for mig - end den jeg har. ER DER ET GODT RÅD, DU GERNE VIL GIVE VIDERE TIL DINE HÅNDBOLDKOLLEGER? Jeg har ret svært ved ikke at være begejstret for min nye bank, så hvis du har samme følelse af at være én blandt mange i din nuværende bank, og savner du overblik, så kan jeg ihvertfald anbefale Spar Nord til at have din ryg. Karsten, Tina og Kasper fra Formuecenter Aalborg. ÅRRÆKKE KLUB 2002 FIF FC København Slagelse FH Randers HK FC København FIF Landsholdet - pt. 79 kampe Formuecenter Aalborg Østeraa 12, 1. sal Telefon Formuecenter Aalborg er en specialafdeling under Spar Nord Bank med kompetence inden for formuerådgivning - herunder investering, pension og bolig. tættere på 184x260_formuecenter_aalborg_christinakrogshede.indd 1 25/05/\n7 .dk Den ny A-Klasse er allerede parat til at leje. A 180 CDI kr. om måneden. Alt inklusive. Mercedes-Benz A 180 CDI - leje (inkl. moms) fra kr./md. Har du nogen sinde overvejet bare at leje en bil altid. Det er nemt og faktisk temmelig behageligt. Når lejen er betalt, er der ikke andet at spekulere over end at fylde brændstof på. Sådan er det i hvert fald hos Hessel HiRE. HESSEL HiRE tilbyder et varieret sortiment af fabriksnye Mercedes-Benz A-Klasser i en begrænset pulje. Priserne er kun forbeholdt Spillerforeningens medlemmer, og de må ikke videreformidles til andre. Kontakt Christian Lind på telefon eller Hessel HiRE er en del af Ejner Hessel A/S. SJÆLLAND: Næstved Transportbuen 1, 4700 Næstved. Telefon: Roskilde Københavnsvej 299, 4000 Roskilde. Telefon: JYLLAND: Herning Nystedvej 15, 7400 Herning. Telefon: Vejle Niels Finsensvej 2, 7100 Vejle. Telefon: Aalborg Sundsholmen 10, 9400 Nørresundby. Telefon: Århus Agerøvej 53, 8381 Tilst. Telefon: Prisen er forbeholdt Spillerforeningens medlemmer. Priseksempel er på A180 CDI BE. Månedlig ydelse er inklusive grøn ejerafgift og forsikring (selvrisiko kr. inkl. moms). Etableringsgebyr på kr inklusive moms. Månedligt kilometerforbrug er Kilometersats pr. overkørt kilometer 3.50 kr. inklusive moms. Lejeperiode 7 måneder.\n8 PA AF SIGNE PEDERSEN LANDSHOLDET VIA SÆBY Karin Mortensen tog ikke den traditionelle vej ind på A-landsholdet. Til gengæld trak hun i nationaldragten uafbrudt gennem 12 år. Nu har den 35-årige målvogter valgt at sige farvel og tak til Pytlick og pigerne. Over 200 landskampe, OL-guld og masser af oplevelser er det blevet til for Karin Mortensen gennem de 12 år, hun har spillet på det danske landshold. Men den jyske målmand tog ikke den traditionelle vej til toppen af dansk håndbold. For mens de fleste spillere, der ender på A-landsholdet, både har været igennem plantræning, ungdomslandshold og sommerlejre, gik Karin Mortensens vej til det danske landshold over Sæby i Nordjylland. Det var nemlig der, hun var på træningslejr sammen med resten af holdet fra Horsens, hendes daværende klub, da Karin Mortensens daværende træner Heine Eriksen efter stævnets første kamp gav sin mobiltelefon til målvogteren med meddelelsen om, at landstræner Jan Pytlick var i røret. Heine og jeg lavede tit sjov med hinanden, og da han sagde, at det var landstræneren, som spurgte, om jeg ville med til OL, troede jeg selvfølgelig, det var for sjov, fortæller Karin Mortensen, da Spillernyt møder hende på en cáfe på Frederiksberg, hvor hun i dag bor og spiller for den lokale klub, FIF. Jeg blev noget paf, da det faktisk var landstræneren, som ville have mig med til OL, siger målvogteren. Men der var kun ét svar til Pytlicks spørgsmål. Ja! Selvfølgelig ville jeg med! GODT OPDRAGET Landsholdet var i gang med de sidste forberedelser inden OL i Sydney, da landsholdets ene målvogter Gitte Sunesen blev ramt af en korsbåndsskade. Jan Pytlick havde brug for en substitut til at passe målvogterposten sammen med Lene Rantala, og valget faldt på Karin Mortensen. På vej til Sæby havde vi hørt, at Gitte Sunesen var blevet skadet, og vi talte selvfølgelig om, hvem der skulle erstatte hende. Men jeg tænkte ikke, det skulle være mig, siger Karin Mortensen. Den jyske målvogter pakkede straks sin taske og kørte fra træningslejren i Sæby direkte til landsholdets samling i Skallerup Klit. Hun havde ikke før været til en landsholdssamling, og uden en eneste ungdomslandskamp på CV et spillede Karin Mortensen sin første landskamp i de nordjyske omgivelser i sommeren 2000 og tog med det stjernespækkede landshold til OL i Sidney. Det er siden blevet til 233 landskampe, SIDE 8 SPILLERNYT NOVEMBER 2012\n9 og Karin Mortensen har spillet på landsholdet lige siden den dag i Nordjylland uden en eneste pause, indtil hun i sommer stoppede efter OL i London. KONTRAKT KOSTEDE REJSE Det har altså ikke været en barriere for Karin Mortensens karriere, at hun ikke var en del af DHF s talentsystem i sin ungdom. Jeg synes, jeg har haft den bedste håndboldopdragelse, jeg kan forestille mig. Jeg har været teenager på alle leder og kanter, som man nu engang er, når man er ung, siger Mortensen med et stort smil og henviser til, at hun ikke havde alt for travlt med hård træning i teenageårene. Det var først i 1998, året hvor Karin Mortensen blev 21 år, at hun for alvor mærkede, at håndbolden krævede ofre på den sociale front. Hun blev nemlig tilbudt en kontrakt med ligaklubben Horsens HK, og det var det første kontrakttilbud i målvogterens karriere. Jeg skulle have været på jordomrejse i FAKTA om Karin Mortensen Født: 26. september 1977 Klubber: VRI, Horsens HK, Ikast-Bording, SK Århus, FIF Landshold: 233 kampe 2 x OL-guld (2000 og 2004), EM-guld (2002) Uddannelse: Fysioterapeut Bopæl: Frederiksberg et halvt år sammen med en veninde, men det måtte jeg droppe, fortæller Karin Mortensen. Hvis det var håndbold, hun ville, var det et rigtigt træk at skrive under på kontrakten med Horsens HK. Karin Mortensen fik masser af spilletid i den bedste række, og hun bed sig efter OL i 2000 godt fast på landsholdet. Mens klubkarrieren fortsatte i Ikast, voksede Karin Mortensens rolle på landsholdet, og i 2002 fik hun sit store gennembrud til EM på hjemmebane. Jeg får stadig kuldegysninger, når jeg tænker på det, siger Karin Mortensen om slutrunden, hvor hun både blev kåret som turneringens most valuable player og kom på All Star-holdet. EM-guldet i 2002 blev et af Karin Mortensens absolutte højdepunkter i karrieren. KNOKLEDE SIG TIL OL-PLADS Men opturen blev efterfulgt af en nedtur. Efter EM røg jeg ned i et hul, hvor jeg tænkte mere på, hvad andre tænkte, i stedet for at fokusere på mig selv og min træning, siger Karin Mortensen. Men med et OL, der ventede i 2004, var der ikke tid til at opholde sig alt for længe i et sort hul, og Karin Mortensen var fast besluttet på, at hun ville med til sit andet OL, denne gang i Athen. Så den stædige jyde bed tænderne sammen og trænede både fysisk og mentalt. Jeg knoklede, siger hun, så man ikke er i tvivl. Jeg trænede 3-4 gange om dagen, for jeg ville bare med til det OL. Da Jan (Pytlick, red.) endelig sagde, jeg skulle med, stortudede jeg. Det var en lettelse, at han kunne se, jeg havde arbejdet hårdt, og det var fedt at bliver belønnet for det. OL i Athen blev Karin Mortensens andet sportslige højdepunkt. Landsholdskollegaen Rikke Smith stod det meste af turneringen, men Karin Mortensen fik afgørende betydning for finalens udfald i straffekastkonkurrencen efter forlænget spilletid. Det bliver ikke større. At afgøre en OLfinale er kun noget, man kan drømme om som keeper, siger Karin Mortensen, som endnu har til gode at gense de afgørende minutter på dvd. Det er på min to do-liste, siger hun. ARBEJDE OG TRÆNING Det kan hun passende bruge december til, for i modsætning til de seneste 12 år, er der i år ingen slutrunde at koncentrere sig om i julemåneden, og det er Karin Mortensen godt tilfreds med. Hun er afklaret med, at der ikke er flere landsholdskampe i kalenderen. Jo mere jeg tænker over det, jo mere glad er jeg for min beslutning, siger Karin Mortensen. Selvfølgelig havde det set bedre ud med et bedre resultat til OL i sommer, tilføjer hun og henviser til landsholdets skuffende resultat ved OL i London. Men det var vigtigt for mig, at jeg selv kunne sige stop på et tidspunkt, hvor jeg også har noget at falde tilbage på. At Karin Mortensen ikke længere skal spille på landsholdet, betyder nemlig hverken, at hun dropper håndbolden eller i øvrigt har tænkt sig at ligge på den lade side. Når den ikke står på træning i Frederiksberg Hallen, hvor FIF har hjemmebane, arbejder hun som fysioterapeut, en uddannelse hun har taget sideløbende med sin håndboldkarriere. Dagene er dermed fyldt op med arbejde fra 8 til 16 og træning fra 17 til 19. PÅ GODT OG ONDT Jeg kunne ikke se mig selv kun spille håndbold mere. Men jeg må også indrømme, at skarpheden ikke helt er der på samme måde, når man har fuld arbejdsdag inden træning. Det har været lidt hårdt at vænne sig til, siger Karin Mortensen, som tidligere har sat alt til side for håndbolden. Nu er prioriteterne anderledes i målvogterens liv, men hun ser tilbage på sin landsholdskarriere med glæde. Jeg priser mig lykkelig for den tid. Jeg har været en del af landsholdet på godt og ondt og i tykt og tyndt, men jeg har altid syntes, det har været sjovt, siger Karin Mortensen og fortsætter. Der er noget helt specielt ved at spille på landsholdet og repræsentere sit land. Det er en kæmpe ære, som jeg aldrig i min vildeste fantasi havde forestillet mig, jeg skulle nå. SPILLERNYT NOVEMBER 2012 SIDE 9\n10 Handball just got faster. The new evospeed Indoor 1 handball shoe is infused with the speed of Usain Bolt. It s one of the lightest shoes on court, with ultrathin material that still reinforces stability. An internal EVERFIT cage enhances fit while outsole flex grooves help create quicker, more controlled rotational movements. Ü\n11 KARIN MORTENSEN OM... AT VÆRE ANFØRER: En anfører skal gå forrest og være talskvinde og mellemled til træneren. Jeg siger tingene ligeud, så det er kommet helt naturligt, men jeg har også sagt til de unge spillere, at de skal sige fra, hvis jeg bliver for meget. AT VÆRE LANDSHOLDETS LYNAFLEDER: Alle har vidst, at det var min rolle at forsvare holdet og tage imod de knubs, der er kommet fra alle sider. Det har indimellem været hårdt, blandt andet da vi forhandlede ny aftale med DHF, men jeg har gjort det, for at de unge kan få det nemmere. SIT TEMPERAMENT: En keeper kommer ikke til tops uden temperament. DRIVKRÆFT: Jeg har en enorm lyst og glæde ved at spille håndbold, og jeg er meget socialt anlagt. Udover mit kæmpe konkurrencegen, er det at spille på et hold, både på og uden for banen, en stor motivationsfaktor for mig. SKIFTET TIL ERHVERVSLIVET: Det er absurd at bilde sig selv ind, at der er noget, der kan erstatte det, man får gennem eliteidræt. Det, at blive målt og vejet så konkret, konstant træne for de små forbedringer og få det adrenalinkick, det er, når man har slået et hold med ét mål og er høj over det en uge efter, finder man ikke i erhvervslivet. NYE MÅL: Fagligt vil jeg gerne specialisere mig og blive god til mit fag, så jeg bliver den fysioterapeut, jeg gerne vil være. Menneskeligt har jeg lyst til at udvide min horisont efter så mange år med håndbold. Jeg vil rejse og opleve verden blandt andet kunne jeg godt tænke mig at komme til Afrika, Mellemamerika og Asien. SPILLERNYT NOVEMBER 2012 SIDE 11\n12 SKÆG I NOVEMBER Håndboldspillerne har atter engang ladet overskægget stå i kampen mod kræften. AF MONICA LARSEN Overskægget vendte i år tilbage i de danske og europæiske sportshaller. Håndbold Spiller Foreningen valgte nemlig for anden gang at støtte op om den globale sundhedskampagne Movember, der bruger overskæg til at sætte fokus på mænds sundhed og indsamle midler til kampen mod prostatakræft og andre sygdomme, der hyppigt rammer mænd. Sidste år lagde op mod 100 håndboldherrer ansigt til den gode sag og var således medvirkende til den store succes kampagnen høstede. Ifølge Movembers officielle opgørelse over bidrag, samlede sidste års godt 7600 registrerede danske mænd i alt kroner ind til kampagnen, der tog sin begyndelse i Australien i På trods af den verdensomspændende kampagnes succes, er kampen mod prostatakræft endnu ikke vundet. Derfor har der ikke hersket nogen tvivl om, at Håndbold Spiller Foreningen igen i år ønskede at bakke op om det gode formål. Ligesom sidste år valgte mange håndboldherrer i samarbejde med Håndbold Spiller Foreningen at tilslutte sig kampagnen, der slår sig op på, at have en sjov tilgang til et seriøst budskab. Mandag d. 29. november fandt en shave down sted i Aarhus, hvor flere spillere, blandt andre Mads Lind og Fredric Pettersson fra Aarhus Håndbold, deltog i en offentlig barbering, så de kunne starte Movember ud med et glatbarberet ansigt. ERFARINGERNE FRA SIDSTE ÅR En anden af de håndboldspillere, der støttede op omkring kampagnen i 2011, og valgte at støtte op igen i år, er Mads Mensah Larsen fra Aalborg Håndbold. Så længe der er bred opbakning til kampagnen og Håndbold Spiller Foreningen får så mange håndboldspillere til at engagere sig, gror Mads Larsen gerne et overskæg, selvom det er med frygt for at se en smule fjollet ud. Det var jo rigtig sjovt at være med sidste år, og det er en lille pris at betale for at hjælpe med at sætte fokus på et vigtigt emne. Det er en sjov og anderledes måde at bakke op om et alvorligt budskab. Og så er det okay at se lidt fjollet ud i en måneds tid. Også Mads Øris Nielsen fra Bjerringbro-Silkeborg valgte at gro et overskæg i november. Det var første gang han bakkede op om kampagnen ved at anlægge sig et overskæg. Selvom han ikke selv groede et overskæg sidste år, oplevede Mads Øris Nielsen, hvilke reaktioner den ekstra ansigtsbehåring afstedkom. Det er jo en speciel ting med overskæg. Der bliver lagt mærke til det, og det giver anledning til sjov snak og drillerier spillerne imellem. Og så er det sjovt at se, om folk har svært ved at gro et overskæg, eller om de kan opnå et flot resultat, siger han. PÅMINDELSE Mads Øris Nielsen siger endvidere, at han SIDE 12 SPILLERNYT NOVEMBER 2012\n13 OM PROSTATAKRÆFT I DANMARK DANSKE NØGLETAL OM PROSTATAKRÆFT: MÆND: Antal nye tilfælde pr. år ( ) Antal personer, som lever med diagnosen ved udgangen af 2010: (Dvs. både personer, som er i behandling eller går til kontrol, og personer, som er på så lang afstand af deres sygdom, at de må betragtes som raske) Dødsfald pr. år ( ) Risiko for at udvikle sygdommen - årlig ændring de sidste 10 år +8,2 procent Risiko for at dø af sygdommen - årlig ændring de sidste 10 år -1,4 procent Tallene stammer fra Kræftens Bekæmpelses hjemmeside OM MOVEMBER Movember blev startet af en gruppe venner i Australien i 2003, men har hurtig vokset sig stor med officielle kampagner i bl.a. England, Irland, USA, Canada, New Zealand, Spanien, Sydafrika, Finland, Holland, og Tjekkiet. Alene sidste år deltog mere end mennesker på verdensplan, og de indsamlede over 55 millioner euro. Hvert år i november beder Movember mænd over hele verden om at anlægge overskæg for at skabe opmærksomhed om mænds sundhed og indsamle vigtige midler til formålet. Movember er en sammentrækning af ordet mo (australsk slang for overskæg) og november. På verdensplan har Movember ambassadører som Kylie Minogue, Hulk Hogan, Muse, Ruud Gullit m.fl. På verdensplan har mere end 1 million mennesker deltaget i Movember. Siden 2003 har Movember indsamlet 120 mio. euro (922 mio. kr.) til kampen mod prostatakræft. Pengene går til Movembers Global Action Plan (GAP), hvis mål er at accelerere forskningen i prostatakræft gennem et globalt forskningssamarbejde. synes kampagnen støtter op om en god sag, og det er vigtigt generelt at have fokus på sundhed. Selv hvis jeg ikke spillede håndbold, ville jeg støtte op om kampagnen, for jeg synes, det er rigtig vigtigt at være bevidst om at leve sundt. Det lader til at færre og færre bekymrer sig om deres helbred. Derfor synes jeg, det er fint med en kampagne, der sætter fokus på det. Folk ved jo godt, hvor vigtigt det er de skal bare lige mindes om det. Grundtanken med Movember er at bruge overskægget til at påvirke mænds holdninger og handlinger i forhold til deres egen sundhed. Ved at gro et overskæg gennem november måned er du rent faktisk med til at arbejde for, at mænd i Danmark og resten af verden går mere til lægen, får hurtigere diagnosticering og bedre behandling af deres sygdomme, lyder det fra Movembers officielle talsperson, Bill McIntyre, der er ansvarlig for lancering af kampagnen i Danmark. SPILLERNYT NOVEMBER 2012 SIDE 13\n14 PLAYER SOCIAL RESPONSIBILITY Fodboldspillerne tager socialt ansvar Player Social Responsibility er blevet sat i verden af Spillerforeningen båret af fodboldspillernes ønske om at tage socialt ansvar. Drivkraften bag er spillernes status som rollemodeller og målet at bekæmpe racisme og gøre en forskel for udsatte børn og unge. Under Player Social Resonsibility ligger Giv Racismen Det Røde Kort, Arena Spartacus og Spartans. Giv Racismen Det Røde Kort Giv Racismen Det Røde Kort fortsætter sit engagement for at vise, at fremmedhad og diskrimination skal bekæmpes både i fodbolden og i det øvrige samfund. Siden 2006 har nogle af de mest prominente spillere gået forrest for at give racismen det røde kort. Se mere på Arena Spartacus Arena Spartacus er et tilbud til børn og unge i udsatte boligområder om gratis ugentlig fodboldtræning. Med professionelle topspillere som gæstetrænere får deltagerne en positiv oplevelse, samtidig med at at de tilegner sig nye sociale kompetencer. Se mere på Facebook.com/ArenaSpartacus. Spartans Deltagere i Arena Spartacus har mulighed for at tage den særligt tilrettelagte træneruddannelse, Spartans, med fokus på at styrke deres fodboldfaglighed såvel som deres sociale kompetencer. Her har deltagerne chancen for at dygtiggøre sig som trænere og på sigt blive i stand til at bidrage til den fortsatte udvikling i lokalområdet som rollemodeller.\n15 Elitesport Tag en videregående uddannelse på fleksible vilkår i Nordjylland, København eller Esbjerg Jeppe Curth Fodboldspiller Camilla Dalby Håndboldspiller Gregers Rye Christensen Triatlet Nordjysk Elitesport er et tilbud til dig, der vil kombinere din elitesports - karriere med en videregående uddannelse Få personlig rådgivning om valg af studium og en individuel fleksibel studieplan, hjælp til flytning af eksamener og dispensationer mv. Kontakt Elitesportskoordinator Ramus Rasmus Haagensen på telefon eller mail Nordjysk Elitesport administreres af: UNderVisNiNg Når du har tid & lyst SKRU OP Fjernundervisning hos Vuc.Nu giver dig frihed til at starte din uddannelse, når det passer dig Vi tilbyder færdigpakkede hf-forløb til dig, der drømmer om at blive pædagog, socialrådgiver, politi- eller fængselsbetjent samt 2-årigt hf Hf enkeltfag Almen voksenuddannelse Almen Forberedelseseksamen Grundlæggende læsning og regning Ordblindeundervisning Se mere og tilmeld dig på eller ring til en vejleder på / SPILLERNYT SEPTEMBER 2012 SIDE 15\n16 OPVOKSET AF MONICA LARSEN PÅ HÅNDBOLDBANEN Lasse Andersson er FIF er med stort F. Han bruger i dag det meste af sin tid på at spille for klubbens seniorhold, og glæden ved både håndbolden og klubben kommer ikke fra fremmede. Endnu før han blev fortrolig med håndbolden, tog forældrene Lasse med i klubben, hvor de begge har været aktive i en menneskealder både som spillere og ledere. I sit 18 år lange liv har Lasse Andersson aldrig spillet i andre klubber end FIF, hvor han begyndte at spille håndbold i en alder af blot fire år. Han er vokset op i en vaskeægte håndboldfamilie, hvis begejstring for klubbens håndboldspil i den grad er smittet af på ham. Lasses far, Claus Andersson, er både tidligere ungdomslandsholdstræner og træner for adskillige andre håndboldhold, senest FIF s U18-damer. Trænergerningen lagde Claus Andersson på hylden sidste år, men han er stadig aktiv i klubben, hvor han nu fungerer som bestyrelsesmedlem. Også Lasses mor, Pia Andersson, har dedikeret en stor del af sit liv til FIF. Hvis jeg siger, at min mor har været her, siden hun var 10 år, så er det nok ikke helt forkert. Hun har blandt andet spillet på Old Girls-holdet, som har vundet DM 13 år i træk, men det har hun dog holdt pause fra siden sidste år, fortæller Lasse. Forældrenes tilknytning til klubben har haft stor indflydelse på Lasse, der fra barnsben oplevede glæden ved det sociale miljø, der findes i klubben. Han har aldrig været i tvivl om, at FIF er klubben for ham. Lige siden jeg var helt lille, har jeg rendt rundt og spillet med bold, og da jeg blev gammel nok, var det ret oplagt, at jeg startede til håndbold. Derfor har jeg tidligt mærket det sociale miljø på mig selv og oplevet, hvordan man omgås hinanden her, og det har jeg altid godt kunnet lide. Desuden har der altid været gode spillere og trænere, så det har aldrig været et svært valg, om jeg skulle spille her eller ej, siger han. STOREBROR INSPIRERER Foruden forældrene er Lasses storebror, Nicolaj Andersson, også tilknyttet klubben. Han spillede tidligere på U18-landsholdet, SIDE 16 SPILLERNYT NOVEMBER 2012\n17 TRÆNING OG HYGGE Der går ikke en dag i Lasse Anderssons liv uden håndboldtræning. Foruden tre til fire ugentlige træninger samt en ugentlig kamp, løber eller styrketræner han dagligt, så der er ikke meget tid tilovers til for eksempel et fritidsjob. Jeg har da overvejet at få mig et fritidsjob, men jeg kan simpelthen ikke se, hvordan jeg skal finde tid til det, fortæller han. Jeg har altid gået meget op i håndbold og har brugt meget tid på det. Men her inden for det seneste års tid, har jeg brugt rigtig meget tid på det. Den hårde træning har da også båret frugt. Lasse har nemlig siden U18- landsholdets start for lidt over et år siden været fast mand på holdet, og han var med både da holdet vandt bronze ved sommerens EM i Østrig og guld ved ungdoms-ol i Tyrkiet i sommeren Netop disse to sejre peger Lasse på, som nogle af de vigtigste, han har været med til. Specielt var sommerens EM en stor oplevelse på trods af, at holdet ikke havde heldet med sig i kampen mod Sverige, og derfor endte med en bronzemedalje. Det var en kæmpe oplevelse at være med i Østrig. Det gik godt for holdet som helhed, og det gik godt for mig individuelt, så det var overordnet en fornøjelse, siger han. Dedikationen til håndbolden og den hårde træning har også resulteret i, at Lasse i midt oktober blev indkaldt til TDtræning med U21-landsholdet. Her skal han prøve kræfter med træningen for årgang 92/93, altså årgangen over ham selv. Indkaldelsen hænger blandt andet sammen med, at Lasse er en håndboldspiller med mange forcer. U19-landsholdstræner, Claus Hansen, betegner Lasse som en allround type: Han er en tovejsspiller, der har mange farver på paletten og samtidig har lederegenskaber, hvilket desværre ikke kendetegner særlig mange på Lasses alder, siger Claus Hansen. ALTID I HALLEN Når Lasse ikke træner håndbold, er det stadig muligt at støde på ham i klubben. Her har han nemlig en stor social omgangskreds, hvor både spillere og trænere taler meget sammen og hygger sig i hinandens selskab. Jeg er her ofte, fordi vi her i FIF har en rigtig god social omgang hvor alle, lige fra ligadamerne til liga dame- og herretrænerne og så ned til U14-trænerne og spillere som mig, snakker sammen på kryds og tværs. >> men da en skade satte en stopper for det, valgte han at koncentrere sig om den trænergerning, han som juniorspiller havde indledt. Han er træner for FIF s U18-hold og har således været træner for Lasse i nogle år. Samtidig er han assistenttræner for seniorerne, hvor Lasse spiller nu. Storebrorens interesse for håndbold har været en stor inspiration for Lasse. Da jeg var mindre, var jeg med ham ude og se nogle kampe og med til EM. Det ville jeg gerne selv prøve at opnå, for det så jo sjovt ud, og det kunne være sjovt at spille for Danmark. Det har været en klar motivationsfaktor for selv at nå det mål, så han har været en stor inspiration, siger Lasse. Udover at have været en tidlig inspiration for Lasse, er Nicolaj en god hjælp at have, når der skal tales om håndbold. De to brødre fungerer som hinandens sparringspartnere, når de giver hinanden gode råd og taler om, hvordan spillet skal spilles. SPILLERNYT NOVEMBER 2012 SIDE 17\n18 MEDICINSKE PRODUKTER MADE IN GERMANY Udnyt dit potentiale hver gang! Genutrain P3 kompressionsbandage, velegnet til springer- og løberknæ Stabiliserer knæet og aktiver muskler Sikrer optimal sporing af knæskallen Modvirker smerte og hævelse Åndbart strik og super pasform Se mere på: eller Du er altid velkommen til at kontakte fysioterapeut Frank Bærentsen på Venotrain Sport Kompressionsstrømpe Udviklet til sport forkorter restitutionsperiode modvirker ømme og hævede ben høj komfort med 50% microfibre optimal klimaregulering Motion is Life:\n19 FAKTA OM LASSE ANDERSSON Kaldenavn: Lass Kenobi Alder: 18 år Bopæl: Valby Klub: FIF Position på banen: Playmaker og venstre back Styrker: Godt blik for spillet, godt skud, opdækning, højde (196 cm) U19-landsholdsspiller og blev i oktober udtaget til TD-træning med U21-landsholdet Landsholdsdeltagelse: Spiller for U19-landsholdet og er netop udtaget til U21- landsholdet Mål under EM i Østrig: 28 (7 mod kroaterne, som var hans bedste kamp) Vigtige sejre: Guld ved ungdoms-ol i Tyrkiet (2011), EM-bronze med U18 (2012) Studier: Går i 4. G på Falkonergårdens Gymnasium, hvor han er Team Danmark-elev FIF drives som en 100 procent amatørklub på baggrund af utilstrækkelige økonomiske ressourcer på trods af, at FIF altid har været en stor håndboldklub med flere landsholdspillere på især dameholdet. Statussen som amatørklub er Lasse meget ærgerlig over, men det er ikke afgørende for, om han ønsker at spille i klubben eller ej. Jeg er da lidt ked af, at der ikke er flere sponsorer rundt om, som har lyst til at støtte klubben på en bedre måde. Specielt når man ser, hvordan de jyske klubber bliver sponseret af alle mulige små firmaer og banker. Så er det da ærgerligt, at der ikke bliver støttet mere op omkring FIF, end der nu engang bliver gjort, siger Lasse og fortsætter. Selvfølgelig ville det gøre det lidt nemmere, hvis man fik noget for at spille her, men nu er det ikke lige en mulighed, og så må man bare bruge, hvad man har. DRØMME FOR FREMTIDEN Når Lasse ikke er i hallen, kan man højst sandsynligt finde ham på Falkonergårdens Gymnasium, hvor han er Team Danmarkelev i 4. g. Skolelivet er, i modsætning til håndbolden, ikke udtalt struktureret, og Lasse har ingen præcise mål for en videregående uddannelse. I skolen har jeg ikke sådan nogle deciderede mål, som jeg har inden for håndbold. Skolen tager jeg, som det kommer og gør det så godt, som jeg kan. Men jeg begraver mig ikke, hvis jeg ikke får et 12- tal i en matematikprøve. Det er helt klart håndbolden, der er på toppen, og skolen er lidt ved siden af. Den klarer jeg, så godt jeg nu kan. Hvis han en dag skulle blive skadet og ikke længere kan spille håndbold, har han endnu ingen plan for fremtiden. I den situation vil han tage tingene, som de kommer, og bruge de midler han nu engang har til rådighed. Ja, bekymringsfri kan man nok godt kalde mig, siger Lasse. I forhold til sin sport er Lasse struktureret og overlader ikke noget til tilfældighederne. Blandt andet går han meget op i at spise rigtigt og spise nok, så han kan blive større og bedre rustet til livet på håndboldbanen. Lasse drømmer både om en dag at komme til at spille for A-landsholdet og prøve kræfter med den tyske liga, som altid har været favoritligaen. Det kunne være sjovt en dag at spille på A-landsholdet. Men det er der kun nogle få, der kan, så det er jo ikke det, jeg skal gå helt ned på, hvis det ikke kan lade sig gøre. Men selvfølgelig er det et mål. STORT POTENTIALE Ifølge Claus Hansen har Lasse uden tvivl et stort potentiale og rummer mange kvaliteter, der med tiden kan bære ham langt, men han kan ikke spå om præcist hvor langt. Jeg mener principielt ikke, at man kan afgøre, hvor dygtige håndboldspillere kan blive, før de er kommet helskindet over overgangen mellem ungdom og senior, fordi springet er meget stort og fordi, det kræver et langt sejt træk af hårdt arbejde, som mange af de unge talenter ikke har prøvet før. Lasse står i det vadested nu, og FIF har hjulpet ham på vej ved at lade ham blive senior et år før. Ellers kunne jeg godt have frygtet, at Lasse var lullet i søvn. Jeg både tror og håber, Lasse klarer overgangen til seniorhåndbolden i de næste to-tre sæsoner. Sker det, kan der komme en topspiller ud af ham, siger træneren. For at nå sine mål er Lasse indstillet på at blive ved med at træne hårdt og lytte til de råd, han bliver givet på sin vej. Jeg vil blive ved med at træne så meget som jeg gør nu og tage imod gode råd og bruge dem, jeg kan bruge til noget. Og så vil jeg hele tiden tænke over, hvad de kloge mennesker siger for eksempel mine forældre, folk i klubben og folk fra landsholdssiden, for de ved jo en del om det, kan man sige. Det er jo bare at fortsætte og kæmpe hårdt. Det, tror jeg, er vejen frem. SPILLERNYT NOVEMBER 2012 SIDE 19\n20 Det er værd at implementere skadesforebyggende træning som en naturlig del af træningsprogrammet, for med få midler kan risikoen for skader reduceres væsentligt. Ü AF SIGNE PEDERSEN FÅ MIDLER REDUCERER SKADER På Team Tvis Holstebros damehold er stabilitetstræning, balancetræning og skulderøvelser en lige så vigtig del som styrketræning og haltræning. Holdets træner Niels Agesen Nielsen er uddannet fysioterapeut og han har de seneste tre sæsoner arbejdet bevidst med skadesforebyggende træning. Det er noget, vi prioriterer højt, siger Niels Agesen Nielsen. Team Tvis Holstebro-træneren har arbejdet på den norske fysioterapeut Grethe Myklebusts succesfulde projekt, hvor hun på et år reducerede antallet af korsbåndsskader til en femtedel med et alternativt opvarmningsprogram, og det har givet Niels Agesen Nielsen tro på, at de skadesforebyggende øvelser er værd at bruge tid på. Da vi havde lang opstartsperiode, kørte vi programmet tre sæsoner i træk, hvor det to gange om ugen var en del af opvarmningen. Nu har vi videreudviklet det, så basiselementerne ligger i både den fysiske træning og i haltræningen, siger han. Niels Agesen Nielsen mener, at træneren og holdets sundhedsstab har ansvaret for at formidle og implementere den forebyggende træning. På den måde vil spillerne også blive mere bevidste om den del af træningen. SPILLERENS ANSVAR Noget tyder på, at træneren har ret. I hvert fald er en af Team Tvis Holstebros største profiler, Ann Grete Nørgaard, ikke i tvivl om vigtigheden af skadesforebyggende træning. Det er en del af det at forberede kroppen til at træne hårdt og spille hårde kampe. Man har jo desværre set mange triste skæbner, hvor spillere har måtte indstille karrieren, så jeg synes, det er rigtig vigtigt, siger landsholdsspilleren, som mener, at det i høj grad er spillernes eget ansvar at sørge for at lave de vigtige øvelser, som reducerer risikoen for skader. En ting er det program, man får stukket i hånden af sin træner, noget andet er, hvad man gør. I nogle perioder har man måske mere brug for at træne sin skulder, andre perioder har man brug for at træne sine knæ. Det kan træneren jo ikke mærke, så det har man som spiller selv 100 procent ansvaret for, siger Ann Grete Nørgaard og understreger, at hun er glad for den måde, den skadesforebyggende træning er implementeret på i Team Tvis Holstebro. For mig fungerer det rigtig fint. Måske er det mere vigtigt for nogle af de unge, at det bliver implementeret i opvarmningen, siger hun. KROPPEN SKAL BOMBARDERES Ann Grete Nørgaards landsholdskollega Christina Krogshede er uddannet fysioterapeut og medforfatter til en videnskabelig artikel om effekten af tilpasset opvarmning til forebyggelse af korsbåndsskader. Hun mener, at det i nogle tilfælde kan skyldes uvidenhed og dårlige vaner, når trænerne ikke bruger tid på forebyggende træning. Jeg tror ikke, at alle er klar over, hvor godt det er, og hvor lidt tid det kræver, siger Krogshede. Nogle føler måske, at det er vigtigere at bruge tid på selve håndboldtræningen, når de har haltid, og så lægger de det ud til spillerne selv i stedet for at implementere det for eksempel i opvarmningen, siger hun og tilføjer, at man ikke kan forholde sig til alle nye undersøgelser. Men når man har med piger at gøre, og al forskning peger på, at en stor del af pigerne får skader, hvorfor så ikke gøre en indsats der? Christina Krogshede anbefaler, at man kører et særligt tilpasset træningsprogram et kvarter tre gange om ugen over fem uger. Derefter kan man følge op med blot et kvarter én gang om ugen. Det handler om at bombardere nervesystemet med de rigtige bevægelsesmønstre, så kroppen registrerer, hvordan man skal lande og har en strategi for, hvordan den skal arbejde i forskellige situationer, forklarer fysioterapeuten. I Team Tvis Holstebro har Niels Agesen Nielsen gennem flere sæsoner opbygget en basisstyrke hos spillerne, så den forebyggende træning nu er en del af træningen i hallen på en mere integreret måde. Spillerne tænker ikke længere over, om det er styrketræning, springtræning eller skadesforebyggende træning, de laver. Vi har det med i de fleste elementer fra opvarmningslege til skudtræning og i styrketræningen, siger Niels Agesen Nielsen. SKADESFOREBYGGENDE ØVELSER ÜDen norske fysioterapeut Grethe Myklebust har haft succes med et projekt, hvor hun reducerede antallet af korsbåndsskader med en femtedel ved at implementere skadesforebyggende øvelser i opvarmningen. På siden overfor kan du se, hvilke øvelser, du skal lave for at nedsætte risikoen for, at du bliver korsbåndsskadet. SIDE 20 SPILLERNYT NOVEMBER 2012


Byrødder får lektion i erhvervslivets ABC | CBS - Copenhagen Business School\nConference: A Green and Sustainable Financial Sector - can one be setting a new perspective?\nByrødder får lektion i erhvervslivets ABC\nSteen Thomsen: "Offentlige virksomheder forventes at agere på private vilkår"\nUddannelse og eksterne bestyrelsesmedlemmer skal sikre bedre udvikling i offentlige selskaber. En ekspertgruppe med kommer nu med anbefalinger til god selskabsledelse.\nLokalpolitikere skal erkende, at de ikke er erhvervsledere, men ejere af de kommunale selskaber. Sådan lyder det fra eksperter og selskabernes brancheorganisationer oven på, at Politiken i en artikelserie har sat fokus på byrådspolitikeres sidehverv.\n»Det forventes i stigende grad, at de offentlige virksomheder skal agere på private vilkår. Det betyder, at det er mere naturligt at se sig om i forhold til, hvordan bestyrelsen skal være sammensat, og om medlemmerne er kompetente nok. Der er ingen tvivl om, at bestyrelserne får nogle flere professionelle medlemmer, de uddanner sig noget mere og kommer til at agere mere professionelt som bestyrelse«, siger Steen Thomsen, professor i selskabsledelse ved CBS , Handelshøjskolen i København .\nTraditionelt har lokalpolitikerne indsat sig selv i de kommunale selskabers bestyrelse for at have demokratisk snor i de milliarder af offentlige kroner, som selskaberne forvalter. Om det blev det ene eller andet byrådsmedlem, afhang af partiernes armlægninger på valgnatten, og der har været et meget begrænset fokus på den enkeltes kompetencer.\nLæs den fulde artikel i "Politiken" den 3. november 2013, 1. sektion, side 4


Apartment Beti i Zadar til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nLjudevita Gaja 24, Zadar, Zadar, Kroatien, 23000 - Se på kort\nMere om Apartment Beti\nApartment Beti ligger i et område i Zadar med fremragende adgang til kultur, sightseeing, strande og tilbyder en enestående beliggenhed til afslapning efter en travl dag Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Apartment Beti sikrer gæster et behageligt ophold. Hotellet tilbyder sine gæster adgang til et stort udvalg af servicetilbud, som gratis trådløst internet på alle værelser, parkering, familieværelse.\nAtmosfæren på Apartment Beti afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, skrivebord, ventilator, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, dvd-/cd-afspiller er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Oplev en engageret og professionel service samt det brede udvalg af bekvemmeligheder på Apartment Beti.


Derfor skal du investere i en badebalje - Weekendmor\nHjemFamilielivDerfor skal du investere i en badebalje\n17. februar 2021 Skribent Familieliv 0\nBadebaljer er blevet populære i de danske hjem – især for de personer, der ikke har et badekar derhjemme – og der er mange gode grunde til at investere i en badebalje. Vi har her samlet nogle gode grunde til at investere i en badebalje til voksne.\nDu kan nyde et afslappende karbad\nDet er ikke alle, der er så heldige at have et badekar derhjemme – men heldigvis behøver man ikke at gå i gang med det helt store renoveringsprojekt for at få mulighed for at tage et karbad. Hvis du har en brusekabine, kan du nemlig nemt få plads til en badebalje i voksenstørrelse og nyde et karbad, når du har lyst. Så kan du nyde en god bog, lytte til en podcast eller endda se en god serie, mens du nyder et varmt bad med en lækker badebombe. Der er simpelthen intet, der er mere afslappende og afstressende end et hyggeligt karbad i ny og næ – og så er et karbad faktisk også meget sundere for huden end et brusebad.\nDet bliver nemt at bade alle børnene\nBrusebadet er ikke ligefrem en forælders bedste ven – især ikke, hvis der er mange børn, der skal i bad. Det er så meget nemmere at give børn et karbad, så man kan bade flere børn samtidig. Det er muligt, hvis man har en badebalje til voksne – den er nemlig stor nok til at kunne klare to børn. Det bliver så lige pludselig en leg at få alle børn i bad – og du vil helt sikkert også have nogle børn, der er glade for at gå i bad, når det betyder karbad.\nDu kan blive kølet ned om sommeren\nEn badebalje er en flytbar løsning, og det betyder, at den kan bruges så vel inde på badeværelset som ude i det fri. En badebalje er altså ikke kun et badekar, men også en lille swimmingpool til haven. Du kan bruge den til lidt vandsjov med børnene ude i haven eller du kan bruge det til at blive kølet lidt ned i sommervarmen. Det er kun fantasien, der sætter grænser.\nVærd at vide om hud mod hud kontakt


Yitzhak Rabins kontroversielle enke død | Information\nLeah Rabin blev politisk aktiv, da hendes mand blev myrdet. I går døde hun efter lang tids sygdom.\nIntifada 2000Leah Rabin døde søndag eftermiddag, 72 år. Efter mordet på Yitzhak Rabin efter en fredsdemonstration for fem år siden, trådte enken efter Israels ministerpræsident ud i det politiske rampelys og opnåede en offentlig position som fortaler for fred og politisk moral, og ikke mindst som forvalter af sin mands politiske testamente.\n»Yitzhak ville vende sig i sin grav,« kommenterede hun i september med vanlig skarphed ministerpræsident Ehud Baraks tanker om at dele Jerusalem med palæstinenserne.\nLeah Rabin var uadskillelig fra sin mand siden de mødtes i 1944. Da var han medlem af den jødiske undergrundshær Palmach, som kæmpede mod de britiske tropper i det daværende Palæstina-mandat.\nI 1977 gjorde hun sig bemærket ved afsløringen af en bankkonto i USA. Selvom det drejede sig om et beskedent beløb betragtes kontoen  som det på det tidspunkt var israelere forbudt at have  stadig som en af hovedårsagerne til at Yitzhak Rabins Arbejderpartiregering måtte gå af. I det efterfølgende valg fik Israel sin første Likud-regering.\nDette var ikke sidste gang, Leah Rabin optrådte kontroversielt. Hun sagde ting, få andre offentlige personligheder turde sige. Da Benjamin Netanyahu havde vundet valget i 1996, sagde Leah Rabin at hun overvejede at forlade landet, hvis Likud-lederen blev landets næste ministerpræsident.\nEfter Yitzhak Rabins død bevarede hun sin mands nære kontakt til en række af Mellemøstens ledere, som modtog hende på trods af at hun ingen officiel post havde. Den palæstinensiske selvstyreformand besøgte hende privat i hjemmet i Tel Aviv og ikke mindst hendes gode forhold til Jordans afdøde kong Hussein har ved flere lejligheder bragt fredsprocessen nogle skridt videre.\nFor ganske nylig var det Leah Rabin, som badministerpræsident Ehud Barak sende Shimon Peres til Gaza for at møde Yasser Arafat. Peres var Yitzhak Rabins politiske rival, men i dette tilfælde så hun den erfarne Peres som en mulig vej ud af den voldsbølge, som hærger regionen.\n»En stærk kvinde, som førte sin mands fredsbudskab videre,« skrev Ehud Barak i det kondolencebrev, han udsendte kort efter meddelelsen om Leah Rabins død.\nBenjamin NetanyahuEhud BarakShimon PeresYitzhak Rabin


Ny tidsplan for udbud af Datafordeleren | Datafordeler\nStyrelsen for Dataforsyning og Effektivisering (SDFE) forventer, at udbud af Datafordeleren bliver bekendtgjort ultimo september 2021 i stedet for, som tidligere meldt, i slutningen af juni 2021.\nSDFE har siden slutningen af 2018 gennemført aktiviteter med henblik på at forberede udbud af Datafordeleren. Det har blandt andet omfattet gennemførelsen af en række analyser og tre runder markedsdialog.\nDet har i forhold til færdiggørelsen af det samlede udbudsmateriale vist sig nødvendigt med mere tid til at afklare, hvorvidt og i givet fald hvordan Datafordeleren er omfattet af lokationskravet, og derfor er bekendtgørelsen af udbuddet udskudt.\nSDFE forventer, at udbud vil blive bekendtgjort ultimo september.\nSDFE opfordrer til, at interesserede virksomheder løbende holder sig opdateret om bekendtgørelse af udbud via TED-databasen og på datafordeler.dk/Udbud.


HAR LOVGIVERNE OVERTRÅDT DEN RØDE LINJE?\nGrundloven siger, at statens magt skal være delt i tre! 1) En lovgivende, 2) en udøvende og 3) en dømmende magt. Systemet bliver kaldt ’magtens tredeling’ og skal forhindre, at magten bliver misbrugt. Det betyder, at folketinget vedtager love og er den lovgivende magt. Regeringen sørger for, at loven bliver ført ud i livet. Den er den udøvende magt. Domstolene dømmer på baggrund af loven og er den dømmende magt.\nMed hensyn til magtmisbrug er der mange eksempler på, at et lands ledere har misbrugt deres magt. I 1940’ernes Tyskland sendte Hitler millioner af jøder til koncentrationslejrenes gaskamre. Sovjetunionens diktator, Josef Stalin, sendte sine modstandere til arbejdslejre i Sibirien. For nogle år siden forhindrede en dansk justitsminister tamilske flygtninge i at få deres familier til Danmark, selvom de havde krav på det. Det var ulovligt!\nEksemplet med den danske justitsminister, som ifølge domstolene misbrugte sin magt, bringer hele denne idé om magtens tredeling ned på jorden. Det er nu ikke længere fjerne historiske begivenheder (Hitler og Stalin) – men danske politikere, som har bragt ulykke over sig selv og andre ved at handle i modstrid med denne grundlovens hovedtanke.\nDerfor er spørgsmålet relevant: Sker noget lignende i Danmark i dag?\nDanmarks Grundlov indeholder – sådan opfatter den jævne borger det – en hel række tydelige begrænsninger for en aggressiv lovgivnings såkaldte ’kompetence’ med hensyn til at ’regulere’ bestemte spørgsmål. Det gælder også, hvis disse moderne lovgivere ønsker at ’regulere de frie, evangeliske trossamfund, som ikke er en del af folkekirken – og det gælder især den nye religionslov, som trådte i kraft nytårsnat. Har lovgiverne med denne lov overtrådt den røde linje?\nDet forekommer landets frikirkelige borgere, at den del af statsmagten, som kaldes ’den lovgivende magt’ (med disse nye bestemmelser) endeligt og afsluttende vil have gjort op med de frie menigheders- og frie prædikanters virksomhed i Danmark! Man har med denne nytårsnat overskredet nogle fastlagte grænser, som grundloven giver med hensyn til lovgivningens indhold!\nDen tredje paragraf i grundloven lyder sådan: "Den lovgivende magt er hos kongen og folketinget i forening. Den udøvende magt er hos kongen; den dømmende magt er hos domstolene…" Hvordan skal dette forstås set i lyset af de helt nye bestemmelser, som fra nytårsmorgen 2018 er en gældende realitet i Danmark?\nERSTATTER DEN NYE LOV DANMARKS GRUNDLOV?\nDer synes blandt jurister (citat): ’at være enighed om, at man som retspolitisk princip bør være særdeles varsom med at vedtage singulær lovgivning, som træder i stedet for traditionelle forvaltningssynspunkter’. (Jens Peter Christensen, Jørgen Albæk Jensen og Michael Hansen Jensen, Dansk Statsret, Jurist og Økonom. Forlag 2012, s.134).\nDette må – så vidt den jævne borger forstår det – betyde, at de lovlærde har drøftet, om lovgiverne ikke på forhånd er blevet fastlåst og lagt i jern, når det drejer sig om at lave nye bestemmelser af den art, som er blevet iværksat nytårsnat over for Danmarks evangeliske frikirker.\nFolketingets medlemmer er her pålagt at ’handle særdeles varsomt’, når de er i gang med at vedtage nye regler, som ’skal træde i stedet for traditionelle forvaltningsafgørelser’. Eller sagt med andre ord: De folkevalgte lovgivere på Christiansborg skal holde fingrene væk fra lovforslag, som prøver på at tage grundlovens plads…\nI stedet for at ’handle særdeles varsomt’ har de danske politikere i sagen om den såkaldte lovregulering (vedr. de evangeliske, frikirkelige, grundlovsbefæstede trosfrihed) tumlet rundt i det glashus, der opbevarer den danske forfatnings mest kostbare trosfrihedsporcelæn. I deres ambitiøse iver efter at få de frie danske, evangeliske menigheder lagt ind under kejserens kontrol, har de smadret de mest sjældne, danske værdier og har med deres nytårslov ødelagt for ufattelige summer af uvurderlige, konstitutionelle kostbarheder. Grundlovshjemlede begrænsninger af statens magt ligger efter nytårsindførelsen af den nye lov, knuste på jorden. Om disse trampende, søndertrædende hærværksmænd har patriarken Job i sandhed ramt plet, når han udbryder: " Jordens høvdinger raver rundt i et vejløst øde; de famler sig frem i mørket uden lygte og lys; de raver omkring som drukne’ (Job 12:24-25).\nGRUNDLOVEN KAN IKKE OVERLADES TIL SAGSBEHANDLEREN\nDet er for borgerne i denne sag et ubesvaret spørgsmål om, hvorvidt den i grundloven absolut afgørende bestemmelse om det begreb, som hedder ’magtens tredeling’ overholdes. Indebærer den 3. paragraf i Danmarks forfatning ikke en solid og uoverstigelig skranke for, at lovgivningsmagten kan skalte og valte med de frikirkelige borgerlige rettigheder, som den har lyst til? Hvis dette er tilfældet (hvilket jeg mener), så befinder ’nytårs-religionsloven’ sig på dybt vand. De frikirkelige borgere kan med en bunke tunge brosten fra grundlovens byggebarrikader over for lovgivningsmagtens fremstormen – og de kan (hvis de vil) sætte en stopper for de kristendomsfjendske troppers fremmarch inden for den seneste lovgivning.\nDer må – så vidt borgerne forstår det – eksistere begrænsninger for, hvorvidt grundlovens forståelse af trosfrihed kan ’delegeres’ ned til ’et mindre ekspertudvalg’, som tiltager sig ret til at formulere nye bestemmelser omkring dette høje begreb. Spørgsmålet om borgernes frihed til at dyrke Gud efter deres overbevisning kan næppe retmæssigt overlades til en mindre gruppe ’sagsbehandlere’. De suveræne formuleringer, som anvendes i grundloven vedrørende de evangeliske frikirkers borgerrettighed, gør det lysende klart, at ingen ændring kan ske i dette forhold ’uden ved lov’. Heri ligger et åbenlyst forbud mod et hvilket som helst initiativ, som ikke til fulde lever op til fordringen ’kun ved lov’§\nHer er altså ikke kun tale om, at et ekspertudsagn kan hjælpe på ’fortolkningen af en lov’. Nej, her er tale om, hvorvidt et regeringsudvalgs udpegede sags-eksperter har mandat til at fremlægge lovforslag, som fordrer en øjeblikkelig ændring af grundloven for at kunne blive gennemført!\nForarbejderne til og den historiske baggrund for, at grundlovens § 67 om friheden for de frikirkelige borgeres tro og overbevisning tillader ikke, at et hastigt sammensat tolvmandsudvalgs uenige ’udkast’ ved en række turboforhandlinger i folketinget bliver ophøjet til en lov, som er i modstrid med selve ordlyden i den danske konstitutions 67 paragraf om borgernes ret til frit at kunne samle sig i deres fælles tro på Gud.\nSelve lovgivningskompetencen kan ikke – så vidt borgerne har opfattet det – ’delegeres ned’ til et mindre ekspertudvalg. Den er ifølge grundloven placeret hos kongen (regeringen) og folketinget i forening. Der er tale om en generalfuldmagt, som ikke kan sønderhygges og uddeles til hvem som helst. Ligegyldig hvor omhyggeligt, det er udpeget, og hvilke fine titler, de kan stille op med. Det er borgernes opfattelse, at denne nye lov i sin fremgangsmåde er gået til det yderste af det tilladelige og i sin bemyndigelse har overtrådt det tilladelige.\nHermed menes, at der ikke på noget tidspunkt er givet det nedsatte udvalg nogen bemyndigelse til at ændre eller fravige grundlovens tekst, sådan som det nu er sket med hensyn til den ordlyd, der i nytårslovens 3. paragraf erstatter grundlovens tekst…\n(Lyt til søndags formiddags gudstjenesten på Midtsjællands Radio gengivet kl. 15:00 på www.noer.info (lyd og video) samt læs artiklen i Profetisk Journal: ’Skal de kristne borgere tie’?


de små ting: Brødre\nIndsendt af Kathrine kl. 15.21\nUnknown 11. juni 2013 kl. 22.28\nFindes der noget smukkere end kærligheden mellem to søskende? Det tror jeg ikke - kærlighed på godt og ondt er sundt! Fin bog du har fået lavet til dine drenge - den er jeg sikker på at de vil få meget glæde af i deres liv!\nDrengemor 15. juni 2013 kl. 20.31\nHar lige netop nu fundet vej til din blog helt tilfældigt igennem Instagram. Sikke en fin og smuk bog, du har fået lavet! Kan genkende meget af det, du skriver, fra da mine to ældste var yngre. Nu er de 3 1/2 og 1 1/2, og lillebror irriterer knap så meget mere med at vælte tårn osv. - nu har de for det meste virkelig meget glæde af hinanden.\nEr i øvrigt virkelig ked af at læse om det forfærdelige forløb, I har været igennem med jeres ældste. Det må have været så frygteligt! Min ældste er fra august 2009, og jeg kan levende forestille mig, hvordan det ville vælte ens verden med sådan en besked. Fantastisk dejligt, at I er på den anden side!


Hovedperson i film: Jeg har lært at passe på mig selv | Sermitsiaq.AG\nHovedperson i film: Jeg har lært at passe på mig selv\nI filmen 'Håbets Ø' fortæller Kirsten Kleist Petersen åbenhjertigt om de problemer, som alkolholen har skabt for hende.\nLørdag, 30. marts 2019 - 11:07\nKirsten Kleist Petersen har efterhånden set den film, som hun selv er hovedperson, i en del gange. Ved samtlige visninger under Cph:Dox både i København og andre steder i Danmark, har hun været med.\nSå da vi mødes på en café i København, indrømmer hun, at hun måske nok er lige ved at have set den tilstrækkelig mange gang i denne omgang.\nDet er under en uge siden, at hun første gang sad i en biografsal sammen med en masse mennesker, der i filmen 'Håbets Ø' kunne se hende fortælle om nogle af de tunge problemer, som hun har været igennem.\n- Det var lidt mærkeligt, at vise den til en masse mennesker, som jeg ikke kender. Jeg har være lidt spændt på, hvordan de vil tage imod det. Men der er mange der tager det positivt og fortæller, at jeg gør det godt. Så det har været helt ok, fortæller hun.\nÅben om det svære\nDet er næppe noget tilfælde, at instruktørerne Sturla Pilskog og Sidse T. Larsen har valgt den unge kvinde som en af de tre hovedpersoner til deres dokumentarfilm. For Kirsten Kleist Petersen virker både i filmen og i vores samtale som en særdeles ærlig person.\n- Jeg er altid åben. Så fortæller jeg altid, når de spørger om noget - også de svære ting.\nLÆS OGSÅ: Mens vi venter på Alcoa\nEn af de ting, som hun fortæller åbent om i filmen, er en nat, hvor det gik helt galt hende for hende. På en heftig druktur tævede hun løs på andre kvinder. Hun kan ikke selv huske noget af dette - det var først da andre fortalte hende om det, at det gik op for hende, hvad der var sket. Den nat indbragte hende en dom om samfundstjeneste.\n- Da var først da jeg var i retten, at jeg for alvor fandt ud, hvad jeg havde gjort. Men jeg kan ikke huske noget. Det gør så ondt på mig, hvad jeg har gjort, og jeg kan ikke huske det.\nDommen blev et afgørende vendepunkt for hende. Samfundstjenesten aftjente hun på et plejehjem, og det fik hende til at tænke over, hvad det egentlig er, hun vil med sit liv.\n- Jeg har lært at passe på mig selv. Jeg drikker stadigvæk, men nu kender jeg grænsen. Jeg kan godt stadig blive meget fuld ind imellem, men mens jeg var i samfundstjeneste, tænkte jeg meget over, at jeg ikke kan leve på denne måde, hvor jeg ikke passer på mig selv.\n- Jeg vil ikke have, at mine forældre skal bekymre sig om mig. Så der er mange ting, som jeg har tænkt på.\nSamfundstjenesten på alderdomshjemmet fik hende til at beslutte, at hun vil tage en uddannelse, der skal munde ud i, at hun vil være sundhedshjælper. Men selv efter den beslutning var tager, plagede hendes voldseksplosion hende.\n- Jeg havde ondt af mig selv i en lang periode, men det er gået over nu.\nBesluttet trods modgang\nHun tog til Nuuk for at starte på sin uddannelse. Men med en bagage som Kirstens, så udvikler tingene sig ikke uden bump på vejen.\n- Jeg kan godt lide uddannelsen, og det er en god skole. Men jeg pjækkede for meget, fordi jeg drak ret meget mens jeg var i Nuuk. Der gik lidt meget fest i den sammen med veninderne, fordi der er så mange værtshuse og natklubber.\nSå lige nu er uddannelsen sat på pause. Hun er flyttet hjem til Maniitsoq og arbejder på biblioteket. Hun er dog fast besluttet på, at hun skal afslutte sin uddannelse.\n- Jeg ansøger igen, når jeg er klar, fastslår hun.\nKirsten Kleist Petersen siger, at hun glæder sig til, at filmen bliver vist hjemme i Maniitsoq.\nDe, der er i nærheden af København, kan nå at opleve filmen i biografen Dagmar på søndag klokken 19.00.