Mødedato: 17. december 2018\n213. Ny planlægning for udvidelse af friplejehjem i Ørnhøj\nSagsnr.: 01.02.05-P21-17-18 Sagsbehandler: Annette Niemann\nNy planlægning for udvidelse af friplejehjem i Ørnhøj\nForvaltningen har modtaget en ansøgning fra Ørnhøj Friplejehjem om udarbejdelse af lokalplan i Ørnhøj, i forbindelse med ønsket om at udvide driften for friplejehjemmet med flere plejeboliger.\nEndvidere ansøges om stillingtagen til muligheden for mageskifte med et kommunalt ejet jordstykke, der i dag anvendes som tilkørselsvej til fælles parkeringsplads for skole og halfaciliteter.\nDen ønskede udvidelse er i strid med gældende planlægning. Det vil kræve udarbejdelse af et kommuneplantillæg og en lokalplan, hvis ansøgningen skal kunne imødekommes.\nForvaltningen fremsender hermed ansøgningen til Byplanudvalget til beslutning, om at der skal igangsættes ny planlægning for ejendommen.\nSagen blev behandlet på Byplanudvalgets møde den 26. november, hvor den blev udsat. Social- og Sundshedsudvalgets formand Anne Marie Søe Nørgaard og Direktør Søren Liner er herefter inviteret til at deltage under behandlingen af dette punkt.\nProjektområdet omfatter Ørnhøj Friplejehjem, Hovedgaden 36 i Ørnhøj, matrikelnummer 22eo, Hovedejerlavet, Nr. Omme, som har et grundareal på 2902 m2.\nFriplejehjemmet har erhvervet sig naboejendommen Halkjærvej 4, matrikelnummer 22ei, Hovedejerlavet, Nr. Omme, med et grundareal på 845 m2, med henblik på nedrivning.\nØnsket er, at ejendommene sammenlægges, for at skabe plads til udvidelse af friplejehjemmet, samtidig med at der indrettes friarealer med sansehavemiljø omkring friplejehjemmet.\nFriplejehjemmet er drevet af lokale kræfter, og er som sådan en aktiv medspiller i nærområdet. Ansøger vurderer, at en ny lokalplan for området, der giver muligheden for udvidelse af friplejehjemmet, også vil være understøttende for byudviklingen centralt i Ørnhøj By. Dette både i forhold til bosætning men også til forøgelse af arbejdspladser lokalt.\nAnsøger vurderer som vigtighed for trivslen, at hjem for ældre medborgere tilbyder sanseoplevelser tæt på egen bolig, når kræfter til at bevæge sig omkring kan være begrænset. Det er derfor et stort ønske, at der skabes mulighed for at kunne benytte friarealer tæt på boligerne.\nAnsøger vurderer endvidere, at beboernes udsyn i forhold til den daglige trafik til og fra hal og skole, vil give adspredelse i hverdagen, samt øge følelsen af at kunne følge med og være en del af et aktivt byliv.\nLuftfoto af eksisterende forhold\nAnsøger ønsker at udvide driften af friplejehjemmet med flere plejeboliger, for at sikre en større diversitet i beboersammensætningen, samt for at imødekomme en stigende venteliste.\nFriplejehjemmet rummer i dag 15 boliger, og driften ønskes udvidet med yderligere 18 boliger til i alt 33 boliger. Den planlagte udvidelse er fordelt i 2 plan.\nVed sammenlægningen af de to matrikler, og et ligeligt fordelt mageskifte, vil det nye grundareal udgøre ca. 3.747 m2. Vejarealet der ønskes mageskifte for udgør ca. 305 m2.\nAnsøger foreslår bebyggelsesprocenten udvidet til 70 for området, for at kunne realisere den fulde udvidelse.\nDen fremtidige bebyggelse vil bruttoarealmæssigt udgøre 2.582 m2 i alt, svarende til en bebyggelsesprocent på 69.\nFriarealet omkring bygningen i terræn, der udgør haveanlæg, forventes at omfatte ca. 1.600 m2, idet parkeringsarealer kan udlægges i periferien af matriklen.\nMed omlægning af vejadgangen er det muligt at skabe et skærmet og sammenhængende grønt frirum omkring hele friplejehjemmet, friholdt fra trafik.\nForslag til ændring af matrikel: mageskifte af vejareal med Herning Kommune\nRød _ _ _ Eksisterende matrikel\nBlå _____ Forslag til ny matrikel\nFriarealer og ny fælles tilkørselsvej\nOmrådet er omfattet af kommuneplanramme 84.OF1 for Offentligt område ved Skolen.\nOmrådet skal fortsat anvendes til skole, fritidscenter og alderdomshjem/ældrecenter.\nEndvidere indeholder rammen blandt andet retningslinjer for bebyggelsesforhold:\nDen maksimale bebyggelsesprocent for området som helhed er fastsat til 40.\nBebyggelsen må ikke opføres i mere end 2 etager.\nBebyggelseshøjden i området må ikke overstige 8,5 m.\nEndvidere er området omfattet af kommuneplanramme 84.B1 for Boligområde Vads Dal, Sønderparken Falkevej og Kjærs Vej.\nOmrådet skal fortsat være boligområde og bebyggelsen skal have åben og lav karakter.\nDer skal være mulighed for en indpasning af bygninger til visse offentlige formål samt mindre, nærmere angivne erhvervstyper uden genevirkninger i forhold til omgivelserne.\nDen maksimale bebyggelsesprocent for området som helhed er fastsat til 30.\nFriplejehjemmets ejendomme er nabomatrikler og er i dag omfattet af to lokalplaner:\nLokalplan nr. 108 – Byzonelokalplan, Den østlige del af Ørnhøj, 1999, gældende for hovedmatriklen.\nLokalplan nr. 64 – Kraftvarmeværk m.m. ved Kjærsvej, Ørnhøj, 1991.\nDer er ansøgt om mulighed for udvidelse af Friplejehjemmet Ørnhøj, med yderligere 18 boliger, ved sammenlægning af matriklerne 22eo og 22ei, hvilket er i strid med anvendelsen i kommuneplanramme 84.B1, samt lokalplan nr. 64, hvor området for matrikel 22ei, er udlagt til boligområde, og bebyggelsen skal have åben og lav karakter.\nEndvidere er der ansøgt om stillingtagen til muligheden for mageskift, med et kommunalt ejet jordstykke.\nDer skal udarbejdes et tillæg til kommuneplanen, samt en lokalplan for området, hvis det ansøgte skal kunne imødekommes.\nUdarbejdelsen af tillæg til kommuneplan 84.OF.1, er med henblik på at udvide rammeområdet ved overflytning af matrikelnummer 22ei, til at kunne anvendes til skole, fritidscenter og alderdomshjem/ældrecenter.\nSom udgangspunkt må den maksimale bebyggelsesprocent for rammeområde 84.OF1 som helhed være 40 og der kræves opholdsarealer på mindst 10% af det samlede etageareal.\nDer ansøges om mulighed for udvidelse med yderligere 18 boliger – i alt 33 boliger. Udvidelsen udgør en fremtidig bebyggelse på 1.260 m2 brutto, fordelt over 2 plan.\nDen fremtidige bebyggelse for friplejehjemmet udgør i alt 2.582 m2, hvilket svarer til en bebyggelsesprocent på 69.\nVed en eventuel iværksættelse af lokalplanlægning for området, vil der blive stillet krav til projektets afklaring, blandt andet omkring trafikale forhold, fortov og kørebanebredde, samt drift og vedligehold af fællesarealerne.\nat Byplanudvalget beslutter, at der igangsættes ny planlægning for ejendommen Hovedgaden 36 og Halkjærvej 4 i Ørnhøj, med henblik på at give mulighed for udvidelse af Ørnhøj Friplejehjem.\nat Byplanudvalget beslutter, at der indarbejdes mulighed for omlægning af tilkørselsforhold til skole og hal ved et eventuelt fremtidigt mageskifte.\nFormanden for Social- og Sundhedsudvalget Anne Marie Søe Nørgaard og Direktør for Social, Sundhed og Beskæftigelse Søren Liner Christensen deltog under punktets fremlæggelse.\nAnsøgning om udformning af ny lokalplan_23.10.2018\n214. Godkendelse af proces og foreløbigt indhold for Planstrategi 2019 og efterfølgende kommuneplanrevision\nSagsnr.: 01.02.03-P22-1-17 Sagsbehandler: Tanja Henriksen\nGodkendelse af proces og foreløbigt indhold for Planstrategi 2019 og efterfølgende kommuneplanrevision\nByrådet skal i henhold til Lov om Planlægning offentliggøre en strategi for kommuneplanlægningen inden udgangen af 2019. Strategien skal udover at indeholde oplysninger om den planlægning, der er gennemført siden sidste revision af kommuneplanen, også indeholde Byrådets vurdering og strategi for udviklingen i et 12-årigt perspektiv. Forslaget til Planstrategi 2019 er således første led i udarbejdelsen af en ny kommuneplan. Med planstrategien fastlægges, emner og temer som skal behandles i kommuneplanen og hvordan processen og udarbejdelsen af den kommende kommuneplan skal ske.\nDer foreslåes en proces som skal skabe ejerskab gennem en særlig opmærksomhed på tværfaglig vidensdeling. Med processen lægges op til at nyformulere Herning Kommunes vision, med afsæt i kernefortællingen. Derudover kunne det være interessant med en tidligere inddragelse af offentligheden gennem den offentlige debat om planstrategien.\nUdover forslag til proces for ny planstrategi bør det desuden overvejes om planstrategien fortsat også skal omfatte en strategi for Lokal Agenda 21.\nUmiddelbart efter årsskiftet skal processen for næste kommuneplanrevision starte med den forudgående planstrategi. Planstrategien skal udover at indeholde oplysninger om den planlægning, der er gennemført siden sidste revision af kommuneplanen, også indeholde Byrådets vurdering og strategi for udviklingen i et 12-årigt perspektiv.\nI Herning Kommune har vi tradition for, at kommuneplanen ikke kun er en sektorplan eller en fysisk plan, men en plan som beskæftiger sig bredt med hele kommunens udvikling. Derfor er der i kommuneplanen også temaer, som ligger ud over de formelle lovkrav, da det giver et bredere ejerskab.\nDet anbefales, at der også denne gang laves en fuld revision af kommuneplanen, da det giver en større frihed under selve revisionen samt mulighed for at revidere i hele kommuneplanens tekstdel samt de fysiske udpegninger.\nDer foreslås således to overordnede mål for det kommende arbejde med planstrategi og kommuneplan. Det ene er forenklingen af selve kommuneplanen i forhold til detaljeringsniveau, herunder vision, retningslinjer, hovedstruktur, hovedtekst samt i det omfang det er muligt også i rammedelen. Det andet er ønsket om at skabe et bredere ejerskab til kommuneplanen med en ny tilgang til at se på tværs.\nDa den nuværende vision er meget omfangrig, foreslås det at der arbejdes med en opstramning med afsætning i kernefortællingen og "mottoet" Her er alle muligheder åbne. Det anbefales at visionen skal være enkel, letaflæselig og skarp. Visionen skal naturligt være overligger for kommunens øvrige visioner og politikker, og den skal have en afsmittende effekt på det daglige arbejde i kommunens forvaltninger. Ligesom den skal kunne rumme eksisterende politikker som f.eks. Det Fælles Børne- og Ungesyn, Sundhedspolitikken og mange flere. Der er således ikke grundlag for at starte helt forfra i visionsdrøftelsen, da der allerede findes et godt afsæt i kernefortællingen og politikker indenfor de enkelte forvaltningsområder.\nForslag til borgerinddragelsesproces for planstrategi 2019\nDet anbefales, at der skal fokuseres på en tidligere inddragelsesproces for borgere i Herning Kommune med forslag til Planstrategi 2019. Det skal understreges, at borgerne kan bidrage med alt – også forslag til yderligere emner, der skal behandles i forbindelse med kommuneplanrevisionen – planstrategien er blot Byrådets udspil til de overordnede emner, der skal revideres i kommuneplanen. Det skal overvejes, om vi kan spille ind med en mere innovativ offentlighedsfase frem for den mere traditionelle høring.\nKobling til strategi for Lokal Agenda 21\nDer er siden seneste revision af kommuneplanen kommet en lovændring, der betyder, at Byrådets strategi for Lokal Agenda 21 ikke længere behøver at indgå i planstrategien eller kommuneplanen, men kan offentliggøres for sig selv i en digital udgave. Ved den foregående revision af kommuneplanen var Lokal Agenda 21 og planstrategien præsenteret i den samme publikation. Det er vurderingen, at det fremover også vil give god mening, idet begge strategier omhandler byrådets langsigtede udviklingsmål. Kommuneplanen skal sikre, at samfundsudviklingen sker på et bæredygtigt grundlag. FNs verdensmål for en bæredygtig udvikling indgår i økonomiaftalen mellem staten og Kommunernes Landsforening (KL), og derfor vurderes det oplagt at kommuneplanen også skal forholde sig til Herning Kommunes rolle i FNs verdensmål som en del af strategien for Lokal Agenda 21.\nForslag til tidsplan og indhold i planstrategi 2019\nForslag til foreløbig tidsplan er vedlagt som Bilag 1 – Foreløbig tidsplan for Planstrategi 2019 og efterfølgende kommuneplanrevision.\nDet foreslås, at Planstrategi 2019 i overordnede træk skal:\nPræsentere en opdateret vision for Herning Kommune\nFortælle hvad vi har lavet i de senere år og hvad vi har gang i lige nu\nFastlægge omfanget af kommuneplanrevisionen\nFastlægge hvad vi vil sætte i gang og hvilke temaer/indsatsområder, der er til debat i offentlighedsfasen (borgerinddragelsesprocessen)\nIndhold i kommuneplan 2021-2032\nDe konkrete indsatsområder/(udviklings-)temaer kendes først efter den interne proces, og forvaltningen mener derfor af hensyn til den inddragende proces, at der ikke kan sættes navn på konkrete temaer/indhold endnu. Dog er der nogle emner, som skal behandles i forbindelse med den kommende revision af kommuneplanen (det behøver dog ikke nødvendigvis at være konkrete temaer i planstrategien).\nEmner, der i henhold til lovgivningen skal behandles i den kommende revision:\nOpgradering af erhvervsområder (herunder kan indgå en stillingtagen til beskyttelse af produktionserhverv og udlæg af miljøkonsekvenszoner)\nGrønt Danmarkskort (herunder kan indgå en stillingtagen til grøn struktur og den blå-grønne ring om Herning)\nHåndtering af klimamæssige udfordringer (herunder en stillingtagen til håndtering af ekstremregn og oversvømmelsesarealer)\nAreal udlæg til bolig og erhverv (herunder også stillingtagen til boligområder inden for udvalgte Nitrat Følsomme Indvindingsområder, hvilket ikke var muligt med tidligere lovgivning)\nStatslige interesser (udgives hvert 4. år i forbindelse med kommuneplanrevisionen).\nat Byplanuddvalget overfor Økonomi- og Erhvervsudvalget anbefaler forslag til proces og tidsplan for kommuneplanprocessen som grundlag for det videre arbejde,\nat der arbejdes videre med en fuld revision af kommuneplanen,\nat strategi for Lokal Agenda 21 skal indgå i Planstrategi 2019, herunder at FN's verdensmål indgår som en del af Agenda 21 hvor det er relevant\nBILAG 1 - Foreløbig tidsplan til BYP behandling\n215. Foreløbig vedtagelse af lokalplan for kolonihaver "Nabkær" i Birk\nForeløbig vedtagelse af lokalplan for kolonihaver "Nabkær" i Birk\nI januar 2016 blev der af Teknik- og Miljøudvalget vedtaget et reglement for leje af kolonihaver i Herning Kommune. Det nye reglement giver mulighed for øget bebyggelse inden for det enkelte havelod. Forvaltningen har derfor udarbejdet forslag til lokalplan 33.R1.1 for kolonihaver ”Nabkær” i Birk, der skal give mulighed for bebyggelse i henhold til reglementet, så det ikke vil være nødvendigt at søge om dispensation eller byggetilladelse. Lokalplanen er i overensstemmelse med Herning Kommuneplan 2017-2028.\nForslag til lokalplan 33.R1.1 fremsendes hermed til foreløbig vedtagelse.\nLokalplanområdet ligger i Birk øst for Herning By. Lokalplanområdet er afgrænset af randbeplantning. Mod nord ligger Hammerum Bæk og et særligt værdifuldt landskabsområde, og mod syd en landbrugsejendom og et erhvervs- og industriområde.\nLokalplanens område udgøres af matr. nr. 5q og del af 11a Birk By, Gjellerup.\nLokalplanområdets størrelse er ca. 8,1 ha.\nOmrådet benyttes i dag til kolonihaver under haveforeningerne ”Nabkær 1 og 2”.\nLuftfoto fra 2017. Lokalplanens afgrænsning er markeret med hvid priksignatur.\nLokalplanens formål er at fastholde områdets anvendelse til rekreative formål som kolonihaver. Lokalplanen skal give mulighed for øget bebyggelse samt fastsætte bestemmelser for bebyggelsens indpasning i området samt sikre en harmonisk overgang til det åbne land.\nLokalplanområdet disponeres efter den eksisterende opdeling af området.\nLokalplanen giver mulighed for at opføre to fælleshuse med fælles toiletter på 100 m2 hver.\nInden for hver havelod må der opføres et kolonihavehus, der maksimalt må udgøre 10% af havelodden, dog maksimalt 40 m2. Derudover må der opføres to sekundære bygninger så som udhus, shelter og/eller drivhus på maksimalt 10 m2 hver samt en overdækket terrasse/pavillon på maksimalt 15 m2.\nBebyggelsen må højst opføres i én etage og have en maksimal bygningshøjde på 4 m, dog må sekundære bygninger maksimalt have en højde på 2,5 m.\nBebyggelsens afstand til havelodsskel skal være mindst 2,5 m. Afstand til havelodsskel mod veje og fælles friarealer skal være mindst 1,5 m. Bebyggelse, undtagen drivhuse, skal fremtræde i træ.\nVejadgang skal ske via de eksisterende veje Sandgaardsvej og Nabkærvej.\nDer stilles krav om etablering af 1 parkeringsplads pr. kolonihave.\nStørstedelen af lokalplanområdet er omfattet af en åbeskyttelseslinje til Hammerum Bæk. Efter den foreløbige vedtagelse af lokalplanen skal Miljøstyrelsen søges om forhåndstilsagn til reduktion af åbeskyttelseslinjen.\nLokalplanområdet er omfattet af kommuneplanramme 33.R1 og lokalplan 6.14.1.\nLokalplanområdet er omfattet af lokalplan nr. 6.14.1, som blev vedtaget i oktober 1985. Den eksisterende lokalplan giver kun mulighed for opførelse af et kolonihavehus på maksimalt 25 m2 inden for hver havelod, hvorfor nærværende lokalplan er udarbejdet.\nLokalplan 6.14.1 aflyses for den del, som er omfattet lokalplan 11.C3.6 ved dennes endelige vedtagelse og offentliggørelse.\nat Byplanudvalget indstiller lokalplan nr. 33.R1.1 for kolonihaver ”Nabkær” i Birk til foreløbig vedtagelse.\nLokalplan nr. 33.R1.1 til foreløbig vedtagelse\n216. Endelig vedtagelse af kommuneplantillæg nr. 51 for erhvervsområde nord for Dronningens Boulevard\nSagsnr.: 01.02.15-P16-13-18 Sagsbehandler: Helene Kjærsgaard\nEndelig vedtagelse af kommuneplantillæg nr. 51 for erhvervsområde nord for Dronningens Boulevard\nForslag til kommuneplantillæg nr. 51 har været i offentlig høring sammen med forslag til lokalplan nr. 12.E11.1 for erhverv på Knudsvej i Herning.\nDer indkommet en indsigelse og en bemærkning i høringen. De er behandlet under sagen om endelig vedtagelse af lokalplanen. Forvaltningen vurderer, at indsigelsen og bemærkningen ikke bør give anledning til ændringer af kommuneplantillægget ved endelig vedtagelse.\nForslag til kommuneplantillæg nr. 51 vedrører en ramme til erhvervsformål ved rute 15 i Herning og en rekreativ ramme syd for Holtbjerg i Herning.\nDa lokalplan nr. 12.E11.1 for erhverv på Knudsvej i Herning, der blandt andet muliggør etablering af virksomhed i eksisterende bebyggelse, ikke er i overensstemmelse med Herning Kommuneplan 2017-2028, ledsages den af tillæg nr. 51. Tillægget skal sikre, at planlovens krav om, at lokalplanlægning skal være i overensstemmelse med kommuneplanen, er opfyldt.\nForslag til lokalplan nr. 12.E11.1 er ikke i overensstemmelse med Herning Kommuneplan 2017-2028 i forhold til anvendelse.\nMed kommuneplantillægget udvides rammeområde 12.E11 for erhvervsområde nord for rute 15, så det inkluderer hele det område, som er omfattet af lokalplan 12.E11.1 for erhverv på Knudsvej i Herning. Det betyder, at en del af rammeområde 12.R7 for rekreativt område syd for Holtbjerg overgår til rammeområde 12.E11 for erhvervsområde nord for rute 15.\nUdvidelsen sker for at give mulighed for at etablere virksomheder i eksisterende bebyggelse langs Herningmotorvejen.\nSamtidig udvides virksomhedsklasserne, så der fremover også gives mulighed for at etablere erhverv i miljøklasse 1-3, og der indskrives i planforslagets rammebestemmelser, at der ikke fremadrettet kan etableres grundvandstruende virksomheder i området.\nKommuneplanrammernes øvrige bestemmelser forbliver uændret.\nNy afgrænsning af rammeområderne 12.E11 og 12.R7\nat Byplanudvlaget indstiller forslag til kommuneplantillæg nr. 51 til Herning Kommuneplan 2017 - 2028 til endelig vedtagelse uden ændringer.\n217. Endelig vedtagelse af lokalplan for erhverv på Knudsvej i Herning\nSagsnr.: 01.02.05-P16-12-18 Sagsbehandler: Helene Kjærsgaard\nEndelig vedtagelse af lokalplan for erhverv på Knudsvej i Herning\nForslag til lokalplan 12.E11.1 for erhverv på Knudsvej i Herning har været i offentlig høring fra den 11. oktober til den 8. november 2018. Der er indkommet en indsigelse og en bemærkning i denne periode. Forvaltningen vurderer, at de indkomne bemærkninger bør give anledning til tilføjelser i lokalplanens redegørelse, samt en præcisering på lokalplanens kortbilag ved den endelige vedtagelse af lokalplanen.\nKnudsvej 6-8 har tidligere været anvendt til batteriladestation for elbiler, mens Knudsvej 10-12 har været anvendt henholdsvis til daginstitution og som lokaler for Herning Billedskole og Husflidsforeningen. Ejendommene er nu blevet solgt af Herning Kommune, og der er i den forbindelse udarbejdet forslag til ny lokalplan samt kommuneplantillæg for at ændre anvendelsen til erhverv.\nLokalplanforslaget giver mulighed for at etablere erhverv i miljøklasse 1-3, dog kun miljøklasse 1-2 i den østlige del af lokalplanområdet af hensyn til nærheden til boliger. For at tydeliggøre dette, indstiller forvaltningen, at lokalplanen ved den endelige vedtagelse deles op i to delområder. Delområde I skal omfatte matr. nr. 1k, hvor der må etableres erhverv i miljøklasse 1-3. Delområde II skal omfatte matr. nr. 1ad, hvor der må etableres erhverv i miljøklasse 1-2.\nLokalplanområdet med forslag til opdeling i delområde I og delområde II\nLokalplanforslaget og det tilhørende kommuneplantillæg har været i offentlig høring i 4 uger. I denne periode er der indkommet en indsigelse og en bemærkning til lokalplanforslaget. Indsigelsen og bemærkningen er vedlagt som bilag. Herunder er de opsummeret og kommenteret. Forvaltningens kommentarer er markeret med kursiv skrift.\nIndsigelse fra beboer på Gormsvej 27 af 11. oktober 2018\nStøj fra festlokaler og lignende\nIndsigeren ønsker tilføjet til lokalplanens bestemmelser om anvendelse, at der ikke må etableres bar, diskotek, hotel, restaurant, festlokaler eller lignende. Det sker med henvisning til, at beboerne i området allerede nu bliver generet af musik og støj fra eksisterende festlokaler på hjørnet af Valdemarsvej og Gormsvej.\nForvaltningen vurderer, at det ikke vil være muligt at etablere nogle af de nævnte aktiviteter inden for de miljøklasser, lokalplanen fastlægger. Det er derfor ikke nødvendigt at skrive ind i lokalplanen, at området ikke må anvendes til disse aktiviteter.\nStøj fra vareleverancer\nIndsigeren ønsker også tilføjet, at der inden for lokalplanens område ikke må etableres virksomheder, der er afhængige af faste leverancer af varer mellem 17 og 06. Det sker med henvisning til, at indsiger på nuværende tidspunkt oplever støjgener fra bakkende busser ved værkstedet på nordsiden af Knudsvej.\nFaste vareleverancer til i aften- og nattetimerne sker primært til butikker med dagligvarer. Lokalplanen giver ikke mulighed for at etablere dagligvarebutikker. Forvaltningen vurderer derfor, at der ikke vil opstå problemer med støj fra vareleverancer i aften- og nattetimerne.\nDerudover gør indsiger opmærksom på, at det af hensyn til borgersammensætningen i området kunne være hensigtsmæssigt at have afholdt et borgermøde på Holtbjerg i forbindelse med den offentlige høring af planen.\nBemærkning fra Vejdirektoratet af 7. november 2018\nAfgræsning af lokalplan\nVejdirektoratet forudsætter at lokalplanen ikke omfatter deres matrikler med Herningmotorvejen.\nSom det fremgår af lokalplanens bestemmelser omfatter den kun matriklerne 1ad og 1k, Holtbjerg, Herning Jorder. På grund af en unøjagtighed ved indtegning af lokalplanens afgrænsning i det digitale plansystem, er en meget lille del af lokalplanen kommet til at ligge ind over Vejdirektoratets areal. Det vil blive tilrettet ved bekendtgørelse af lokalplanen.\nSom det fremgår af lokalplanens redegørelse ligger lokalplanområdet inden for vejbyggelinjen for Herningmotorvejen. Det vil sige, at der ikke må opføres ny bebyggelse, tilbygning til eksisterende bebyggelse, foretages væsentlige forandringer i eksisterende bebyggelse, genopføres nedbrændt eller nedrevet bebyggelse eller etableres andre anlæg af blivende art uden Vejdirektoratets tilladelse. Begrebet anlæg eller indrerninger af blivende art dækker blandt andet parkeringspladser, ledning og pyloner.\nUnder afsnittene om Bebyggelse og anlæg, Servitutter samt Myndighedstilladelser vil Forvaltningen præcisere, hvilke konsekvenser vejbyggelinjen fra Herningmotorvejen har for bebyggelse og anlæg inden for lokalplanens område.\nVejdirektoratet gør opmærksom på, at Herning Kommune som planmyndighed er ansvarlig for at arealer langs statsveje ikke belastes af støj over de tilladte grænseværdier. Hvis der skal opføres støjafskærmning inden for vejbyggelinjen, vil det også kræve tilladelse fra Vejdirektoratet. Dette bør fremgå af lokalplanens redegørelse.\nIfølge Vejdirektoratets digitale støjkort er lokalplanområdet ikke belastet af støj over 63 dB. Den tilladte grænseværdi for erhverv er 63 dB. Forvaltningen vil derfor tilføje til lokalplanens redegørelse, at området med den nuværende støjafskærmning mod motorvejen ikke vurderes at være belastet af støj over de tilladte grænseværdier for erhvervsområder.\nat lokalplanen opdeles i delområde I og delområde II for at præcisere, hvilke områder der må anvendes til erhverv i henholdsvis virksomhedsklasse 1-3 og virksomhedsklasse 1-2.\n218. Endelig vedtagelse af lokalplan for et centerområde ved Dalgas Plads i Herning\nSagsnr.: 01.02.05-P16-16-18 Sagsbehandler: Mette Grisell\nEndelig vedtagelse af lokalplan for et centerområde ved Dalgas Plads i Herning\nHerning Byråd har på mødet den 9. oktober 2018 foreløbig vedtaget lokalplan nr. 11.C3.6 for et centerområde ved Dalgas Plads i Herning. Forslaget har været i offentlig høring i perioden fra den 11. oktober 2018 til den 8. november 2018. Der er kommet en indsigelse og et ændringsforslag i høringsperioden.\nForslag til lokalplan nr. 11.C3.6 indstilles hermed til endelig vedtagelse uden ændringer.\nLokalplanområdet ligger i den centrale del af Herning Bymidte og benyttes i dag til parkering på terræn og parkeringsdæk, passage til gågaden samt Dalgashus med parkeringskælder, butiks- og erhvervslokaler og boliger.\nLokalplanens formål er at fastholde områdets anvendelse til centerformål, herunder at give mulighed for etablering af restauration. Derudover fastsætter lokalplanen bestemmelser for bebyggelsens omfang og placering, således at der kun kan etableres centerbebyggelse og parkeringskælder i den østlige del af lokalplanområdet.\nPlanforslagene har været i offentlig høring fra den 11. oktober 2018 til den 8. november 2018, og der er kommet en indsigelse og et ændringsforslag i høringsperioden. Indsigelsen omhandler adgangsforhold i den eksisterende bygning i lokalplanområdet. Indsigerne ønsker begrænset adgang til erhverv på 1.sal, hvor der ligeledes er adgang til boliger og aflåst p-kælder. Ændringsforslaget omhandler anvendelsesmuligheder og skiltning. Indsiger ønsker, at der gives mulighed for yderligere anvendelse, og at der ikke optages specifikke skiltebestemmelser i lokalplanen, men at der i stedet gives tilladelse af Herning Byråd i det enkelte tilfælde.\nForvaltningen har nedenfor kommenteret overordnet på indsigelsen og ændringsforslaget. Indsigelse og ændringsforslag samt forvaltningens kommentarer kan ses i sin fulde længde i det vedlagte indsigelsesnotat.\nI forhold til den indkomne indsigelse og ændringsforslag vurderer forvaltningen, at der ikke bør ske ændringer.\nI forhold til adgangsforhold vurderes det ikke muligt at begrænse anvendelse indenfor de enkelte etager, og der er ikke hjemmel i planloven til at regulere indendørs adgangsforhold. Adgangsforhold skal derfor aftales mellem de enkelte ejere i Dalgashus.\nLokalplanen giver allerede mulighed for de nævnte anvendelsesmuligheder. Der ønskes dog ikke at give mulighed for ”Convenience Store” eller anvendelse til offentlige formål, da bebyggelsen fortsat skal rumme anvendelsesmuligheder, der styrker sammenhængen med den øvrige anvendelse i gågaderne. Med hensyn til skiltning ønsker indsiger i realiteten en kompetencenorm, hvilket der ikke er hjemmel til i Planloven, da det er et krav i loven, at lokalplaners bestemmelser skal være præcise.\nat Byplanudvalget indstiller lokalplan nr. 11.C3.6 for et centerområde ved Dalgas Plads i Herning til endelig vedtagelse.\nIndsigelsesnotat for lokalplan nr. 11.C3.6\n219. Endelig vedtagelse af lokalplan for centerområde ved Silkeborgvej 63-65\nEndelig vedtagelse af lokalplan for centerområde ved Silkeborgvej 63-65\nØvrige sagsbehandlere: Lars Ravnemose, Marius Reese\nByplanudvalget, Økonomi- og Erhvervsudvalget og Byrådet behandlede henholdsvis d. 22. oktober, 5. november og den 13. november 2018 endelig vedtagelse af lokalplan 11.C25.3 for centerområde ved Silkeborgvej 63-65. Forud for den politiske behandling i Herning Byråd den 13. november 2018 fremkom der oplysninger om, at der var en fejl i de udarbejdede skyggediagrammer, og derfor blev den endelige vedtagelse, efter anmodning fra udvalgsformanden i Byplanudvalget, sendt tilbage til fornyet behandling i fagudvalget\nHerning Byråd har på mødet den 28. august 2018 foreløbig vedtaget lokalplan 11.C25.3 for centerområde ved Silkeborgvej 63-65 i Herning. Forslaget har været i offentlig høring i perioden fra den 30. august 2018 til og med den 27. september 2018. Der er i perioden indkommet tre indsigelser til planforslaget.\nForvaltningen anbefaler, at lokalplan 11.C25.3 endelig vedtages med en enkelt tilføjelse i lokalplanens redegørelse og ændringer og tilføjelser i to bestemmelser vedr. bebyggelsens omfang og placering.\nByrådet besluttede d. 13. november 2018, at endelig vedtagelse af lokalplan 11.C25.3 for et centerområde ved Silkeborgvej 63-65 skal sendes tilbage til fornyet behandling i Byplanudvalget efter anmodning fra udvalgsformand Ulrik Hyldgaard. Baggrunden herfor var, at en indsiger efter behandlingen i Byplanudvalget, har gjort opmærksom på, at det er det samme skyggediagram, som er indsat for to forskellige tidspunkter. På baggrund heraf er der ved en ekstern konsulent, udarbejdet nye skyggediagrammer for det byggeri som lokalplanforslagett giver muligherd for. Disse kan ses i bilag 2.\nLokalplanområdet omfatter Silkeborgvej 63-65, som ligger i den østlige del af Herning Bymidte, på hjørnet af Th. Nielsens Gade og Silkeborgvej.\nLokalplanen udlægger overordnet området til centerområde med detailhandel, liberale erhverv, café/restaurant og boliger således, at der muliggøres en ny byudvikling langs Silkeborgvej. Lokalplanens formål er også at muliggøre en ny boligbebyggelse som skal indeholde liberalt erhverv eller butik i minimum 1/3 af stueetagen ud mod Silkeborgvej.\nLokalplanen fastsætter endvidere bestemmelser for byggeri og anlægs indpasning i bymiljøet, samt stiller krav til bygningens placering, udformning og udtryk. Det er muligt at bygge i op til fire etager med den fjerde etage som tagterrasse eller som etage under sadeltag. Der stilles generelt krav til udformning af altaner og til at tegl anvendes som facademateriale.\nForvaltningen havde i første omgang bedt bygherre om at udarbejde skyggediagrammer, som var vedlagt den forrige behandling af lokalplanen. Forvaltningen har på baggrund af sagens historik anmodet en ekstern konsulent om at udarbejde nye skyggediagrammer. De nye skyggediagrammer viser en maksimal udnyttelse af lokalplanforslagets muligheder, herunder en bygningshøjde på 16 meter med en 20 graders taghældning. På skyggediagrammerne er der indtegnet de omkringliggende bygningshøjder, hvor naboer kan blive påvirket af skyggegener. Derudover er træer, som grænser op til lokalplanområdet, og som kan have indflydelse på skyggevirkningen i samspil med lokalplanforslagets muligheder, indtegnet. De nye skyggediagrammer er vedlagt som bilag 2 til sagen, og viser skyggepåvirkningen fra 21. marts (forårsjævndøgn), 21. juni (årets længste dag), 21. september (efterårsjævndøgn) og 21. december (årets korteste dag) på henholdsvis tidspunkterne kl 8, 12, 16 og 19. Der er ikke udarbejdet et skyggediagram for kl. 19 i december, da solen på det tidspunkt er gået ned.\nOverordnet vurderer forvaltningen, at de gener som påpeges af indsigerne, herunder indkig- og skyggegener, som kan være en følge af lokalplanforslaget, må anses for at være er inden for den naboretlige tålegrænse. Endvidere vurderes skyggepåvirkningen og indblik ikke at være væsentlige i en tæt bymæssig sammenhæng. Dette er dog ikke ensbetydende med, at der ikke vil forekomme skyggekast på de enkelte nabo ejendomme. Den naboretlige tålegrænse er et udtryk for, hvor meget man skal tåle af gener fra sine omgivelser set i relation til den almindelige samfundsudvikling.\nDen eksisterende kommuneplanramme giver mulighed for fem etager inden for lokalplanområdet, hvor den 5. etage kun må udføres som tagterrasse. Lokalplanen skærper etageantallet og giver derudover mulighed for at bygge i skel mod vest i forhold til på et senere tidspunkt at kunne videreføre byggeriet langs Silkeborgvej.\nI forbindelse med udarbejdelse af de nye skyggediagrammer har forvaltningen genovervejet lokalplanforslagets muligheder og anbefaler, at der i lokalplanen fastsætters en maksimal trempelhøjde på en meter, så det sikres, at den fjerde etage får udtryk af at være under sadeltag.\nForvaltningen vurderer, at det er hensigtsmæssigt, at der redaktionelt i lokalplanens redegørelse tilføjes et afsnit, som uddyber planens forhold til spildevandsplanen. I afsnittet vil det fremgå, at regnvandet skal forsinkes, hvis befæstelsesgraden for lokalplanområdet overstiger den befæstelsesgrad, som var før nedrivning blev påbegyndt, hvor befæstelsesgraden var på ca. 80%.\nByplanudvalget besluttede i forbindelse med den forrige behandling af endelig vedtagelse af lokalplanen, at der mod vest skal bygges i skel, hvor lokalplanforslaget kun gav mulighed for, at der mod vest kan bygges i skel. Forvaltningen anbefaler derfor, at lokalplanforslagets § 7.1 ændres til skal i stedet for kan. Dette er i tråd med ønsket om en større bymæssighed langs Silkeborgvej.\nat Byplanudvalget indstiller lokalplan 11.C25.3 til endelig vedtagelse, dog således\nat der i lokalplanforslagets § 7.1 tilføjes følgende: ”… med en maksimal trempelhøjde på en meter.”,\nat lokalplanforslagets § 7.8 ændres til: ”Der skal bygges i skel inden for byggefeltet mod vest, og der kan ikke etableres vinduer eller åbninger i denne facade.”\nBilag 1 - Indsigelsesnotat - Lokalplan 11.C25.3\nBilag 2 - Skyggediagrammer\n220. Violens Kvarter 30, Herning - Opførelse af etageboliger\nSagsnr.: 02.34.02-P19-349-18 Sagsbehandler: Sussi Munch Jensen\nViolens Kvarter 30, Herning - Opførelse af etageboliger\nØvrige sagsbehandlere: Hans Eghøj og Marius Reese\nDer er på Violens Kvarter 30, 7400 Herning, matr. nr. 8y, ansøgt om tilladelse til et revideret projekt med etageboliger. Antallet er etageboliger er halveret i forhold til en tidligere ansøgning, og der er i stedet udlagt 5 grunde til åben/lav bebyggelse i den nordlige del af storparcellen og 32 etageboliger i 2 etager i den sydøstlige del af grunden.\nForvaltningen anbefaler, at udvalget drøfter om der kan gives tilladelse til det reviderede projekt ud fra nuværende planlægning, eller om det ansøgte projekt skal afvente at der udarbejdes ny planlægning for hele området. I så fald skal der nedlægges forbud efter Planlovens § 14 mod det ansøgte projekt.\nSagen er tidligere blevet behandlet på udvalgets møde den 13. august 2018 (punkt 148).\nAnsøger har efter dialog med forvaltningen valgt at indsende et revideret projekt, som i nogen grad tilgodeser bemærkningerne mod første projekt som indeholdt 64 etageboliger.\nDet reviderede projekt omfatter opførelse af 32 etageboliger. Boligerne opføres (som i det tidligere projekt) i 2 etager og i blokke med hver 8 boliger - 4 boliger på hver etage. De nordligste 32 etageboliger er erstattet af en udstykning med 5 ret store grunde til individuel åben-lav bebyggelse. Der er endnu ikke anmodet om udstykning af parcelhusegrundene. Mellem etageboligerne og de nye grunde til åben/lav bebyggelse, ligger et grønt fællesareal.\nEjendommen er beliggende i et område, der er omfattet af lokalplan nr. 15.B5.1, som udlægger området til boligformål i form af åben-lav bebyggelse og etageboliger (§3.3)\nDet reviderede projekt kræver ikke dispensation fra lokalplanens bestemmelser.\nLokalplanen indeholder ikke særlige bestemmelser for bygningers placering og der er derfor foretaget en helhedsvurdering af projektet (jf. BR15) samt en partshøring af de berørte naboer (se bilag).\nDer er i forbindelse med høringen afholdt et informationsmøde for parterne og andre interesserede i sagen. Opsummering af mødet er vedlagt som bilag.\nDer er modtaget bemærkninger til sagen fra 4 naboer, grundejer, grundejerforeningen, en andelsboligforening og Gullestrup Lokalråd. (se bilag)\nBemærkningerne går primært på forhold omkring planlægningsgrundlaget og udviklingen af lokalområdet. Der er ikke kommet bemærkninger til selve helhedsvurderingen og forvaltningen vurderer derfor, at der kan gives byggetilladelse til det ansøgte byggeri, såfremt projektet vurderes at være i overensstemmelse med plangrundlaget.\nGrundejeren gør gældende, at der foreligger en lokalplan for området, som er juridisk bindende. Grundejeren finder at projektet nu er revideret, så det ikke kræver dispensation fra lokalplanen. Det er derfor grundejers vurdering, at den løsning der bedst tilgodeser alle parter, vil være at realisere det ansøgte byggeri på matr. nr. 8y, indenfor rammerne af den nuværende planlægning og udarbejde en ny lokalplan for matrikel nr. 10b.\nAnsøger oplyser, at man derfor opretholder ansøgningen om byggetilladelse af de 32 etageboliger, og forventes senere at anmode om tilladelse til udstykning af de 5 åben-lav grunde.\nGrundejerforeningen, Andelsboligforeningen og Gullestrup Lokalråd ønsker at sikre den gode udvikling i lokalområdet. De anbefaler derfor at der udarbejdes en ny lokalplan for både matrikel 8y og 10b, hvor der ikke gives mulighed for opførelse af etageboliger.\nNaboerne mod nord mener at projektet strider mod den gældende lokalplan på flere punkter, herunder at ordet ’etageboliger’ er indskrevet i lokalplanens formål ved en fejl, at kommuneplanrammen udlægger området til ’lave boligtyper’, at projektet ikke er i overensstemmelse med den retningsgivende udstykningsplan, at der etableres mere end én bolig pr. udstykket parcel og at de nye parcelhusgrunde er mindre end 1400 m².\nDer er gennem tiden sket en skærpelse af kravene til indholdet i en lokalplan. Denne lokalplan er fra 2000 og har derfor ikke den samme præcision i bestemmelserne, som det er blevet praksis gennem tiden. Dette kan tale for udarbejdelse af en ny lokalplan for området, hvor det vil være muligt at inddrage ønsker og mål for områdets udvikling i planlægningen.\nLokalplanen giver mulighed for boliger i 2 etager, hvilket er i overensstemmelse med kommuneplanrammens formulering om ’lave boligtyper’. Lokalplanen giver ikke mulighed for tæt-lav bebyggelse og der vil derfor være tale om åben-lav bebyggelse i et eller to plan eller etageboliger i to plan.\nDet er forvaltningens vurdering, at der bevidst er differentieret mellem delområde 1 og 2 ved kun at tillade åben-lav bebyggelse i delområde 1, mens der kan opføres for både åben-lav bebyggelse og etageboliger i delområde 2. Anvendelsesmulighederne fremgår af §3.3, men underbygges af §7.2 som beskriver bebyggelsens omfang og placering for byggeri på storparceller. Redegørelsen beskriver også dette ved at der forventes 20 boliger i den nordlige del af lokalplanen (delområde 1), mens der skal forventes en anden karakter i det sydlige område med ca. 100 boliger (delområde 2).\nDer foretages på nuværende tidspunkt ikke udstykning af området, da der sæges om at opføre bebyggelse på en eksisterende ejendom. Princippet for den skitserede udstykning vurderes dog at være i overensstemmelse med den retningsgivende udstykning i forhold til en centralt placeret stamvej med boligområder til begge sider.\nBestemmelsen om at der kun må bygges en bolig pr. grund er kun gældende ved åben-lav bebyggelse (§7.1). Der er ikke begrænsninger på antal boliger på storparceller (§7.2).\nDet ansøgte projekt omhandler udelukkende de 32 etageboliger. Der er derfor ved behandling af sagen ikke taget stilling til grundstørrelser på de udlagte parcelhusgrunde, da der heller ikke er ansøgt om udstykning af disse.\nDer er på nuværende tidspunkt truffet følgende afgørelser i forhold til det oprindelige projekt med 64 etageboliger:\n29-05-2018: Godkendelse af vejprojekt\n13-06-2018: Dispensation til udstykning af grunde under 1400 m²\n18-06-2018: Udsendelse af husnummerplan til projektet\n19-06-2018: Dispensation fra skovbyggelinjen\n20-06-2018: Teknik- og Miljøudvalget navngiver boligområdet Smørblomstens Kvarter\nDer er ikke lavet fornyede dispensationer/godkendelser til det reviderede projekt med 32 boliger.\nForvaltningen vurderer, at der ud fra Byggelovens bestemmelser kan gives byggetilladelse til det ansøgte byggeri ud fra helhedsvurderingen.\nDet er også forvaltningens umiddelbare vurdering, at det ansøgte byggeri opfylder lokalplanens bestemmelser om anvendelse, da det fremgår af anvendelsesbestemmelsen i lokalplanen, at der må opføres etageboliger (§3.3).\nPå baggrund af den skærpede praksis omkring indhold i lokalplaner og udvalgets tidligere tilkendegivelse om at igangsætte ny planlægning i området, anbefaler forvaltningen, at udvalget drøfter om, det reviderede projekt kan tillades indenfor rammerne af den nuværende lokalplan. Det vil betyde, at der i så fald udelukkende laves ny planlægning for matrikel 10b.\nPå baggrund af kommentarerne der fremkom på orienteringsmødet og i nogle af de fremsendte bemærkninger, vurderer forvaltningen, at det vil være hensigtsmæssigt, som minimum at at gennemføre en ny lokalplan for matr.nr. 10b.\nHvis der er politisk ønske om ændret planlægning, evt. for hele området (matr. nr. 8 y og 10b) skal der nedlægges forbud mod projektet efter planlovens §14.\nat Byplanudvlaget tager stilling til om der kan gives byggetilladelse til det reviderede projekt ud fra nuværende planlægning.\nat der nedlægges forbud mod projektet efter planlovens § 14, med henblik på, at der laves ny planlægning for både matr. nr. 8y og 10b.\nDet indstilles til Økonomi og erhvervsudvalget og Byrådet, at der nedlægges forbud mod projektet efter planlovens § 14, med henblik på, at der laves ny planlægning for både matr. nr. 8y og 10b.\nPartshøring med bilag #2\nOpsummering på informationsmøde\nFælles bemærkninger fra naboerne - Violens Kvarter_Redacted\nBemærkninger fra Gullestrup lokalråd_Redacted\nBemærkninger fra Grundejerforeningen Violens Kvarter_Redacted\nBemærkninger fra grundejer\nBemærkninger fra Birch Ejendomme (ansøger)\nBemærkninger fra Andelsboligforeningen\n221. Fordeling af byfornyelsesmidler og frigivelse af anlægsudgiftsbevillinger\nSagsnr.: 01.11.00-P00-1-17 Sagsbehandler: Lisbet Rørbæk Abildtrup\nFordeling af byfornyelsesmidler og frigivelse af anlægsudgiftsbevillinger\nØvrige sagsbehandlere: Tanja Henriksen, Kristina Lundsgaard Gaardsted, Pia Colstrup\nByplanudvalget har på møde den 17. september 2018 (pkt. 166) vedtaget en revision af Herning Kommunes byfornyelsesstrategi "Byfornyelse i Herning 2017-2028". Revisionen af byfornyelsesstrategien sker på baggrund af en lovændring og en reduktion i den statslige udgiftsramme til byfornyelse.\nPå baggrund af den reviderede byfornyelsesstrategi indstiller forvaltningen, at Byplanudvalget indstiller nedenstående anbefaling til fordeling og frigivelse af rådighedsbeløb til byfornyelsesaktiviteter fra 2019.\nPå baggrund af en lovændring af "Lov om byfornyelse og udvikling af byer" har Herning Kommune foretaget en revision af byfornyelsesstrategien og den tilhørende handlingsplan. Lovændringen betyder en forenkling af reglerne, hvilket afspejles i strategien. Desuden afspejler strategien og handlingsplanen, at den statslige ramme til byfornyelse generelt er reduceret og forventes helt at bortfalde fra 2019.\nLovændringen bevirker desuden, at den statslige ramme til byfornyelse nu dækker alle beslutningstyper i henhold til byfornyelsesloven, og kommunen kan dermed ikke som tidligere søge en særlig ramme til f.eks. områdefornyelse. Kommunen er selv ansvarlig for fordeling af rammen til de prioriterede byfornyelsesaktiviteter, og kan vælge at overføre hele eller dele af den tildelte ramme til næste år over en periode på maks tre år. Anvendelsen af den statslige ramme kræver en kommunal medfinansiering på minimum samme størrelse.\nDen reviderede handlingsplan peger på, at:\nder reserveres et årligt beløb til indeklimasager og nedrivning,\nder gennemføres op til to områdefornyelsesprojekter. Områderne vælges, hvor en undersøgelse viser et behov og relevant flerhed af problemstillinger,\nIndeklimasager og nedrivning\nForvaltningen anbefaler, at der årligt reserveres midler til indeklimasager (herunder kondemnering og påbud om nedrivning), som kommunen er forpligtiget til at afholde udgifter til.\nDerudover anbefaler forvaltningen, at der reserveres midler til nedrivning (frivillige aftaler). Der kan tildeles støtte til nedrivning på baggrund af en ansøgningsrunde, når det vurderes at være aktuelt.\nStøtten tildeles således på baggrund af en konkret ansøgning fra bygningsejeren, og kan i øvrigt ikke tildeles såfremt nedrivning sker med henblik på genopførelse/nybyggeri.\nPå baggrund af den reducerede, statslige ramme anbefaler forvaltningen, at den procentvise støtte til nedrivning fastsættes til 25%.\nDerudover kan der i særlige tilfælde, såsom ved herreløse ejendomme (konkursbo og dødsbo) samt ved ansøgninger, der støtter lokale initiativer (f.eks. fra borgerforeninger), gives op til 100% i støtte. Disse sager foreslåes behandlet løbende i hvert enkelt tilfælde.\nDet er besluttet, at der skal gennemføres områdefornyelse i Kibæk fra 2019-2022, jf. Byplanudvalgets beslutning på mødet den 19. juni 2017 (pkt. 97). Kommunen kan ikke som tidligere søge om en særlig byfornyelsesramme til områdefornyelse, men skal anvende den almindelige statslige udgiftsramme til byfornyelse til alle beslutningstyper, jf. lovændringen. Områdefornyelsen igangsættes umiddelbart efter årsskiftet.\nDer reserveres ikke midler til bygningsfornyelse i form af istandsættelse. Dette begrundes med en nødvendig prioritering af indeklimasager, nedrivning og områdefornyelse. I øvrigt er det forvaltningens vurdering, at den hjemmel i byfornyelsesloven, som forvaltningen bruger til at stille arkitektoniske krav til istandsættelsen i de fleste tilfælde er opretholdt gennem regulerende bestemmelser i lokalplaner.\nDer afsættes i alt 892.000 kr. til byfornyelsesaktiviteter i 2019, som finansieres af afsat rådighedsbeløb på 816.000 kr. i 2019, samt restrådighedsbeløb til kondemnering nedrivning, istandsættelse og indeklima på ca. 76.000 kr. i 2018, som søges frigivet og overført til 2019.\nHerning Kommune har i 2018 fået tildelt en statslig udgiftsramme til byfornyelse på 712.000 kr. Det anbefales, at rammen overføres til 2020 og prioriteres til områdefornyelse i Kibæk.\nDet er desuden besluttet, at uforbrugte byfornyelsesmidler fra 2018 skal overføres til områdefornyelse i Kibæk, jf. Byplanudvalgets beslutning den 17. september 2018 (pkt. 166).\nI alt afsættes 6.317.000 kr. til områdefornyelse i Kibæk, som finansieres af:\nafsat rådighedsbeløb på 510.000 kr. i 2019 og 1.020.000 kr. i 2020-2022, i alt 3.570.000 kr.,\nstatslig udgiftsramme på 712.000 kr. i 2020, og\noverførsel af uforbrugte byfornyelsesmidler i 2018 fordelt med 205.000 kr. fra områdefornyelse i Kibæk til opstart af projektet, 950.000 kr. fra rådighedsbeløb vedr. diverse anlægsarbejder og 880.000 kr. netto fra kondemnering, nedrivning, istandsættelse og indeklima.\nDer anmodes på den baggrund om anlægsudgiftsbevilling på 2.102.000 kr. med tilhørende rådighedsbeløb fordelt med henholdsvis 1.390.000 kr. i 2019 og 712.000 kr. i 2020.\nat der meddeles anlægsudgiftsbevilling samt tilhørende rådighedsbeløb på 76.000 kr. i 2019 til udgifter til kondemnering, nedrivning og indeklimasager på Serviceområde 03 Kommunale Ejendomme, BYP, nyt stednr. pulje til kondemnering, nedrivning og indeklimasager 2019,\nat anlægsudgiften finansieres af afsat rådighedsbeløb på 76.000 kr. i 2018 på Serviceområde 03 Kommunale Ejendomme, BYP, stednr. 015081 pulje til kondemnering, nedrivning, istandsættelse og indeklima 2017. Rådighedsbeløbet overføres til 2019 i den samlede overførselssag med overførsel af uforbrugte midler fra 2018 til 2019. Anlægsudgiftsbevillingen nedskrives tilsvarende med 76.000 kr. på samme stednr.,\nat der meddeles anlægsudgiftsbevilling på 2,102 mio. kr. med tilhørende rådighedsbeløb fordelt med henholdsvis 1,390 mio. kr. i 2019 og 0,712 mio. kr. i 2020 på Serviceområde 03 Kommunale Ejendomme, BYP, stednr. 015080 Områdefornyelse i Kibæk,\nat anlægsudgiften på 2,102 mio. kr. finansieres delvist med 0,510 mio. kr. i 2019 afsat på Serviceområde 03 Kommunale Ejendomme, BYP, stednr. 015099 03 Områdefornyelsesprojekt,\nat anlægsudgiften på 2,102 mio. kr. finansieres delvist med nedskrivning af rådighedsbeløb til udgifter med 1,101 mio. kr. samt nedskrivning af rådighedsbeløb til indtægter med 0,221 mio. kr., i alt netto 0,880 mio. kr. i 2018 på Serviceområde 03 Kommunale Ejendomme, BYP, stednr. 015083 Pulje til kondemnering, nedrivning, istandsættelse og indeklima 2014. Rådighedsbeløbene overføres til 2019 i den samlede overførselssag med overførsel af uforbrugte midler fra 2018 til 2019. Anlægsbevillingerne nedskrives tilsvarende med henholdsvis 1,101 mio. kr. til udgifter og 0,221 mio. kr. til indtægter på samme stednr.,\nat der til statslig medfinansiering meddeles anlægsindtægtsbevilling og tilhørende rådighedsbeløb på 0,712 mio. kr. i 2020 på Serviceområde 03 Kommunale Ejendomme, BYP, stednr. 015080 Områdefornyelse i Kibæk. Indtægten finansierer den tilsvarende anlægsudgift på 0,712 mio. kr. i 2020.\n222. Tilbageførsel af byzone til landzone i forbindelse med etablering af jorddeponi, bakkelandskab og skov ved Sunds\nTilbageførsel af byzone til landzone i forbindelse med etablering af jorddeponi, bakkelandskab og skov ved Sunds\nHerning Byråd har i december 2017 truffet beslutning om at etablere et kombineret jorddeponi, bakkelandskab og skov ved Sunds. Arealet er beliggende i byzone uden at være omfattet af kommuneplanramme eller lokalplan. Arealet skal tilbageføres til landzone for, at der kan gives landzonetilladelse til etablering af anlægget.\nForvaltningen anbefaler, at der foretages en tilbageførsel af arealet fra byzone til landzone, se bilag 1.\nDer er ingen byudviklingsinteresser på arealet. Arealerne ligger i byzone på baggrund af inder-, mellem- og yderzone planerne fra før sognesammenlægningerne i forbindelse med kommunalreformen 1970 hvor alle arealer i inder- og mellemzoner blev ændret til byzone.\nBeslutningen skal sendes i høring i 8 uger ved berørte parter, inden der træffes endelig beslutning om tilbageførslen. Berørte parter ved tilbageførsel til landzone omfatter grundejere, panthavere samt påtaleberettigede på servitutter indenfor de arealer der tilbageføres.\nØkonomiske konsekvenser ved tilbageførsel\nReglerne om erstatning i forbindelse med tilbageførsel af arealer fra by- og sommerhuszone til landzone er fastsat i planlovens § 46. Herefter er der adgang til at fremsætte krav om erstatning for faktisk afholdte udgifter med henblik på ejendommens udnyttelse i byzone. Reglen begrænser erstatningskravet til positive udgifter, der er afholdt som følge af ejendommens placering i byzone.\nVed en eventuel mistet spekulationsgevinst kan der ikke kræves erstattet efter bestemmelsen.\nKrav om erstatning skal fremsættes skriftligt over for kommunalbestyrelsen senest 12 uger efter, at ejerne har fået meddelelse om kommunalbestyrelsens beslutning efter planlovens § 45, stk. 1 og 2 (§ 46, stk. 3).\nDet er administrationens vurdering, at der ikke vil blive rejst krav om sådanne erstatninger. Dette vides dog først med sikkerhed efter høringsperiodens udløb.\nDer er ikke kendskab til gældsposter vedrørende opkrævet frigørelsesafgift.\nGodtgørelse for grundskyld\nEfter § 29 A, stk. 1, i lov om kommunal ejendomsskat ydes der en godtgørelse til ejere af ejendomme, der tilbageføres til landzone i henhold til § 45 i lov om planlægning for en del af den grundskyld, der har været svaret af arealerne.\nDet er administrationens vurdering at udgifterne til ovenstående ikke vil overstige 10.000 kr. Beløbets relativt lave størrelse skyldes at byzonearealerne, der tilbageføres, primært har været benyttet til landbrugsjord.\nForvaltningen anbefaler at der foretages en tilbageførsel fra byzone til landzone.\nat de på bilag 1 udpegede arealer, hvor ejer ønsker det, tilbageføres til landzone.\nBilag tilbageførsel af byzoneareal ved Sunds\nSagsnr.: 13.06.02-G01-1-18 Sagsbehandler: Anne Mette Skjærlund Knudsen\n224. Meddelelser til/fra Byplanudvalget 17. december 2018\nMeddelelser til/fra Byplanudvalget 17. december 2018


Brystoperation på 15-årig er problematisk | Indland/Fyn | Fyens.dk\nBrystoperation på 15-årig er problematisk\nDet var på H.C. Andersen-klinikken, den 15-årige Caspian Drumm fik bortopereret sine bryster.\n14. oktober 2011 kl. 12:28 | Opdateret kl. 12:35\nFormanden for Etisk Råd, Jacob Birkler, mener, at der er grund til bekymring, når en 15-årig får fjernet brysterne, som Caspian Drumm har fået det\n- De etiske røde lamper tændes afgjort, når der dukker en sag op som den her. Der er flere elementer i den, der kan være et behov for se nærmere på.\nDet siger formanden for Etisk Råd Jacob Birkler, efter det er kommet frem, at privathospitalet H.C. Andersen-klinikken, der ligger i Odense, har gennemført en operation, hvor den 15-årige Caspian Drumm har fået bortopereret sine bryster. Baggrunden for operationen er, at pigen allerede i en tidlig alder ikke følte sig hjemme i sin egen krop. I stedet havde og har Caspian Drumm opfattet sig selv som en dreng.\nJacob Birkler mener dog, at sagen indeholder nogle etiske problemer.\n- Der er tre aspekter, som giver anledning til etiske overvejelser. Det ene handler om forskellen på det offentliges og de privates behandlingstilbud. Der er tilsyneladende forskel på, hvordan henvendelserne håndteres. Man skal tænke på, at der kan opstå behov for efterbehandling, som eventuelt skal foregå i offentligt regi, men operation er jo foretaget på en privat klinik, siger han og fortsætter:\n- Det andet handler om alderen og kønsidentitet. Når man er 15 år, så er ens identitet under stor forandring, og den er præget af usikkerhed, pointerer Jacob Birkler, der lægger vægt på, at det tredje aspekt i hans øjne vejer tungt.\n- Det bør diskutteres, hvad der er et legitimt indgreb i den alder. Der er tale om et indgreb på baggrund af identitetsspørgsmål og en persons psykiske velbebefinden. Normalt er det somatiske årsager, der begrunder den slags operationer. Det kunne være et præventivt indgreb i forhold til brystkræft, siger han og understreger han.\n- Jeg forholder mig til etikken, og der er der noget at komme efter, men jeg kender ikke situationen i detaljer, og derfor kan og vil jeg ikke dømme nogen, men min vurdering er, at der grund til etisk bekymring, fastslår han.\nGunna Christiansen, der også er medlem af Etisk Råd, mener det er en svær diskussion.\n- Man kan diskutere, om det er etisk forsvarligt eller ej. Det vil kræve et indgående kendskab til sagen og en alvorlig diskussion af præmisserne. Det er en meget ung alder at få foretaget en operation, der er så uigenkaldelig. I alderen 12 til 18 år gennemgår vi en meget stor personlig udvikling, og personen her er 15 år og altså kun halvvejs i den fase. Derfor kan der ligge et stort problem her, siger Gunna Christiansen, der dog samtidig peger på, at der kan være elementer i Caspian Drumms sag der entydigt legitimerer operationen.\n- Det kan være voldsomt psykisk belastende at være fanget i en krop, man ikke føler sig hjemme i, og jeg kan i den konkrete sag kun håbe, at indgrebet er meget velbegrundet, siger Gunna Christiansen, der understreger, at sagen ikke har været drøftet i Etisk Råd, og derfor udtaler hun sig ikke på vegne af rådet.\nLæs mere i Fyens Stiftstidende lørdag\n16. november 2012 03:57\n9. november 2012 12:47\nKirurg efter bryst-kritik: - Jeg stopper med at lave de operationer\n9. november 2012 09:58\nFjernede bryster på ung pige: Hård kritik af kirurg


Dorte Dahl løb 175 kilometer - sn.dk - Hillerød\nUltraløber Dorte Dahl var udtaget for Danmark til Backyard Ultra World Championship, hvor hun løb 175 kilometer. Privatfoto\nArtiklen: Dorte Dahl løb 175 kilometer\nDorte Dahl løb 175 kilometer\nDorte Dahl fra Hillerød deltog i Backyard Ultra Championship i Silkeborg, hvor hun løb 26 runder - i alt 175 kilometer - for Danmark\nHillerød - 20. oktober 2020 kl. 17:20\nI weekenden 17.-18. oktober deltog ultraløberen Dorte Dahl som en af de 15 udtagne til det danske landshold i et virtuelt Backyard Ultra World Championship.\nLæs også: Corona sætter en stopper for populære mudderløb\nDet var et udholdenhedsløb, som gik ud på at løbe en markeret rute i skoven på 6,7 kilometer. Det skulle nås inden en time, hvorefter løberen startede igen og blev ved, indtil de ikke orkede mere.\nDermed bestemte løberne selv både tempoet, og hvornår de var i mål.\nLøbere i hele verden\nLøbet blev sat i gang på samme tid i hele verden den 17. oktober, hvilket var kl. 14 dansk tid, og der blev samlet et livefeed fra alle de 26 deltagende nationer på programmet 'zoom', så det var muligt at følge løbet. I Danmark blev løbet afholdt i Silkeborg med en rute langs Gudenåen og søerne, hvor en blandt flok løbere, både ultraløbere og landevejsløbere, var med til at løbe rundt og rundt.\n"Det gik super godt for mig, både med at få spist, hvilet de få minutter, der var, inden starten gik på runderne igen og igen. Vi havde også det mest fantastiske vejr, smukt, solrigt, køligt, stille," fortæller Dorte Dahl i en pressemeddelelse.\nFra klokken 18 tog løberne lamper på, og dem løb de med i 13 timer, indtil det blev lyst igen.\n"Jeg elsker at løbe om natten, så disse timer gik forholdsvis nemt for mig. Dog er man lidt smadret på grund af manglende søvn ud på de tidlige morgentimer," fortæller Dorte Dahl.\nLøb længere end sit mål\nHun satte sig et mål med et løbe 20 omgange - cirka 140 kilometer, men ændrede det undervejs til først 24 og så 30 runder, altså 200 kilometer).\nMen da hun nåede 26 runder, valgte hun at stoppe, da hun havde kvalme og var energiforladt. Da havde hun løbet 175 kilometer.\nEn af de danske deltagere, Stine Rex, løb flest runder af danskerne med 38 runder eller i alt 254 kilometer.\nVil løbe 201 kilometer\nNu ærgrer det Dorte Dahl, at hun ikke tvang sig ud på 27. omgang, fortæller hun:\n"Benene var forholdsvis friske, og jeg bebrejder mig selv lidt for at stoppe for tidligt. Men så er det jo bare 'op på hesten igen' og gøre det bedre næste gang".\nHun har nu sat sig for, at hun, inden hun slutter sit løbeliv, skal gennemføre mindst 30 runder (201 kilometer) for, som hun siger, det er "en fed og social løbsform, som stærkt kan anbefales".


Dengang » Aabenraa under Besættelsestiden\nMange søfolk fra Aabenraa omkom. Også to rederier fra byen mistede skibe. Tyskerne blev også mødt med hilsen med opstrakt arm. Men en 15 årige blev ramt af en vildfaren kugle. Der var hele tiden mange fly over Aabenraa. Og egnen blev også ramt af bomber. På kirkegården ligger 130 allierede piloter. En sabotageaktion mod Aabenraa Motorfabrik gik helt galt. Mange omkom bagefter som en direkte følge. Flere gange blev modstandsbevægelsen opløst. En overbetjent havde muret en masse våben ind i hans væg i kælderen. Politistationen blev sprunget i luften, og betjente afhørt på Dagmarhus. Rygtesmederiet nåede uanede højder. En masse mennesker kom pludselig til penge. Folke Bernadotte var på Brundlund Slot. Og tyske medborgere hjalp besættelsesmagten. Det var ikke velset. 39 bunkers blev opført i byen. Langt om længe indfandt ”Ørkenrotterne” sig.\nHårdt for Aabenraa rederi\nAllerede den 20. marts 1940 blev Aabenraa ramt af krigen. Den 20. marts 1940 gik Aabenraa rederis damper Viking ned i Vesterhavet. 14 mand af skibets besætning omkom.\nKrigen kom til at koste rederiet endnu flere tab. Den 25. maj 1941 forliste ”H.P. Hanssen” ud for Hollands kyst. Lige før jul samme år forliste ”Væring” i Ålandshavet.\nOgså Jebsen blev ramt\nOgså rederiet M. Jebsen led svære tab. De mistede to af deres skibe under krigen. Mange sømænd fra Aabenraa og Løjt mistede således deres liv under krigen.\nStor fare for tilskuerne\nAllerede tidlig om morgenen den 9. april, omkom den 15 årige Reinholt Fabian ude ved Kystvej. Vi har beskrevet hændelsen i to artikler her på siden.\nKugler var gået ind i entreprenør Brink’ s villa og i Fru Kolbech’ s ejendom. En kugle stak ild i en sofa og lavede ravage i tag – og mureværk. En anden kugle beskadigede Møllehuset lidt længere fremme og endnu en nåede helt op til Landsbiblioteket.\nDer var store fare for alle de tilskuere, der letsindigt var gået ud på Kystvejen for at se indrykningen.\nMed opstrakt arm\nDe tysksindede medborgere hilste de tyske styrker velkommen med opstrakt arm, mens den endeløse strøm af mandskab og materiel gik nordpå. Om eftermiddagen blev der dekreteret mørklægning.\nTo dage efter flagede hele byen på halv, mens de faldne danske soldaters bårer fra Søgård blev ført igennem her igennem på vejen hjem.\nHauptmann Richard Uetzmann\nAabenraa blev atter engang garnisonsby. Den 22. juni ankom Hauptmann Richard Uetzmann til Aabenraa som Ortskommandant. Og det fortsatte han med til den 11. maj 1943.\nHan forsøgte at skabe et godt klima, og vidste udmærket, at et flertal af befolkningen gerne ville af med ham og hans soldater. Da hans Ortskommandantur, den nedlagte Clausens Gæstgivergård på Store Torv om aftenen den 14. december 1942 brændte ned på hovedet på ham, nægtede han at tro, at branden skyldtes sabotage.\nEgentlig oplevede borgerne ikke så meget til tyskernes tilstedeværelse under Uetzmanns ledelse, bortset fra de tyske troppers irriterende sang og støvletramp samt de natlige overflyvninger med tilhørende luftalarmer.\nDer måtte ikke festes på Genforeningsdagen\nSadelmager Rosenvold havde et stort salg af mapper til tyskerne, så de efter besættelsestiden kunne slæbe alt mulig med hjem fra ”Flødeskumsfronten”.\nDer måtte ikke flages på Genforeningsfesten og der måtte ikke festes om aftenen, men det blev nu gjort alligevel.\nGennem byen i en Cadillac\nGang på gang lød det fra de tysksindede, at nu ville Sønderjylland igen blive tysksindet. De havde anskaffet sig masser af flagstænger og hagekorsflag. Bysbarnet Frits Clausen fra Bovrup, som man ikke før havde taget så højtidelig var pludselig blevet en mand af format.\nHan strøg gennem byen i en flot Cadillac på vej til og fra statsminister – værdigheden. Hans partifælde Christoffer Fischer blev intet mindre end ”Stabschef”. Han måtte forlægge residensen til hovedstaden, hvorfra han aldrig kom tilbage.\nMange fly over Aabenraa\nHøjspændingsværket var overbelastet. Aabenraa oplevede en støvplage grundet dårlig brændsel. Heldigvis gik kirkeuret og Thorsmarks uanfægtet af tidens vanskeligheder. Øverst oppe i kirketårnet vågede ”Føllene” – de nye C.B.’ er døgnet rundt. Gluggerne var åbne, når der var flyvere undervejs.\nHavde sirenerne tudet var gaderne i løbet af nogle få minutter blæst rene for mennesker. Hist og her stod en og andet og lurede i portene på et belejlig øjeblik til uset at slippe videre.\nOfte kunne man om dagen se flyverne i stort tal. Om natten ved de store overflyvninger kunne flyenes brummen lyde faretruende. Nu og da blandede antiluftskytset i Kollund sig i larmen. Ind imellem lød der en drøn fra de fjerne bombenedslag eller nedstyrtede maskiner.\nBomber ramte Aabenraa\nDen 29. marts 1941 gik der en lysbombe ned gennem taget til ejendommen, Storegade 27. Den tændte ild hos læge Callsen, hvis lejlighed blev slemt raseret.\nDen værste bombenat oplevede man i Aabenraa mellem den 18. og 19. august 1942. Under luftkampe lige over byen oplevede man, at det regnede med spræng -, brand – og lysbomber rundt omkring byen. Og det var især ved Varnæs – egnen og Nordals.\nOm morgenen sås store bombekratere ved Lundsbjerg, Laksemølle og bag Eliselund. Adskillige butiksruder i hovedgaden var knust af lufttrykket. Den nat var de fleste af Aabenraa – borgerne i kælderen.\nEn dejlig sommersøndag året efter var der kapsejlads ude på fjorden. Pludselig tabte en amerikansk bombemaskine nogle bomber i fjorden omkring Laksemølle.\n130 allierede begravet på kirkegården\nFor mange af de allierede piloter blev disse overflyvninger deres sidste. Gravstedet på kirkegården her blev større og større. Ved kapitulationen var man oppe på 130 begravede ført til Aabenraa fra forskellige nedstyrtninger forskellige steder i Sønderjylland.\nMange af ligene var frygtelig lemlæstede og ganske ukendelige.\nDen natlige ro blev efterhånden brudt. Man kunne blive vækket af sirenerne, at bombebrag, sabotage eller schalburtage, af eksplosioner ude på jernbanestrækningen, eller på Højspændingsværket. Man kunne blive vækket af skud fra tyske vagtposter i gaderne. Dette krævede også dødsofre.\nMan kunne også risikere at blive banket op og arresteret af Sicherheitspolizei. Mange måtte derfor gå under jorden. For kortere eller længere tid.\nMange døde under besættelsestiden\nAabenraa havde en betydelig repræsentation i de tyske koncentrationslejre. Der var mange, der ikke kom hjem, blandt dem politimester Aage Agersted. Den unge Egon Nørgaard blev pint til døde af Gestapo i Kolding. Lærer Andersens søn i Røllum, Knud Andersen blev pint så alvorlig, at han senere døde under svære pinsler i Frøslevlejren.\nFlere borgere fra Aabenraa og omegns – byerne døde i modstandskampen.\nHen på efteråret 1943 var der sabotager på Transformerstationen i Skovby og Nørby. Den 29. december brændte påhængsvognfabrikken ”Dapa” som følge af sabotage. Det var godt nok et ganske misforstået sabotage, da fabrikken ikke lavede noget for værnemagten.\nI januar blev det tyske ledningsnet langs jernbanen fra Bolderslev til Hjordkær ødelagt. Den 6. februar bombesprængtes fabrikken Hamag i Lavgade. Et samtidigt attentat mod Aabenraa Motorfabrik blev mislykket, da tændsnoren til sprængledningerne ikke ville tænde. Vi har her på siden tidligere skrevet en artikel om sabotagen mod Motorfabrikken og de meget tragiske følger.\nEn del af de 21 sabotører, som også var tilrejsendes øgte dagen efter attentatet tilflugt hos automobilforhandler Koch i Styrtom. På Sølyst boede nogle Gestapo – mænd til hvem værtinden på kroen angav det mystiske besøg hos Kochs.\nBetjente på Dagmarhus\nAllerede den 18. februar fulgte den tyske aktion mod politiet, der om aftenen blev holdt op på stationen ved hjælp af maskinpistoler. Man tog to overbetjente og fem betjente med sig. Stationen var omringet af tyske soldater, mens aktionen stod på. Åbenbart havde sabotørerne en aftale med politiet om, at de bare skulle skyde op i luften.\nBetjentene blev ført med til Dagmarhus og bragtes i forhør. Efter nogle dage blev de igen løsladt.\nPolitistation sprunget i luften\nDen 5. maj klokken 1.53 blev politistationen bombet. To sprængladninger på hver 25 kg. engelsk materiale, der formentlig hidrørte fra det mislykkede attentat på Motorfabrikken var anbragt under søjleindgangen på den store bygning. Kun den ene sprængladning eksploderede. Men dette var nok til store ødelæggelser.\nDen solide bygning var som blæst ud. Granitsøjlen var knækket. Frontpartiet skred to tommer og måtte afstives. 6 vagthavende betjente var i overhængende livsfare, men slap uden men. Hos enkefru Anna Top over på den anden side af gaden var ødelæggelserne ikke mindre. Lufttrykket havde raseret alt og beskadiget ejendom og indbo forfærdeligt.\nSenere kom det frem, at det var den berygtede Peter – gruppe, der havde stået for denne sabotage antagelig efter en tysk anvisning.\nDen 26. maj anholdtes en række af byens borgere i forbindelse med anholdelser andre steder. Blandt disse var amtmanden. De førstes til Frimurerlogen på Nr. Chausse, hvorfra de senere blev ført til Kolding.\nVed en fejltagelse fik Gestapo fat i den gamle Farver Th. Jacobsen i stedet for den unge Jacob Jacobsen. Denne flygtede og nåede til Sverige og England. Efter kapitulationen vendte han hjem som major.\nFaderen blev løsladt dagen efter anholdelsen. Eftersøgningen af sønnen havde flere anholdelser til følge og blev årsag til at Gestapo fik optrevlet sabotagegruppen i Aabenraa. De fandt også en del af deres våben. Natten til den 8. juni afhentede tyskerne politiets hemmelige våbenlager, 60 geværer og maskinpistoler med 14.000 skud.\nDette var indmuret i kælderen hos overbetjent Jørgen Nielsen, Karpedam. Ham havde man taget den 26. maj.\nEn lussing til cyklister\nDen 19. september havde man afvæbnet politiet En afdeling syngende tyske soldater kom syngende ud af Nr. Chausse for pludselig at gøre holdt og omringe Politigården. Politiet svarede på denne aktion ved at blive hjemme og i stor udstrækning at gå under jorden.\nTil erstatning for det kom der den 24. november det kommunale Vagtværn med Falck – lederen Johan Christensen som en slags politimester. Han uddelte meget virkningsfuldt lussinger ud til ulovlige cyklister, Sortbørs – folk og andre lovovertrædere eller faderligt klappede folk på skulderen, når forseelserne var minimale.\n39 bunkers i byen\nI besættelsens sidste år skød 39 bunkers op rundt om i byen. Der var projekteret 40, men den sidste nåede ikke at blive påbegyndt, idet kapitulationen stoppede denne virksomhed. Disse meget lidt indbydende underjordiske opholdsrum blev så at sige aldrig taget i brug. De blev senere lejet ud til frugtopbevaring. Bænkene derfra blev stillet til rådighed for friluftsteatret ved Knapstien.\nTyske medborgere hjalp besættelsesmagten\nFolkestrejken kunne også mærkes i Aabenraa. De var så effektiv, at også tyske virksomheder måtte lukke. I dagene efter undtagelsestilstanden oplevede Aabenraa – borgerne, at de mange tyske medborgere hjalp besættelsesmagten.\nGeneral Lindemanns salonvogn\nEt sabotageforsøg hos Andersen & Clausen i Storegade mislykkedes. Men tyngdepunktet for sabotageaktionerne koncentrerede sig nu om jernbanen. Her fandt mange skinnesprængninger sted. Mere eller mindre alvorlige togafsporinger blev følgen. Rejselivet blev efterhånden så besværligt, at folk foretrak at blive hjemme.\nDen 18. marts 1945 hen på aftenen opstod der sabotagebrand i en tankvogn i benzinhavnen. I april gik det ud over entreprenør Weises betonblandemaskiner på havnen og senere på jernbanestationen. Her havde fem uger forinden General Lindemanns salontog holdt under hans Sønderjyllandsbesøg.\nModtræk mod sabotagen\nTyskerne foretog sig også modtræk over for sabotagen. Således blev Hans Lildholdts gård i Brunde sprængt den 10. marts. Her havde man fundet våben. Pigen fik 10 minutter til at komme ud med børnene imens man anbragte bomben. En blev lagt under stuehuset og en anden under laden. Der var kun en ruinhob tilbage.\nMange pengestærke folk dukkede op\nMange butiksvinduer var tilskoddede grundet bombefaren. Inde i butikken lå de bedste varer ofte under disken. Vareknapheden gjorde sig efterhånden gældende. Det var ”køer” hos cigarhandleren og hos slagteren.\nEt nyt pengearistokrati dukkede op og prægede tilværelsen. Men det gav også stof til diskussion. Hvor var pengene kommet fra? Selv om der var varemangel og priskontrol så blomstrede handlen.\nSelv om restauranterne var tørlagt for øl, var der fulde folk som aldrig før. En af de nye velhavere i Aabenraa byggede sig en villa for 150.000 kr.\nEn ”nybagt” entreprenør ved Værnemagten, som en halv snes år forinden havde været kommunistfører og holdt brandtaler mod byrådet fra rådhustrappen købte jord, ejendomme og heste til fantasipriser. Han drev rundt på byens restauranter med mappen fuld af pengesedler, indsvøbt i en avis. En anden entreprenør lejede Hotel Royal i tre dage til sommerudflugt for sit personale.\nPengene rullede, ingen holdt på dem. Det var fuldt hus alle vegne og til alle foranstaltninger. Også den private selskabelighed antog i disse år hidtil ukendte dimensioner. Der blev fejret fødselsdage og familiesammenkoster i et omfang, man ikke havde kendt før.\nVarerne var efterhånden for en stordels vedkommende blevet erstatninger. Man vænnede sig til kaffe – og te – erstatninger. Chokolade var lavet af et gammelt rugbrød.\n”Æ Bommand æ i krich” Ja sådan sagde købmanden, når børnene bad om bolsjer. Tog og rutebiler kørte ikke om søndagen. Om hverdagen var der kamp om at komme med. Dæk og slanger slap op. På sommersøndage stod cyklister i række langs vejene og lappede. Postbilen kørte gennem gaderne forspændt med en hest. Generatorer måtte erstatte benzinen.\nRygtesmederiet havde højkonjektur\nRygtesmederiet havde højkonjunktur i disse år. Intet rygte var for usandsynlig til ikke at kunne spredes med lynets fart. ”Hvad nyt?”, spurgte man ustandseligt. Det skulle ske noget hele tiden. Det gjorde det nu også for det meste, alt for meget endda.\nDet vrimlede med Kandestøbere og Kloge – Åger. Folks lommer struttede med illegale blade. Man lyttede til engelsk radio fra tidlig morgen til sen aften. Særlig kl. 18.15 havde alle indstillet på London.\nGadelivet forandrede sig\nDe stærke holde modet op på de mindre stærke. Da Jugoslavien gik ind i krigen gik pastor Kallenbach – Pedersen glædestrålende gennem gaden og råbte ”Leve Kong Peter!\nOgså gadelivet forandrede sig. Foruden de grå soldater, der beslaglagde skoler skolerne, så man også uniformerede medborgere hjemme på orlov eller som vagtmænd eller frivillige. Den tyske krigsmaskine kunne bruge alle. Nu og da var der marinefartøjer i havnen, og så blev byen oversvømmet af tyske marinesoldater.\nMasser af tyske flygtninge\nDe sidste måneder af krigen blev naturligvis de mest hektiske. Den 1. februar, da kapitulations – rygterne for længst var i gang trådte en elektricitets – rationering i kraft. Og på skolerne havde man for længst taget hagekors – flaget ned. Måske var det af frygt for beskydning fra luften.\nDen 12. februar, hvor byens fastlavsklædte børn muntrede sig på Folkehjem, ankom det første flygtningetog fra Østpreussen til Aabenraa Station. Det var begyndelsen til en invasion af underernærede, snavsede og pjaltede i mange tilfælde sygdomsbefængte ofre for Hitlers krig.\nDe kom nu til at fylde byens skoler, offentlige lokaler og tyske hjem. Det endte nu med, at Aabenraa’ s borgere af frygt for flygtningens lopper og lus ikke turde gå i biografen. Mange tragedier blev borgerne nu vidne til blandt disse flygtninge. En mængde døde heroppe, navnlig af børnene. Og kirkegården i Aabenraa rummer også et stort antal flygtningegrave.\nOm formiddagen den 28. februar kredsede to engelske flyvere over byen. På den klare forårshimmel trak de røgstriber, der af de mange mennesker, som fulgte dem med øjnene, kunne tydes som S.O.S. Betød det at byen skulle evakueres?\nLige før påske kom de cirka hundrede svenske Røde Kors biler gennem byen på vej syd på for at bringe hjælp til landsmænd i KZ – lejrene. De vakte voldsom opmærksomhed. Og det man så i den forbindelse glemmer, er, at norske og danske frivillige længe havde været i gang med samme forhold.\nSkærtorsdag den 29. marts ankom krydseren Leipzig stærkt beskadiget til den nye havn. Skibet var fyldt med sårede soldater og flygtninge fra Gdynia. Havnens jernbanespor var blokeret af sanitetstog, der tog mod de sårede.\nLangfredag var der flyvervarsel hele tre gange.\nSvensk Røde Kors vendte hjem fra Tyskland med de første syge fanger. På Turistforeningens Vandrehjem anbragtes en del nordmænd, der skulle føres til Sverige, deriblandt Oslos politimester.\nTuristforeningens kiosk på Nørretorv blev pludselig et krigsvigtigt mål, der skulle forsvares. Vagtposter havde allerede i nogen tid passet på ”Royal”, hvor tyskerne havde belagt salen m.m. Nu blev det her som ved skolen i Nygade anbragt et lille fort med underjordisk skydestilling ud mod hovedgaden lige som foran kiosklugen.\nFolkeviddet dømte straks anlægget ”Festung Blume”. Det nåede lige at blive færdigt til kapitulationen.\nHagekorset på Fürsens gård var for længst forsvundet. De under krigen oprettede tyske hjemmeværn kapitulerede og afleverede våben og uniform.\nFolke Bernadotte i Aabenraa\nDen 17. april kørte jøderne fra Theresienstadt gennem byen på vej til Sverige. D.K.B. bespiste dem i Aabenraa. Nu måtte krigen da være til ende, mente de i Aabenraa.\nI dagene 21. til 22. april førtes mange hundrede danske og norske Neuengamme – fanger gennem byen til Møgelkjær – Lejren ved Horsens. Store menneskemængder hilste dem velkommen.\nSøndag den 22. april ventede amtmand Refslund Thomsen ved grænsen på Greve Folke Bernadotte. De tog til Brundlund Slot, hvor Greven overnattede. Om natten blev han dog kaldt til Lybæk for at forhandle med Himmler. Han havde et kapitulationskrav med til vestmagterne.\nDen 27. vente Folke Bernadotte tilbage til Aabenraa, hvor han på slottet dagen efter forhandlede med SS – brigadefører Schelleberg. Rygterne gik på, at Himmler også var på Brundlund, men det har ikke sin rigtighed.\nTyske soldater holder udsalg\nLørdag den 28., da skovene omkring byen efter en dags regn sprang ud, svirrede det med rygter om sammenbrud og kapitulation. Der blev af tyske soldater solgt heste for smørmærker, benzin for 50 øre literen, lastbildæk for 50 kroner og så videre.\nTyske patruljer jagede folk væk\nSøndag vågnede Aabenraa – borgene op til snevejr og rygter om Hitlers død. Mandag aften fejrede et utal af rygter om freden. Det hed sig, at ”Hejmdal” arbejdede for fuld kraft ”uden censur”. Der samlede sig efterhånden en del mennesker i Rådhusgade, som råbte på telegrammer om situationen.\nTyske patruljer kom til og jagede folk væk ved at skyde i luften.\nEn uendelig masse værnemagts – materiel gik døgnet igennem nord på. Måske var det de sidste kamptrækninger eller måske ville tyskerne kæmpe til det sidste?\nDa den tyske soldat ikke kunne finde tilbage\nMen det kneb efterhånden med disciplinen hos de tyske soldater. Vagtposten hos Andresen & Clausen havde en aften forladt sin post for at følge en pige hjem. Han var ny i byen og kunne ikke finde tilbage. Man forklarede ham, at det var en ejendom oppe i gaden, ved hvilken der stod en soldat. Den vejledning var dog utilstrækkelig, idet han svarede:\nDen soldat – der bin ich!\nMed Dannebrog på bilen\nAf frygt for at blive beskudt fra luften fik de danske biler, som i disse dage drog gennem byen malet Dannebrog på tag eller køler. Nogle kørte med et udbredt flag. Nervøsiteten tog til, efterhånden som den engelske arme nærmede sig Sydslesvig. Mange steder sendt man børn og gamle væk fra byen.\nTil forhandling i Flensborg\nFredag den 4. maj passerede General Lindemann og Werner Best Aabenraa. De var på vej til kapitulationsforhandlinger i Flensborg. De var ledsaget af Rigskommissær Terboven fra Norge. Krigen var da nået op over Danmarks grænse.\nAllierede fly beskyder hovedvejen\nDe allierede flyvers beskydning af landevejstrafikken gennem Slesvig fortsatte denne dag op over Nordslesvig. Biler blev beskudt flere steder, hvorved en mand og et barn blev dræbt.\nFra Aabenraa kunne man ved middagstid iagttage røgsøjlen fra en konvoj af tyske biler, der var skudt i brand ved Vennelyst – Bakken. Et barn der legede på marken blev såret af projektiler.\nDa budskabet om kapitulationen om aftenen havde lydt i radioen var gaderne trods regnvejret fyldt af mennesker, der i overstrømmende begejstring ønskede hinanden til lykke med freden. Natten igennem festede man, og næste morgen ringede kirkeklokkerne freden ind.\nDenne nat havde modstandsfolkene hentet deres skjulte våben og taget armbindet på. Ja i Aabenraa startede de som en terrænsportsklub.\nEndelig kom ”Ørkenrotterne”\nLørdag aften nåede den længe ventede engelske fortrop omsider til Aabenraa. Den fik en stormende modtagelse. Føreren, major Fischer blev trukket ned fra vognen og i triumftog foran kolonnen ført gennem Havnegade, Nørreport og Nr. Chausse til Folkehjem. Jo to af disse tre nævnte gader har fået nye navne siden dengang.\nAfdelingen blev indkvarteret efter at være blevet hyldet af den begejstrede menneskemængde. Da der ikke var mødt nogen af de officielle velkomsttalere, tog den gamle redaktør Franz von Jessen, der sammen med andre pressefolk var taget med fra grænsen ordet. Afdelingen fortsatte søndag morgen mod København.\nMandag middag drog en større afdeling af Montgomerys ørkenrotter gennem byen nordpå.\nMasser af anholdte\nMens de tyske besættelsestropper nu i endeløse skarer drog gennem byen hjem, fejrede Aabenraa sammen med de allierede. Festen varede i tre dage. Om lørdag havde modstandsfolk taget Stadttheater eller Deutsches Haus i besiddelse. Her hejste man lige som på den beslaglagte Dibbernhaus Danneborg.\nDet tyske gymnasium blev taget i brug som internat for de mange fangere, som Modtandsbevægelsen fik fat i. De blev senere taget med til politigården. Uden for stod en hujende menneskemængde. Og snart blev en masse sendt til Fårhuslejren. Desværre gik det som så mange andre steder også ud over en masse uskyldige.\nStadttherater blev omdøbt til Hotel Monty. Her fejrede Frederiksklubben de engelske tropper, der var indkvarteret i byen.\nI kirken blev der holdt mindegudstjenester for de faldne under krigen, både de danske og medlemmer af det tyske mindretal. Men der blev også holdt en memorial service for de allierede flyvere, der havde fundet deres sidste hvilested på kirkegården. Den engelske feltpræst El Morrison takkede også for den omsorg, den danske befolkning havde vist disse grave.\nNatten til den 18. august blev lokalerne til Nordschleswigsche Zeitung ødelagt ved et bombeattentat. Eksplosionen gav genlyd over hele landet.\nHistorien forandrer sig\nBesættelseshistorien i Aabenraa er langt fra slut. Vi kigger fortsat i arkiver og har fundet overraskende ting, som du senere kan se her på siden. Vi finder hele tiden nye ting, der ændrer historiens gang – også besættelseshistorien i Aabenraa.\nSe Litteratur – Besættelsestiden (under udarbejdelse)\nAabenraa – Bogen (1945)\ndengang.dk indeholder 187 artikler fra Besættelsestiden herunder\nKnivsbjerg, nord for Aabenraa\nEn dobbeltagent fra Aabenraa\nDen sønderjyske politiadjudant og mange flere


Udvalg – Konservativ Ungdom i Aalborg\nHvis du er helt ny, men gerne vil ind i arbejdet og have indflydelse hurtigt, kan hoppe ind i ét af vores udvalg. Der er altid åbent for de, som ønsker at være med, og det en god chance for enten at tage ansvar eller se andre gøre det, så du får en fornemmelse af hvad der foregår i foreningen. Udvalgene ledes som regel af et medlem af bestyrelsen.\nFind en beskrivelse af de enkelte udvalg samt en kontaktliste her nedenfor.\nArbejdet består i at arrangere “alt det seriøse”, dvs. fortrinsvist tirsdagsmøderne. Har du en god idé til et oplæg, et event, en tur, en diskussion eller bare et arrangement, kontakt da formanden.\nVi har en god forening, men det er desværre ikke alle der ved det. Hvervningsudvalget gør sit, for at sprede det glade budskab. Det handler om at tage ud dér hvor de potentielle nye medlemmer er. Er du frisk på den udfordring, så kontakt Katharina Grundholm på Facebook.\nFester og aktiviteter har før været skåret over én kam, men nu har bestyrelsen altså delt det op. Festerne har nemlig fortjent en god portion opmærksomhed – ikke mindst når vi til påske- og julefrokosten kommer KU’ere fra hele landet, som skal have en god oplevelse og opleve KUA fra vores bedste, lækreste og mest veloplagte side. Kontakt Jonas Pedersen på Facebook eller 2083 3717.\nHjemmeside- og sociale medier\nDu kigger på resultatet af dette udvalgs arbejde. Men siden skal holdes ved lige – og selvom vi er glade for resultatet som det er nu, kan det altid, altid blive bedre. Har du en tekniker eller designer i maven – eller er klar på at være dén som jævntligt opdaterer med nyheder – så kontakt Charlotte Pedersen på Facebook.


Små vindmøller midt i København\nKommentarer ▼Klimadebat.dk > Nyheder > Teknologi og vedvarende energi > Små vindmøller midt i København\nKøbenhavns Kommune vil nu bane vejen for, at private grundejere og virksomheder kan opstille mini-vindmøller midt i byen. Forslaget kommer fra DONG Energy, der pointerer, at de små turbiner ikke kan sammenlignes med store havvindmøller, når det kommer til effekten.\nMen de kan levere nogen energi, og så får de alternativ energi ned i øjenhøjde, siger afdelingsleder i DONG Energy Jan Darville til Berlingske Tidende.\n”Vindmøller er ikke kun 120 meter høje konstruktioner, der står ude på landet eller i havet. De kan være mange ting, og man kunne sagtens opstille minivindmøller inde i byen som et synligt bevis på, at der er en grøn tankegang ved for eksempel en virksomhed eller en skole,” forklarer han til dagbladet.\nTeknik- og miljøborgmesteren i København, Klaus Bondam, er positiv over for ideen.\nDer er ikke nødvendigvis tale om traditionelle vingemøller i kompakt format. En række nye, små mølletyper har de senere år set dagens lys. Blandt de mulige by-egnede møller er såkaldte vindspir, som er smalle og derfor passer ind i byrum. På billedet ses et vindspir fra amerikanske Mariah Power. I USA koster sådan en vindturbine cirka 5.000 dollar.\nKilde: Berlingske Tidende m.fl. Foto: Mariah Power\n20. august 2009, 00:05 0 Kommentarer · 2255 Fremvisninger ·\nDeltag aktivt i debatten om nyheden Små vindmøller midt i København:


Sådan aktiveres Aero i VirtualBox | Naneedigital\nSådan aktiveres Aero i VirtualBox\nHvordan får jeg Aero til VirtualBox?\nHvordan tænder jeg Aero?\nHvordan aktiverer jeg PAE NX i VirtualBox?\nHvordan aktiverer jeg Aero i VirtualBox Vista?\nSkal jeg aktivere 3D-acceleration VirtualBox?\nHvad er 3D-acceleration?\nHvorfor Aero-tema ikke fungerer?\nHvordan aktiverer jeg Windows Manager?\nHar Windows 10 Aero?\nHvordan konfigurerer jeg en virtuel maskine??\nSkal jeg aktivere PAE NX?\nHvordan aktiverer jeg 64 bit i VirtualBox?\nHvis du vil aktivere Windows Aero, skal du højreklikke på din virtuelle maskines skrivebord og vælge Tilpas. Standardtemaet er Windows 7 Basic, som ikke bruger Aero. Rul op i vinduet Tilpasning, og vælg et af Aero-temaerne, såsom Windows 7. Aero aktiveres.\nKlik på Tilpas farve i afsnittet Udseende og personalisering.\nVælg Windows Aero i menuen Farveskema, og klik derefter på OK.\nAktivér PAE / NX\nÅbn indstillingerne for din virtuelle maskine. Klik på System, derefter på System og endelig på Processor. (VirtualBoxes-indstillinger -> System -> Processor). Sørg for at markere afkrydsningsfeltet ud for udvidede funktioner: Aktivér PAE / NX.\n[Tutorial] Sådan aktiveres Aero i VirtualBox\nKør først din Windows Vista eller Windows 7 i dit virtuelle felt, log ind.\nNu skal du begynde at installere Guest Additions. ...\nÅbn nu den virtuelle diskfil i retning: C: \_ Program Files \_ Oracle \_ VirtualBox.\nGå nu til Min computer i Virtual Box, og start disken.\nKlik på Næste 2 gange.\nPå 3. side skal du klikke på Direct 3D support.\nDerudover giver aktivering af 3D-acceleration gæsten direkte adgang til et stort antal ekstra programkoder i VirtualBox-værtsprocessen, som den muligvis kan bruge til at nedbrudte den virtuelle maskine.\n3D-acceleration i en VM giver den virtuelle computer en virtuel GPU ved hjælp af enten værtens CPU eller, hvis tilgængelig, hardware-GPU. Da du kan have mange tilgængelige VM'er på en given vært, giver dette dig mulighed for at vælge hvilke VM'er, der får adgang til denne teknologi, så værten ikke går i stå.\nFejlfinding og rettelse af ingen gennemsigtighed\nFor at få alt til at fungere igen skal du højreklikke på et tomt område på skrivebordet og vælge Tilpas. Nu i vinduet Personalisering under Aero-temaerne skal du klikke på linket Fejlfinding af problemer med gennemsigtighed og andre Aero-effekter.\nHer er en guide til, hvordan du aktiverer DWM-tjenesten:\nHøjreklik på Min computer (Desktop-ikon eller ikon i explorer)\nUdvid menuen Tjenester og applikationer i kolonnen længst til venstre.\nKlik på Services-teksten i kolonnen længst til venstre.\nDobbeltklik på "Desktop Windows Session Manager" (Eller højreklik og vælg Egenskaber)\nWindows 10 leveres med tre nyttige funktioner, der hjælper dig med at administrere og arrangere åbnede vinduer. Disse funktioner er Aero Snap, Aero Peek og Aero Shake, som alle var tilgængelige siden Windows 7. Snap-funktionen giver dig mulighed for at arbejde på to programmer side om side ved at vise to vinduer side om side på samme skærm.\nOpret en ny virtuel maskine. Derefter bliver du nødt til at vælge hvilket operativsystem du planlægger at installere. ...\nKonfigurer den virtuelle maskine. ...\nStart den virtuelle maskine. ...\nInstaller operativsystemet på den virtuelle maskine. ...\nWindows 10 kører med succes inden i en virtuel maskine.\nDu har brug for PAE, hvis du virtualiserer et 32-bit OS og har brug for mere end 4 GB hukommelse. Så hvis dit virtuelle operativsystem er af en 32-bit-type (som det er tilfældet, når du vil have et virtuelt Windows-NT-operativsystem), men du har 16 GB RAM (som du alle vil bruge), har du brug for PAE-indstillingen.\nDownload og installer den nyeste version af Virtualbox fra deres side. ...\nDownload og installer de nyeste Virtualbox Guest Additions.\nGenstart din computer til BIOS, og aktiver hardwarevirtualisering. ...\nNår du starter Virtualbox og klikker på Ny, skal du se muligheden for et 64-bit operativsystem.\nHvordan bruger jeg Google Sync og backup?Er backup og synkronisering det samme som Google Drive?Hvad skete der med Google backup og synkronisering?Hvo...