Find Pølsen INNOPEEPS DESIGN TIL DIGITALE KOMMUNIKATIONSPLATFORME. - der er noget for enhver smag ANDREAS KROGH ANDERSEN ELIN LINDING JØRGENSEN - PDF\nFind Pølsen INNOPEEPS DESIGN TIL DIGITALE KOMMUNIKATIONSPLATFORME. - der er noget for enhver smag ANDREAS KROGH ANDERSEN ELIN LINDING JØRGENSEN\nDownload "Find Pølsen INNOPEEPS DESIGN TIL DIGITALE KOMMUNIKATIONSPLATFORME. - der er noget for enhver smag ANDREAS KROGH ANDERSEN ELIN LINDING JØRGENSEN"\n1 Find Pølsen - der er noget for enhver smag DESIGN TIL DIGITALE KOMMUNIKATIONSPLATFORME KURSUSANSVARLIG : KENNY MAREK MØLLER MARIA ØRNDRUP SØRENSEN ELIN LINDING JØRGENSEN NANNA SHYAMA PETERSEN ANDREAS KROGH ANDERSEN INNOPEEPS\n2 1. INDLEDNING!3 5. DESIGN!19 (Nanna) 1.1 PROBLEMSTILLING!3 5.1 GENRE!19 (Nanna) 2. METODISK TILGANG!3 (Elin) 5.2 STIL!20 (Maria) 2.1 BODYCRASHING!4 (Elin) 5.3 GESTALT!22 (Elin) 2.2 SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE! 5 (Nanna) 5.4 SKRIFTTYPER!23 (Andreas) 2.3 FIELD CONVERSATIONS!6 (Andreas) 5.4 SEMIOTIK!23 (Andreas) 2.4 MÅLGRUPPE!7 (Nanna) 6. UDVIKLING!24 (Elin) 3. IDEATION OF PROTOTYPING!8 (Maria) 6.1 MOBILE FIRST!24 (Elin) 3.1 BRAINSTORMING!8 (Maria) 6.2 BENSPÆND!25 (Andreas) 3.2 SKETCHING!11 (Maria) 6.3 VALIDERING!27 (Nanna) 3.3 MOCK UP!14 (Nanna) 7. USABLITITYTEST 2.0!27 (Maria) 3.4 WIREFRAMES!15 (Andreas) 8. PERSPEKTIVERING!30 (Nanna) 4. TEST AF PROTOTYPE!17 (Andreas) 9. KONKLUSION!30 (Elin) 4.1 USABILITYTEST 1.0!17 (Elin) 10. LITTERATURLISTE! TÆNKE-HØJT-TEST!18 (Elin) 10.1 Internethenvisninger! TESTRESULTATER OG FORBEDRING!19 (Elin) ANSVARSFORDELING\n3 Jf. gældende studieordning er vi pålagt at anføre en ansvarsfordeling i opgaven. Der skal dog nævnes, at opgaven er udarbejdet i tæt samarbejde. Ansvarsfordelingen ses i indholdsfortegnelsen. Ved afsnit hvor navn ikke er angivet skal disse ses som fælles ansvar. OPGAVENS ANSLAG ,9 sider LINK TIL PROTOTYPE BILAGSOVERSIGT Bilag 1 - Vejledning til brugerscenarie Bilag 2 - Bodycrashing (Udsnit) Bilag 3 - Visimojo spørgeskemaundersøgelse (Udsnit) Bilag 4 - Field Conversations (Udsnit) Bilag 5 - Prototyping on paper (Wireframes) Bilag 6 - Apps til inspiration Vi anbefaler at Bilag 1 - Vejledning til brugerscenarie læses før selve opgaven. 2\n4 1. INDLEDNING I juni 2012 annoncerede Apple, at antallet af apps i App Store var over , herunder udviklet særligt til ipads. 1 På baggrund af dette er det ikke svært at argumentere for, at det kan være en udfordring at tænke innovativt og nyskabende i ønsket om at udvikle en app, hvilket er udgangspunktet for denne opgave. Ved en søgning på Internettet opdagede vi forskellige fora, der ligeledes diskuterede denne problemstilling: Findes der en app, som ikke er udviklet? Er der et behov, der endnu ikke er tilfredsstillet? Under denne søgning viste det sig gentagne gange, at der var et utilfredsstillet ønske om en app, der finder den nærmeste pølsevogn. På den måde blev vi introduceret til opgavens overordnede tema, hvor vi besluttede os for at dykke dybere ned i pølsevognskonteksten: Pølsevognen er et kulturhistorisk fænomen, der stammer fra Tyskland og kom til Danmark i 1920 erne, hvor den har været en del af gadebilledet i mere end 80 år. Den typiske menu, som danskere kender den, er begrænset: her kan du få ristede og kogte pølser i forskellige varianter med tilbehør såsom ketchup, sennep, løg, agurkesalat og brød. I dag er den danske pølsevogn i modvind, da ændrede spisevaner og øget konkurrence på fastfoodmarkedet får kunderne til at gå andre veje. Hvor der i 1970 erne var omkring 600 pølsevogne, er der i dag kun omkring mellem tilbage, heraf flest placeret i København. 2 Med udgangspunkt i vores indledende undersøgelser, samt de markedsmæssige udfordringer som pølsevognen står overfor, har vi valgt at projektet skal omhandle udviklingen af en app, som bringer kunderne og pølsemændene sammen. Dette skal ske via værktøjer indenfor Web 2.0 samt en designmæssig tilgang til udviklingen af interaktive brugerflader til mobile enheder. 1.1 PROBLEMSTILLING Hvordan kan vi ved inddragelse af kunder og pølsemænd udvikle en pølsevognsapp, der både tilgodeser kundernes og pølsemændenes behov? 2. METODISK TILGANG Denne opgave samt den bagvedliggende proces tager sit metodiske udsnit i den skandinaviske designtradition, hvor værdier omkring\n5 participatory design er i højsædet. Her er brugerens deltagelse en vigtig aktør i procesudviklingen, hvor også designerens deltagelse og udvikling er i fokus. Derved ses participatory design som en gensidig læringsproces, hvor fokus er på både brugerens deltagelse i designprocessen og designerens deltagelse i designanvendelsen (Lövgren & Stolterman 2004: 152). Praktisk forståelse er et værktøj, der i en designpraksis tages alvorligt. Der er opnået en forståelse for den virkning, brugerne har på designprocessen samt det, at brugernes ekspertise og færdigheder er afgørende for designet. Ved brugerinddragelse sikres et design, som er bedre tilpasset brugeren. I de følgende afsnit vil der redegøres for vores metodiske tilgang, vores iterationer herunder og den derudfra generede viden, som var med til at fastsætte vores målgruppe og forme prototypen. 2.1 BODYCRASHING For at danne os et overblik over målgruppen og miljøet omkring pølsevognene valgte vi at bodycrashe et antal af byens pølsevogne. Bodycrashing går ud på at stille sig midt i en situation, hvor man indgår på lige fod med de mennesker, man ønsker at observere. For os blev dette udlevet, ved at besøge en række udvalgte pølsevogne i København, hvor vi købte mad, fik en snak med pølsemanden, samt stod og hang lidt ud både i og udenfor pølsevognen for at mærke stemningen og lægge mærke til de andre kunder. Bodycrashing som metode blev valgt, fordi vi ikke ønskede at have nogle forudindtagede holdninger omkring felten, men i stedet være objektive i vores tilgang og danne os indtryk på baggrund af vores observationer. Ligeledes var miljøet forholdsvis ukendt for os alle, så det var nødvendigt at danne os et overordnet billede for at definere målgruppen, og for at se hvilke mønstre og bevæggrunde, der afspejlede sig i kunderne. Derfor blev feltarbejdet også en iterativ proces, hvor vi lod flere feltobservationer supplere hinanden. Et andet fordelagtigt aspekt ved at benytte denne form for tilgang er, at vi helt anonymt havde mulighed for at observere pølsemanden og hans kunder i deres vante omgivelser og dermed få indblik i, hvordan en typisk dag forløber, samt klarlægge kundernes handlingsmønstre. Vi var først og fremmest optagede af at undersøge, hvem kunderne var, men også den relation, der muligvis måtte være mellem pølsemanden og hans kunder; eksempelvis om kunderne blev og spiste deres mad i pølsevognen eller valgte at tage den med. Inden feltarbejdet havde vi på forhånd lavet en rute over de pølsevogne, vi ville observere. Ruten gik gennem indre by fra Nørreport, gennem Købmagergade, Strøget over Rådhuspladsen og sluttede på Vesterport. 4\n6 Gennem de forskellige besøg på ruten opdagede vi hurtigt, at der findes flere typer pølsevogne end først antaget. Ligeledes så vi også en stor diversitet iblandt kunderne. Klientellet spændte over alt fra teenagere til det mere modne publikum, børnefamilier og par, men også rigtig mange kom alene i pølsevognen. Under observationerne sørgede vi for at fordele os rundt om pølsevognen, således vi ikke fremstod anderledes end øvrige kunder, der ventede på betjening. På den måde havde vi også mulighed for at observere fra flere vinkler og fange det centrale i kundernes samtale med pølsemanden. I flere tilfælde observerede vi stamkunder eller folk, der kendte stedet i forvejen. Særligt kunderne ved pølsevognen DØP (Den Økologiske Pølsemand) og pølsevognen Johns Hotdog Deli virkede som kunder, der kendte konceptet og havde valgt netop denne pølsevogn meget bevidst. Eksempelvis observerede vi en kunde konversere med pølsemanden om hvor mange tofu-pølser, de sælger. De sludrede lidt om menuen og kunden fortalte, at han er vegetar: Vi er ikke i overtal endnu os vegetarer (Bilag 2). Ud fra vores observationer tegnede der sig et billede af, at kunderne går målrettet efter hvilken type menu, de har lyst til og ikke så meget 3 hvilken pølsevogn, der er nærmest deres lokation, som vi først havde antaget. Det satte en masse overvejelser omkring brugerens behov igang. Vi havde en forventning om, at der var et behov for at se, hvor den nærmeste pølsevogn er når man er på farten, men observationerne tegnede mere på et behov fra kunden om, at se hvordan de forskellige pølsevogne differentierede sig fra hinanden gennem deres menukort. Så i stedet for at finde den nærmeste pølsevogn ville konceptet mere bygge på find DIN pølsevogn. Der tegnede sig også et tydeligt billede af at målgruppen, der kom ved DØP, var et yngre klientel kontra hos de mere traditionelle pølsevogne. Bodycrashingmetoden viste sig at fungere hensigtsmæssigt. Det gav også nogle indsigter, vi ikke var klar over, og de observerede mønstre hos kunderne dannede fundament for at vores app skulle have et andet fokus end først antaget. 2.2 SPØRGESKEMAUNDERSØGELSE Som et supplement til vores første iteration ude blandt pølsevognene, udformede vi et spørgeskema med hjælp fra survey-værktøjet Visimojo. 3 En af styrkerne ved den kvantitative metode er, at den kan bruges til at indramme feltet og generere en viden, der kan bruges i det 5\n7 efterfølgende kvalitative arbejde (Hjarvard 1997: 75). I vores tilfælde indebar spørgeskemaet en række indledende spørgsmål omkring køn, alder, bopæl, hvor ofte pølsevognsbesøg indtræffer, og hvorvidt vedkommende er indehaver af en smartphone. Herudover brugte vi også skemaet til at stille en række åbne spørgsmål såsom I hvilke situationer besøger du typisk en pølsevogn og Hvis der fandtes en pølsevogns-app, hvilke funktionaliteter skulle den indholde, for at du ville bruge den? (Bilag 3). Dette resulterede i mange gode og anderledes input omkring app ens funktionaliteter, som vi ikke selv havde overvejet. Samtidig fik vi bekræftet, at der var et stort behov for at finde den nærmeste pølsevogn, hvilket modsagde sig vores første observationer. De ønskede funktionaliteter ser således ud hierarkisk opstillet efter mest efterspurgte funktionalitet: 1) Find nærmeste/ location 2) Udvalg/ menu 3) Priser/ tilbud 4) Åbningstider 5) Smiley/ popularitet/ rating 6) Lære pølsevogns slang 7) Forhåndsbestilling 8) Gevinster/ konkurrencer/ bonuspoint med rabatter Ud fra vores resultater kunne vi også skabe nogle nøgleord, der bedst beskrev vores respondenters associationer med en pølsevogn. Disse ord er: tradition, oplevelse/begivenhed og snack-lyst. Endelig er det værd at nævne, at størstedelen af dem, der ikke køber mad i en pølsevogn, begrundede det med manglende kvalitet, sundhed eller økologi. Dette finder vi bemærkelsesværdigt, da der netop findes pølsevogne, som fokuserer meget på disse ting, hvilket også er med til at understrege et manglende kendskab til pølsevogns-området. På dette tidspunkt havde vi således fået to hovedsynspunkter tydeliggjort; et ønske om at finde den rigtige pølsevogn til ens behov samt et ønske om at finde den nærmeste. Facebook blev i dette henseende anvendt som distributionskanal til vores online spørgeskema, idet det har den force at nå mange mennesker på kort tid. Vi er dog klar over, at vores respondenter ikke nødvendigvis udgør et fuldstændig repræsentativt udsnit af den endelige målgruppe. 2.3 FIELD CONVERSATIONS Ud fra overstående undersøgelser havde vi dannet et grundigt billede af pølsevognens brugere, men selve pølsemanden var ikke repræsenteret, 6\n8 hvorfor vi besluttede at tage ud på endnu et pølsevognsbesøg for at tale med dem. Vi havde forberedt nogle enkelte spørgsmål men ønskede ikke at skabe en interview-situation. I stedet udformede vi, i etnografisk forstand, det der kaldes for field conversations, hvor stemningen er mere uformel, og hvor der er mulighed for at komme med egne personlige holdninger for netop at skabe ideen om en samtale (Neyland 2008: ). Formålet med samtalerne var at få et indblik i, hvordan pølsemanden selv vil beskrive sin vogn, og hvilket indtryk der er vigtigt at kunderne skal huske pølsevognen på. Det resulterede i meget forskelligartede svar, hvor vi blandt andet mødte mere indifferente pølsemænd med udtalelser såsom En pølsevogn er en pølsevogn og jeg tror ikke på økologi (Bilag 4). Heldigvis fik vi også mere anvendelige udtalelser i forhold til processen. For det første viste det sig vanskeligt at definere en fast målgruppe i henhold til både alder, køn og titel. De adspurgte pølsemænd nævnte både børnefamilier, individer, yngre, ældre, kvinder, mænd, advokater og bumsen på bænken. Samtidig fik vi understreget, at det er vigtigt for langt de fleste pølsemænd, hvilke leverandører og mærker der bruges: Jeg sælger kun Steff Houlberg, det er et meget eftertragtet mærke. Kunden skal vide, hvad de får, og hvad man går ind til (Ibid.). Dette gjorde sig gældende for både de pølsemænd, der har taget et bevidst valg om økologi og de såkaldte mere almindelige pølsevogne. Derudover var der flere pølsemænd, der havde et klart ønske om at yde en god service, eksempelvis i form at smil eller en samtale med kunderne, således de kunne gå fra pølsevognen med en god oplevelse. Nogle få fremhævede deres elite-smiley og forklarede, at en god hygiejne var oftest ikke noget, folk forbinder med en pølsevogn. Endnu et vigtigt aspekt af vores field conversations var samtalerne med henholdsvis DØP og Johns Hotdog Deli, som er to pølsevognstyper, der adskiller sig fra den mere traditionelle pølsevogn. Fælles for disse er en anderledes og mere ihærdig markedsføring, der blandt andet indebærer ugentlige og månedlige tilbud. Samtidig har de begge oprettet en Facebook fanside, som bruges til at distribuere deres tilbud. Dette så vi som gode tegn på pølsevognens fremtid, hvilket ligger i god forlængelse af vores produkt. 2.4 MÅLGRUPPE I vores ønske om at udvikle en app for pølsevogne, stod vi først uden en defineret målgruppe og kun med få antagelser omkring hvilke mennesker, vi ville møde i felten. Den viden vi i vores metodiske undersøgelser har indsamlet omkring brugerne stemmer overens med pølsemandens udlægning af selv samme; det er en svær målgruppe at definere. Vi har valgt ikke at fastlægge vores målgruppe ud fra prækonstruerede skematiske fremstillinger, men i stedet undersøge lige præcis det område, der er tale om. Det har således været 7\n9 undersøgelsesgenstanden, der som udgangspunkt har bestemt vores metoders relevans, som også bliver foreslået af Rasmussen og Fischer i deres tekst omkring målgruppekategorisering (Rasmussen & Fischer 2008: 196). Først og fremmest kan vi indskrænke vores målgruppe til at være smartphone-brugere, men eftersom omkring 50% af Danmarks befolkning ejer en smartphone, er målgruppen stadig meget bred. 4 Smartphone-brugere er vant til at benytte et stort udvalg af de apps, der er tilgængelige. Ligeledes vurderer vi også, at de fleste i målgruppen har profiler på diverse sociale netværkssider og er vant til at benytte dem gennem netværkssidens egen app på brugernes egne mobiler. Derefter kan vi også udelukke stamkunder, idet de vil gå målrettet efter én pølsevogn og herved ikke har behov for en app. På baggrund af vores metodiske undersøgelser kan vi derfor inddele vores fokus i to primære kategorier: Nye kunder og kunder, der kun besøger pølsevognene månedligt eller årligt. Herunder er et behov for at oplyse og informere om tilbud og udvalget hos de forskellige pølsevogne. Kunder, der er snacksultne på farten. Det skal være muligt at finde frem til nærmeste pølsevogn hurtigt og nemt. 3. IDEATION OF PROTOTYPING 3.1 BRAINSTORMING I udviklingsprocessen af app en var det vigtigt for os at få fastlagt hvilke elementer og funktioner, der skulle indgå. Ud fra vores tidligere iterationer havde vi fået et indtryk af hvilke mulige elementer, der kunne være relevante, ligesom dataen fra vores spørgeskema ligeledes gav et billede af hvilke funktioner vores respondenter ønskede i app en. Med udgangspunkt i udvalgte kravspecifikationer fra den førnævnte empiri påbegyndte vi første brainstormsession. Vi ønskede at forblive åbne omkring udvælgelsesprocessen og ikke lade os begrænse af den indhentede data, men i første omgang blot lade os inspirere, da vi ønskede at arbejde ud fra tesen om, at forbrugeren ikke nødvendigvis er bevidste om, hvilke behov de egentlig har. Vi benyttede det metodiske greb den stille brainstorm, hvor vi individuelt, på post-its, kom med bud på funktioner vi mente var 4 8\n10 relevante at integere i vores produkt. 5 Denne metode adskiller sig fra den åbne brainstorm, hvor processen foregår i plenum og facilitatoren både er ordstyrer og skribent. Vi valgte førstnævnte metodegreb da vi først og fremmest ønskede at få mange ideer på bordet på kort tid, men ligeledes ville vi ikke påvirke hinandens tankeproces. Som kommentar skal der tilføjes, at vi alle kommer med forskellige baggrunde og ved at brainstorme individuelt, fik vi muligheden for at sætte vores forskellige fagligheder i spil. Der blev sat en tidsramme for processen, hvor vi derefter præsenterede vores ideer for hinanden. Næste punkt var at få struktureret og grupperet de mange forslag og foretage en kritisk udvælgelse. Vi fik sorteret ideerne i tre kategorier. 1. app ens omdrejningspunkter. 2. Vigtige brugerfunktioner. 3. Sjove features. Nedenfor beskrives de udvalgte elementer. 1. Appens omdrejningspunkt: Ud fra vores brainstorm og i henhold til den indsamlede data fra spørgeskemaer fandt vi to omdrejningspunkter, der skulle danne ramme for vores app: Kort/GPS-funktion i forhold til radius, så brugeren kan se nærmeste pølsevogne. Sorteringsfunktion i forhold til genre, så brugeren har mulighed for at sortere i sin søgning efter behov. Disse genrer kunne være sund, økologi, traditionel osv. Ved at vælge disse to som bærende elementer i vores app imødekommer vi behovet om convenience. Det skal være nemt og hurtigt som forbruger at få overblik over sin lokation i forhold til nærmeste pølsevogn. Samtidig er sorteringselementet også et yderst vigtigt element, da der blandt brugerne er stor forskel på, hvilken type 5 9\n11 pølsevogn, man søger. Ved at gøre sorteringsfunktionen til et af de bærende elementer, gør vi det nemmere for brugeren at navigere rundt og derved også hurtigere for dem at gennemføre deres søgning. 2. Vigtige brugerfunktioner Da hovedfokus i app en var besluttet, skulle de underliggende funktioner udvælges. Disse funktioner udvælges ligeledes på baggrund af vores empiriske data. Vores respondenter efterlyste bl.a. information omkring de forskellige pølsemænd og ud fra vores observationer under feltarbejdet, ligger en vurdering af atmosfæren hos pølsemanden næsten lige så højt på listen som vurderingen af maden. Derfor blev nedenstående punkter også udvalgt: Andre kommentarer der gik igen var respondenternes tvivl omkring de forskellige pølsemænds hygiejne. På baggrund af vores feltarbejde så vi at mange pølsemænd havde fødevarestyrelsens smileyordning hængende i vognen, så kunderne kan se dem. Men det kræver, at kunden kommer hen i vognen og tjekker dette. Vi valgte derfor også at medtage smileyordningen som et element på infosiden. 3. Sjove features De sidste ideer fra vores brainstorm omhandlede forskellige funktioner af en mere humoristisk eller markedsføringsmæssig karakter. Disse er mindre vigtige i forhold til selve funktionaliteten: Rating/brugeranmeldelse: Mulighed for at få overblik over kvaliteten af maden, ud fra andre kunders vurderinger. Men også en rating af atmosfæren, da en samtale med den rare og venlige pølsemand, også er en bevæggrund for at indtage sit måltid i pølsevognen. Infoside: Indeholdende kort introduktion af pølsemanden, og hans åbningstider. Notering om hvorvidt den pågældende pølsemand tager Dankort, da vi ud fra spørgeskemaet kunne se at dette var et irritations moment der gik igen i besvarelserne. Oplysning om tilbud/events - kampagner, sweetdeal, dagens/ månedens/ugens tilbud. Pølsevognsslang Gamifications (spil, udfordringer til kunderne, belønninger) Visuel funktion der påvirker app ens design alt efter hvad tid på døgnet, det er. Ud fra spørgeskemaerne fremgik det at mange besøgte pølsevognene på vej hjem fra en bytur, så en sjov feature i app en kunne være at designet skiftede udseende om 10\n12 natten, for at imødekomme brugerne i de helt specifikke omgivelser de befinder sig i. Ud fra denne brainstorming session fik vi sorteret i vores ideer og fundet frem til de elementer der var en nødvendighed, for at imødekomme brugerne og samtidigt skabe en funktionel og brugervenlig app. Ligeledes fik vi belyst, hvilke elementer der havde første prioritet i forhold til prototypen, og hvilke der var features som kunne ses som et fremtidigt aspekt. kortet og sorteringsfilteret, samt app ens vigtige brugerfunktioner; info om pølsemanden og brugeranmeldelser. Igen benyttede vi dette metodegreb da vi med vores forskellige fagligheder også har forskellige visuelle forestillinger om app ens funktioner, deres visuelle udtryk samt deres placering på skærmen. 3.2 SKETCHING På baggrund af vores iterationer fra brainstormingprocessen påbegyndte vi vores sketching. Som Bill Buxton formulerer det: Sketching in the broad sense, as an activity, is not just a byproduct of design. It is central to the design thinking and learning (Buxton 2007: 118). Vi benyttede samme metodiske tilgang som i processen tidligere, hvor vi individuelt sketchede og visuelt fik bragt vores tanker ned på papiret. Vi valgte at afgrænse os fra at skitsere alle diskuterede elementer, men blot i første omgang at fokusere på app ens to vigtigste funktioner; Denne sketchingproces gav os inspiration til konceptet samt tydeliggjorde forskellige problemområder og muligheder. Som Merit og Nielsen formulerer, gør visualisering det nemt for alle at følge med, hvorved det er nemmere og hurtigere at nå konsensus omkring håndtering af udfordringer og problemer (Merit og Nielsen 2006). 11\n13 Første opgave lød derfor på at skitsere de førnævnte sider i app en og give vores individulle bud på, hvordan flowet imellem siderne skulle forløbe. Følgende er et uddrag af, hvad der blev skitseret: -Forside med mulighed for at vælge kort (find nærmeste) eller specifikationskrav. - Listevisning af muligheder, når man har valgt ud fra enten kort eller specifikationer. - Mulighed for at sortere via drop down menu. - Profil af pølsemand med billede og ratings. - Push-besked med events. Sketching afstedkommer idegenerering (Buxton 2009), og vores skitser åbnede op for en diskussion om problematikker og hvad der egentlig kunne fungere. Med hver vores bud på mulige scenarier fik vi vendt en masse ideer og blev bevidste om nye aspekter, som vi hidtil ikke havde identificeret. En af de tydeligste udfordringer stod til at være selve flowet og rækkefølgen af de forskellige sider. Vi udviklede derfor et flowchart som værktøj for visuelt at skabe en forståelsesramme for hvordan app ens opbygning skulle se ud. Flowchart er en oversigt over navigation som viser, hvordan man kommer fra A til B. Med et flowchart får man fuldt overblik over hvilke sider app en skal bestå af og hvordan de skal være placeret i forhold til hinanden. I modellen kan man se hvordan app ens forskellige sider skal forløbe og hvordan de skal integreres med hinanden. Startside: Brugeren præsenteres her for app en. Man vil se titel, logo samt loadingindikator vises. Kort: Kortsiden er app ens standardvisning, som viser brugerens lokation på kortet og afstanden til de nærmeste pølsevogne. Pølsevognene vil være angivet med nåle. Siden vil være brugervenlig og give et hurtigt overblik over hvor man befinder sig. 12\n14 Liste: App ens sekundære sidevisning er listen. Her vil de pølsevogne brugeren så på kortet ligeledes blive vist men her i listeform. Siden vil også indeholde en dropdown menu, hvor sortering af genre af de mange pølsevogne vil være en mulighed. Filtreringsfunktion: Via kortsiden og listesiden har brugeren adgang til filtreringssiden. Den vil som et ikon ligge i bunden af siden og være et overlay slide up, og vil indeholde de kategorier som pølsevognene er inddelt efter, økologisk, gourmet, traditionel, vegetar. Mulighederne vil være visualiseret som checkbokse, så brugere kan sortere i hvilken type pølsevogn, de ønsker visning af, hvadenten det er som kort eller listevisning. Siden vil yderligere indeholde en afstandsindikator som vil være integreret som en slidefunktion. Her har brugere mulighed for fra starten at indikere, hvor langt de ønsker at gå i forhold til de valgte genrer af pølsevogne. Infoside: Infosiden kan tilgås gennem kortsiden og listesiden. Siden vises når brugere trykker på den valgte pølsemand, f.eks. fra listesiden, hvor pølsemændene vil være listet op under hinanden. Denne side er den tidligere beskrevne infoside, hvor brugere har mulighed for at få et overblik over den valgte pølsemand. Pølsemandens profil, gennemsnitlige anmeldelser, åbningstider, betalingsmuligheder og smiley- 13\n15 ordning vil være at finde her. Ydermere vil det være muligt for brugeren at se pølsemandens adresse og gennem en knap funktion kunne se rutevejledning fra brugerens lokation til pølsemandens. Endnu vil der på siden være knapper til menu og giv en anmeldelse. Nederst på siden vil brugeren kunne læse tidligere anmeldelser fra andre kunder men også se hvor mange point de har givet pølsemanden. Anmeldelsesside: Gennem knappen giv en anmeldelse på infosiden kommer brugeren til anmeldelsessiden. Øverst på siden har brugeren mulighed for at bedømme både kvaliteten af maden samt stemning og atmosfæren hos pølsemanden. På siden vil man ligeledes i et tekstfelt kunne skrive en generel anmeldelse af sit besøg hos pølsemanden. Herunder implementeres kamera og delfunktioner til de sociale netværkssider Facebook og Twitter. Sidst vil der være en send-knap. 3.3 MOCK UP Med flowchartet som værktøj og guideline for app ens indhold og flow, udarbejdede vi mock ups over de førnævnte sider. Vi benyttede os af en quick and dirty -metode, hvor vi i små moduler på tre minutter hver især sketchede visuelle bud på sidens opbygning. Vi fokuserede ligeledes på, hvor på siden de forskellige knapper skulle placeres, i forhold til let-tilgængelighed og brugervenlighed. Vi lod os inspirere af andre apps, hvor funktionalitet og brugervenlighed fungerede godt. Denne research af andre apps gav os inspiration til en mere overskuelig sideopsætning. Særligt pølsemændenes profil side gav os udfordringer, da siden skulle indeholde mange informationer, som hurtigt kan virke forvirrende, tungt og uoverskuelig som bruger. Da brugervenlighed for app en er et af vores kerneområder var det derfor vigtigt at få ideer til, hvordan denne udfordring kunne løses bedst muligt. App en Yelp igangsatte ideer til, hvordan layoutet kunne se ud. Særligt deres kortfunktion til iphone håndterede opsætning af mange oplysninger på en brugbar måde. Vi blev gennem Yelp også inspireret til at integrere både kamera og billeder som en feature men også tilføje en dele funktion til de sociale netværkssider som Facebook, Twitter og eventuelt Instagram. Da vi arbejder med et koncept omhandlende mad, gav det god mening at tilføje disse fotoelementer i app en. Vi ser en aktuel tendens, hvor billed-upload og særligt folks egne billeder af mad bruges flittigt. I tråd med denne observation er det også nærliggende at give brugerne mulighed for at fotodokumentere maden de køber i pølsevognen, da det ofte er en mere sigende metode at anmelde mad på, fremfor skriftlige vurderinger. En kombination af både foto og tekst 14\n16 giver brugerne er klart billede af andre brugeres oplevelser med den pågældende pølsemand. Ved at integrere kamera i app en er det optimalt, at brugerne skulle have mulighed for at dele sin bedømmelse på de sociale medier, da vores primære målgruppe, gennem deres smartphone, formentlig logger på Facebook og tjekker deres profil på telefonen. På denne måde er det også en strategi for at sætte mere fokus på pølsemændene og deres eksistens, men også en metode til at sprede et budskab om den diversitet, der i dag er blandt pølsesvognene, men som mange som nævnt ikke er klar over. Omvendt kan man også argumentere for at denne funktion holder pølsemændene til ilden, da en dårlig anmeldelse spredes ligeså hurtigt som en god. Dette er i det hele taget et vilkår for fødevareindustrien, hvor det typisk er kunderne, der vurderer din kvalitet, hygiejne og spreder deres mening om produktet. I forlængelse af vores mock ups udarbejdede vi wireframes med det formål at teste flowet i vores app hos brugeren. 3.4 WIREFRAMES Wireframes beskriver indholdet af siden og viser, hvor elementer som knapper skal placeres. Det hjalp os med at visualisere funktionaliteten og flowet imellem de forskellige sider eller templates (Brown 2011). De færdige wireframes skulle bruges til den første prototype. En prototype har til formål at teste funktionaliteten af et produkt. Af samme grund skal en prototype have et interaktivt lag som kan testes (Ward m.fl. 2011). Det var vigtigt på et tidligt tidspunkt i forløbet at teste om brugerne kunne navigere i siderne og om flowet imellem siderne gav mening for dem. Ifølge Steve Krug afhænger prototypens gengivelseskvalitet af formålet med testen. Han påpeger dog også, at det ofte er en fordel, hvis produktet virker ufærdigt, da dette motiverer testpersonerne til at være mere ærlige. Hertil kommer, at en lavpraktisk 15\n17 prototype gør det nemt for designeren at ændre funktioner, der ikke fungerer optimalt (Krug 2006). Derfor diskuterede vi også detaljegraden af det visuelle udtryk igennem, da målet med den første test netop var at undersøge brugerens håndtering af app en. For os at se handlede det om at skabe en prototype med den rette balancegang af detaljegrad. Merit og Nielsen pointerer også, at det er nødvendigt at visualiseringerne viser konceptet tydeligt for at få valide resultater. Man må ikke undervurdere menneskers evne til at abstrahere og fantasere (Merit & Nielsen 2006: 70-73). Denne tese i sammenhold med Krug kombinerede vi derfor med Beechers fidelty begreb: A prototype can be as simple as a series of hand-sketched wireframes that flow together. This is a good example of a low visual fidelity prototype. These wireframes show layout and functionality but have no visual design (Beecher 2009). 6 indeholdt og de muligheder de havde indenfor en bestemt ramme. Detaljegraden bygger defor på en kombination af low visual and low functional fidelity samt low visual and high functional fidelity (Beecher 2009). 7 Forud for prototypens udformning, overvejede vi fordele og ulemper ved henholdsvis papirprototyper og digitale prototyper. Et ønske om også at kunne teste elementernes placering på skærmen, ledte os til et mellemstadie; en digital prototype med et sketchet layout. På denne måde blev det en delvist digital løsning, som stadig havde et tydeligt præg af ufærdighed. Vi vægtede sidstnævnte højt, i ønsket om at få så meget kritisk feedback fra testpersonerne som muligt. Prototypen blev lavet i programmet POP - Prototyping On Paper (Bilag 5). Dette er et program som gør det muligt at lave simple tegninger om til en interaktiv hjemmeside på smartphones. 8 Vores wireframes er bygget på en kombination af disse metodegreber. Det var ikke vigtigt til denne test at have færdige wireframes, men det var nødvendigt at brugerne tydeligt kunne se, hvilke funktioner app en Ibid\n18 Beecker underbygger dette: Appropriate fidelity refers to a level of prototype fidelity that allows you to achieve the goals you ve set for doing a prototype in the first place (Beecker 2009) TEST AF PROTOTYPE Når man har arbejdet længe på en hjemmeside kan det være svært at Siderne til den interaktive prototype blev lavet med blyant og der blev benyttet klippe-klister metoder, så det visuelle var ikke vore primære mål, men der blev dog alligevel fokuseret på at tilføre vores wireframes nok detalje til, at der ikke kunne opstå misfortåelser fra brugerens side. Da vi havde besluttet os for at lave interaktive wireframes argumenterer vi derfor for, at prototypen indeholder en grad af high functional fidelity. Denne kombination vurderede vi som effektiv i forhold til målet. Som Buxton formulerer det: There is no such thing as high or low fidelity, only appropriate fidelity (Buxton 2007). 9 forholde sig til den med klare øjne. En brugertest giver et nyt perspektiv på tingene, og kan afsløre en række problemer som ikke er tydelige for designeren. Ifølge Krug er det ikke så vigtigt, hvem man tester, det vigtigste er at man får det gjort, helst tidligt og over flere omgange i designforløbet, som en del af den iterative proces (Krug 2006). 4.1 USABILITYTEST 1.0 Ole Gregersen og Ian Wisler-Poulsen beskriver usability med det danske ord brugbarhed. At skabe god usability handler med andre ord om hvornår noget opleves som brugbart med henblik på både bruger, Ibid. 17\n19 kontekst og formål (Gregersen & Wisler-Poulsen 2009). Man kan ifølge Gregersen og Wisler-Poulsen opstille en række succeskriterier for, hvordan en hjemmeside skal opfylde bestemte usability-mål. Dette gøres ved at dele brugerens oplevelse af usability op i tre kategorier: handler grundlæggende om, at give brugeren en defineret opgave, og bede vedkommende om at tænke højt mens opgaven udføres. At få brugerens ureflekterede tanker er et nemt og brugbart værktøj til at afsløre en hjemmesides svagheder (Nielsen 2012) 1) Funktionalitet: Imødekommer funktionerne brugerens formål med at besøge hjemmesiden? 2) Effektivitet: Er det nemt og hurtigt for brugeren at finde det vedkommende søger? 3) Tilfredshed: Er det en god oplevelse for brugeren at bruge hjemmesiden? Overordnet set flyder kriterierne sammen og overlapper hinanden. I samspil med brugskonteksten og de æstetiske aspekter som beskrives i et senere afsnit om design, har disse kriterier stor betydning for hjemmesidens fremtidige succes. Disse tre niveauer har derfor været vores pejlemærker under hele den iterative proces. 4.2 TÆNKE-HØJT-TEST Vi valgte at bruge Tænke-højt-test som metode til at teste vores tidlige prototype. Dette er et velegnet og simpelt redskab, som hurtigt afslører eventuelle problemer på en hjemmeside. Tænke-højt-test Testen blev udført på 10 forskellige brugere med forskellig alder og baggrund. Vi valgte bevidst at komme udenfor ITU s rammer for at møde brugere med et andet tankesæt end vores eget. Vi vurderede, at dette ville give os et mere realistisk og brugbart resultat. Brugerne blev testet én person ad gangen. Som indledning til testen gjorde vi brugeren klar over, at det var produktet, der skulle testes, og at eventuelle udfordringer som vedkommende ville støde ind i lå for vores regning. Herefter fik brugeren stillet en opgave: Find den økologiske pølsevogn som har fået den højeste bedømmelse, og bedøm selv pølsevognen. Mens opgaven blev løst, opfordrede vi brugeren til at tænke højt. På denne måde fik vi indblik i logikken bag brugerens handlinger. Under testen observerede vi hvilke problemer brugeren stødte ind i. Testen afslørede derfor inddirekte en mængde brugbar information om hjemmesidens problematikker med hensyn til både funktionalitet, effektivitet og brugeroplevelse. 18\n20 4.3 TESTRESULTATER OG FORBEDRING Prototypen bestod af følgende sider: 1. Kort (startskærm) #klik på filtrering 2. Filtreringsmenu #klik på øko 3. Filtreringsmenu #øko er tjekket af - klik på filter 4. Kort (med nye nåle) #klik på liste 5. Liste #Klik på sorter 6. Liste med sorter-menu #klik på bedømmelse 7. Liste med økopølsevogne #klik på den øverste (sorteret efter bedømmelse) 8. Pølsevognsprofil #klik på bedømmelse 9. Anmelderside #klik på bedøm Testen gav som forventet anledning til en række forbedringer, som vi tog op til overvejelse: 1) Inkludere mulighed for at sortere efter pris. 2) Fastlåse navigationsbar så den er i bunden af alle undersider. 3) Tydeliggøre at filteret kan swipes. Med hensyn til prototypens styrker, var det generelt for alle testpersonerne at: 1) De fandt det naturligt at interagere med kortet mht. zoom og panorering. 2) Placeringen af sortér-dropdown gav god mening for dem. 3) De fandt hjemmesiden nem at bruge. 4) De følte sig hjemme i navigationen og strukturen. Alt i alt gav testen os et godt indblik i brugernes oplevelse af hjemmesidens funktionalitet, effektivitet og tilfredshed. Dog ville det naturligvis have været mere optimalt med flere tests løbende, hvis tiden ikke havde været en afgørende faktor. 5. DESIGN 5.1 GENRE Webgenrer er ladet med forventninger. Ifølge Ida Enghold og Lisa Salamon danner de en referenceramme mellem afsender og modtager ved at bygge på normer og konventioner, samt ved at genforstærke en kulturelt betinget forventning, genkendelse og erfaring med lignende produkter. En webgenre genbruger velkendte navigationselementer i forhold til layout, grafik, farver, osv. På denne måde trækker designere på målgruppers kognitive forståelse af- og forventninger til hvad den pågældende genre repræsenterer (Engholm & Salamon, 2005). 19\n21 For at benytte sig af genrers og konventioners momentum, er det nødvendigt at kende til det øvrige marked (Engholm 2008). Vi har derfor orienteret os indenfor en række populære danske og udenlandske apps, der ligesom pølsevognssiden har til formål at hjælpe brugere med hurtigt at lokalisere en specifik lokal ydelse (Bilag 6). De vigtigste app s vi har fundet frem til er: 1) Istid 2) Bratwurst 3) Etilbudsavis 4) Googlemaps fusion med Yelp Herudover lod vi os også inspirere af: Instagram DSB Rejseplanen Alle disse mobilapps har en række layout- og funktionsmæssige fællestræk: Brug af radius-slider. Kort/liste funktion. Navigationsbar i bunden. Særligt navigationsbaren i bunden er blevet en velkendt konvention indenfor mobilapplikationer, og den vil derfor føles velkendt for mange af vores brugere. Radius-slideren og kort/liste funktionen er relevante med henblik på hurtigt at finde frem til en bestemt lokation. Dette er særdeles relevant for vores mobilside, da brugskonteksten ofte vil være on-the-go og derfor vil kræve en simpel og hurtig navigationsmulighed. I vores pølsevognsapp har vi valgt at lægge os op af konventionerne ved bl.a. at integrere de tre nævnte fællestræk i designet. På denne måde skaber vi en genkendelighed, som har betydning for hele usability aspektet, særligt mht. effektivitet og den overordnede brugeroplevelse. 5.2 STIL Med stilbegrebet foreligger muligheden, for at differentiere en hjemmeside indenfor en bestemt genre. Som webdesigner må man derfor tage et valg om, i hvor høj grad man med sin stil ønsker at lægge sig op af genreforventningerne. Et centralt element for valg af stilart, er målgruppens forventninger, brugskontekst og kultur. Det endelige valg afhænger derfor af, hvilken visuel identitet der er målsat (Engholm & 20\n22 Salamon 2005). Ligesom genrer kan stilarter blive generelle, og være med til at generere forventninger. Når mange vælger at lægge sig op af den samme stil, rodfæstes en fælles forståelse af produktet, ud fra brugernes tolkninger af resultatet, kombineret med andre fælles referencerammer (Engholm 2008). Stil handler om smag, og alle æstetiske virkemidler kommunikerer noget om afsenderen. Ifølge Lisbeth Thorlacius afspejler en hjemmesides smag med fordel smagen hos den målgruppe man ønsker at henvende sig til (Thorlacius 2005). Idet vores målgruppe er bredt defineret, er det en stor udfordring at ramme en smag, som alle har til fælles. I stedet har vi valgt at fokusere på skellet mellem det nye og det gamle, som en metafor for koblingen mellem web 2.0 og pølsevognen som et dansk historisk fænomen. At indføre pølsevognen i web 2.0 version, har derfor krævet en finfølt balancegang, hvor der trækkes tråde mellem før og nu. I vores søgen efter en passende stil for hjemmesiden, igangsatte vi en kollektiv brainstorming. Vores udgangspunkt var, at stilen skulle være forfriskende, indbydende, og samtidig have referencer til pølsevognens historie. Vi ønskede desuden at lægge os tæt op af den simple og funktionelle app-genre, men dette valg medbragte ikke nogen klart defineret ramme for hverken farvevalg eller stemning. Med hjælp fra Pinterest og Google fandt vi frem til stilen retro-futurisme, der er en kombination af klassiske designelementer og minimalistiske layoutstrukturer. Vi konkluderede, at stilens klassiske retromodernisme koblet med nye mere moderne elementer er passende til vores intentioner med app en. Stilen inddrager både varme og kolde farver, og kobler de typiske retrofarver med elementer som transparency og tredimensionelle lys/skygge effekter. På denne måde adskiller designet sig fra de originale matte brun-i-brun pølse-og-brød farver som vi ønskede at undgå. Samtidig afviser stilen ikke helt den traditionelle stemning, som er i høj kurs hos mange af de adspurgte fra spørgeskemaundersøgelsen. 21\n23 5.3 GESTALT Æstetiske virkemidler er med til at understøtte en hjemmesides usability. Det har derfor stor betydning for brugervenligheden hvordan bl.a. farver, former og kontraster anvendes på en hjemmeside (Thorlacius 2005). Vi har taget højde for netop dette, ved at lade vores hjemmeside benytte sig af en række gestaltprincipper, ud fra den måde de er beskrevet i bogen Universal principles of design af William Lidwell (Lidwell m.fl. 2003). Vi vil her gennemgå de vigtigste: Navigationsbaren, der er et gennemgående element for både hovedside og undersider, benytter sig af gestaltloven om nærhed og lukkethed. Dette ses ved, at de tre knapper sidder tæt sammen i bunden, afgrænser sig tydeligt fra sidernes andre elementer. Til navigationsbaren har vi også benyttet gestaltloven om lighed, for at vise tilhørsforholdet mellem kort- og listeknapperne, der begge har til formål at finde frem til en specifik pølsevogn. Slideknappen i midten, der har til formål at filtrere udvalget, skiller sig ud med sin runde form. Her har vi benyttet gestaltloven om formkontrast for at antyde, at denne har en anden funktion end liste- og kortknappen. Moodboard (retrofutisme) og farvekoder I listevisningen benytter vi os af gestaltloven om placering og orientering. Ved at lade filtermenuen inddele elementerne efter et 22\n24 defineret hierarki, som f.eks. alfabetisk rækkefølge eller højeste bedømmelse, kan brugeren selv påvirke inddelingen. På denne måde hjælper vi brugerne til at navigere i listen, og hurtigt finde det de søger. Infosiderne om de enkelte pølsevogne indeholder store mængder information. For at sikre at dette bliver overskueligt at navigere i, har vi benyttet os af en kombination af åbne og lukkede elementer, samt en hierarkisk placering af indholdet, med udgangspunkt i brugernes egen efterspørgsel. Vi har også her gjort brug af gestaltloven om lighed og nærhed, for at inddele informationerne i tydeligt adskilte temaer. Farvemæssigt har vi benyttet os af grundfarverne hvid og sort og tilsat stemningsfarverne fra moodboardet. Den brune farve går igen i overskrifterne mens brødteksten gennemgående er sort. Den gule, røde, lyseblå og og mørkeblå farve er fordelt mellem app ens ikoner og knapper. Vi har udnyttet farvekontrasten mellem den røde og den blå farve, hvilket giver liv og spil til de andre mere neutrale farver. Filterknappens blå farve er med til at understøtte formkontrasten mellem dennne og de firkantede kort/liste knapper. Til samme formål benyttes desuden en teksturkontrast, idet de firkantede knapper har et tredimensionelt præg, som følge af en gradieret skyggevirkning, mens den blå har et fladt og næsten papiragtigt præg. Det flade look skal understøtte knappens funktion som værende et gardin eller en flap man trækker op og ned, i modsætning til de andre, som er knapper, man skal trykke på. Filtermenuens trækkefunktion angives desuden af tre små folder i filterslideren kant, mens den stærke blå farve og sliderens centrale placering skal gøre det nemt for brugeren at finde og forstå sliderens formål. Dette er vigtigt, idet filtreringsmenuen er en af app ens vigtigste og mest efterspurgte funktioner. 5.4 SKRIFTTYPER Valget af skrifttyper har været en længere proces, hvor vi har afprøvet forskellige muligheder. Valget er faldet på en Google Webfont Oleo Script til overskrifterne, samt Arial til brødtekst. Oleo Script er en meget udtryksfuld og dekorativ font som i app en er med til at understrege en historisk kontekst. Samtidig har den stor betydning i forhold til app ens branding og udtryk udadtil. Oleo Script står i en klar hierarkisk og formmæssig kontrast til fonten Arial, som vi anvender til brødteksten, da den er let læselig på skærme. Vi anvendte Google Webfonts da det rent teknisk er effektivt at implementere i HTML/CSSkombinationen, som vores prototype er konstrueret med. 5.4 SEMIOTIK Til at understøtte og effektivisere en intuitiv brugeroplevelse af applikationens UI (User Interface) har vi forsøgt at anvende ikoner og 23\n25 grafik fra ét samlet arkiv af ikoner. 11 Designerne af dette bibliotek, samt lignende projekter, har haft som hensigt at bidrage til en begyndende standardisering (eller best practice) for anvendelsen af ikoner på tværs af hjemmesider og webapplikationer. Herunder ses et udvalg af nogle af de ikoner, som vi gør brug af i Find Pølsen: I de tilfælde hvor vi ikke har kunnet finde et ikon, som vi skulle anvende i layoutet (eks. tragten som symbolsk repræsentant for filtreringsmekanismen), konstruerede vi dem i et billedredigeringsprogram, så de fulgte samme simple stil som det øvrige bibliotek. Rationalet for anvendelsen af genkendelige ikonisk-understøttende elementer er, at der bidrages til en fælles forståelsesramme, som igen effektiviserer interaktionen i webapplikationer UDVIKLING 6.1 MOBILE FIRST The simple guideline is whatever you are doing - do mobile first (Google Chairman Eric Schmidt 13 ). Mobile First er en strategi, der er udspringer af det stigende antal brugere, der bruger mobilen til at gå på internettet (Wroblewski 2011: 10-11). Som navnet antyder, hersker der en tro på at webløsninger primært bør designes med fokus på mobile enheder fremfor laptops og desktops. Mobiltelefonens status skal således opgraderes i udviklingsprocessen, både i henhold til funktion og layout. Styrkerne ved denne strategi er blandt andet at man forbereder sig på den eksplosive vækst og de nye muligheder der dukker op for mobilen i dag samt at man bliver tvunget til at tænke kreativt ved at udvikle nye funktioner til mobile enheder (Ibid: 1). Hele denne tankegang er også en af grundene til at vi i første omgang ønskede at udvikle en app. Denne bliver dog udviklet som en hjemmeside, hvorfor vi fandt det yderligere relevant at arbejde ud fra Mobile First strategien\n26 Når der designes til mobile enheder er der nogle begrænsninger (constraints), der bør tages højde for såsom skærmstørrelse, mængde af information, touch, device orientation etc. Der er rigtig mange overvejelser og beslutninger, der skal træffes i den forbindelse, hvoraf vi vil komme ind på nogle af de, der har været vigtige i vores udvikling af app en: Størrelse af interaktive elementer: Touch screens er ofte anvendt på mindre skærme, hvilket også bør være en vigtig overvejelse i udviklingsprocessen (Ibid: 67). Det er her vigtigt at sikre sig at touch elementernes størrelse er rigtig proportioneret i forhold til både skærmstørrelse og finger. I vores design har vi arbejdet ud fra go small by going big -princippet, hvor det har været vigtigt at give plads til knapperne, idet disse er centrale for vores brugerscenarie. Placering: Udover selve elementerne på en touch screen er det også vigtigt at tage højde for bevægelsesmønstrene på mobile enheder (Ibid: 73-74). Holdes en smartphone med højre hånd er det lettest at ramme det mørkegrønne område, herefter det lysere grønne, hvor tommelfingeren skal række langt for at nå det gule område. Dette har vi også arbejdet med prototype, og for så vidt muligt holdt os til standardkonventioner for knappers placering. 6.2 BENSPÆND Som en del af projektkravene for denne opgave, skulle vi implementere minimum ét ud af tre tekniske benspænd. Hertil valgte vi at fokusere på at implementere Benspænd B, som omhandler optimering til forskellige visningstilstande. Begrundelsen for dette valg er relevansen i forhold til forskellige opløsninger på mobile enheder, herunder tabletdevices. For at løse denne opgave rent teknisk, har vi arbejdet med float-enheder og relative positioneringer af elementer, der anvender 25\n27 procentvise dimensioner, hvilket bidrager til en gennemgående tilpasning af vore UI på tværs af opløsninger. Herunder ses to skærmbilleder, som viser hvorledes at vores prototype er repræsenteret på bredere skærme (f.eks. tablets): 26\n28 6.3 VALIDERING Vi har valideret alle vores html-filer, som udgør grundsstrukturen i vores prototype, således at der ingen fejl eksisterer pånær en advarsel omkring udviklende standarder for HTML5. Dette skyldes at den nye standard stadig er under udvikling, men understøttes i moderne samt ældre browsere - hertil skal det dog siges, at vi ikke anvender htmlelementer med begrænset browser-understøttelse. Hvad angår vores styling (CSS), så rapporterer W3C s CSS Validator om ukendte vendor extensions og pseudo-elementer. Disse fejl og advarsler har dog ingen negativ indvirkning på den visuelle præsentation af prototypen i test-browsere såsom Safari, Google Chrome og Mozilla Firefox. Fejlene omhandler to former for implementering, som vi har ladet blive i den sluttelige version af prototypen; vi anvender CSS-biblioteket Normalize.css, til at nulstille og standardisere browser-elementer på en konsistent måde og i forhold til vendor extensions, så omhandler advarslerne brugen af gradienter til knapper og øvrige grafiske elementer. 14 Det kunne valideres ved brug af horisontalt gentagende grafiske elementer, men vi har valgt at beholde konstruktionen i sin nuværende form grundet fleksibiliteten i implementeringen og den videre udviklingsproces USABLITITYTEST 2.0 Vores endelige prototype blev testet på baggrund af Ole Gregersen og Ian Wisler-Poulsen teori om usability som blev beskrevet tidligere under afsnittet Usabilitytest 1.0. Gennem hele processen har brugerne været i fokus, og det var derfor vigtigt at lade dem teste prototypen, og på baggrund af deres feedback blive opmærksomme på goder og mangler. I tråd med at vores andre undersøgelser og første usabilitytest blev foretaget i miljøet omkring pølsevognene, var det nærliggende at lade tilfældigt udvalgte mennesker teste prototypen. Formålet med testen var at undersøge, om vi gennem prototypen opfylder vores problemformulering og har udviklet et produkt, der er brugervenligt og brugbart for målgruppen. Denne test adskiller sig dog fra første usabilitytest, da den er mere detaljeorienteret og ligeledes fokuserer på layout og design. Testpersonerne vurderede hjemmesiden ud fra Ole Gregersen og Ian Wisler-Poulsens tre usabilitykategorier som beskrevet tidligere. Funktionalitet: Det generelle indtryk fra brugerne var, at de nemt forstod, hvad de forskellige funktioner skulle bruges til. Der blev bl.a. nævnt at app en 27\n29 indeholder de nødvendige informationer, man har brug for, når man er sulten og skal finde en pølsevogn. En af brugerne efterlyste en indikator for, hvilken genre man har valgt, efter man forlader filtreringssiden. Dette ville give brugeren mulighed for i den videre proces at se, om man f.eks. har valgt økologisk. Dette vil eventuelt kunne opnås ved at pølserne på kortfunktionen bliver vist i en ny farve, som indikerer den repræsenterede genre. En bruger efterspurgte mulighed for pushbeskeder eller notifikationer, når man er tæt på en pølsevogn, man tidligere har anmeldt. Samme bruger efterspurgte ligeledes en funktion, der meddeler, når andre brugere anmelder pølsevogne, man tidligere selv har anmeldt. Effektivtet: Flere af brugerne nævnte, at layoutet var meget overskueligt og let at navigere i. Dog blev der af én bruger påpeget, at vedkommende savnede en angivelse af vis/skjul på filterknappen for at hjælpe brugere til at forstå funktionen bedre. Ligeledes tilføjede flere brugere, at de var lidt i tvivl om betydningen af hjerter og pølse,r som er listet ude for hver pølsemands profil. Der blev også kommenteret på størrelsen af knapper, når man skal vælge genre, da en ældre bruger syntes, de var lidt svære at ramme. Tilfredshed: Der tegnede sig et generelt billede af tilfredshed blandt brugerne. Folk fandt den sjov og nem at bruge. En bruger nævnte at han klart ville bruge den. En bruger sagde samtidig at han fik vildt meget lyst til at købe en pølse nu Udover de tre opstillede kategorier, mener vi, at der er et behov for at definere en ekstra kategori, som vi vælger at kalde den visuelle oplevelse, da prototypens layout også påvirkede brugereoplevelsen. Visuelle oplevelse: Der blev kommenteret på filterets farve, samt filterknappens størrelse, der ifølge flere brugere ikke matcher det øvrige layout. Tillige oplevede en bruger en asymmetri i opbygningen af ikonernes placering i navigationsbaren og foretrak, at de placeres symmetrisk orienteret mod midten. Ud fra testen blev vi både bekræftet i hvilke funktioner, der virkede efter hensigten, og at brugeren generelt set havde nemt ved at forstå og navigere i app en. Men vi fik også tilbagemelding på hvilke elementer, der kunne forbedres både funktionelt og visuelt. Dette vil vi tage højde for i et fremtidigt arbejde med app en. 28


Dell Latitude 3420 Bærbar\nCore i5 1135G7 / 2.4 GHz, Win 10 Pro 64-bit (inkluderer Win 11 Pro License), Iris Xe Graphics, 8 GB RAM, 256 GB SSD NVMe, 14" 1920 x 1080 (Full HD), Wi-Fi 6, grå, BTS, med 1 Year Basic Onsite … læs mere her\nDell Latitude 3420 Bærbar / Laptop\nDell Latitude 3420 er en af mange varer her på shoppen og findes i vores gruppe af varer Baerbar. Det er ret godt at du får lovpligtige 14 dages returret med når du køber din vare. Det overrasker ikke nogen, at der er mange der køber Dell Latitude 3420 fra den meget brugte forhandler Proshop.dk, der har forstået vigtigheden af at have de rigtige varer på hylden. I det store udvalg af varer finder mange det de leder efter, og der er det oplagte valg den vare du kigger på lige nu. Købes der ind i online webshops er priserne mere attraktive end i butikkerne- det er effekten af, at den attraktive adresse på strøget ikke er nødvendig, og man dermed sparer meget på huslejen.\nKøb Dell Latitude 3420 allerede i dag til kun kr. 6436.00\nDell Latitude 3420 til arbejde, studie eller bare til lidt surfing\nKøbes der ind i en webshop, får du andre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Danske webshops skal jf. loven give 14 dages returret. efter du har foretaget dit køb på nettet, og du kan finde webshops der giver mere og nogle giver endda et helt års returret. En stor fordel for dig som forbruger er, at webshops har deres priser online, som gør det let at sammenligne priser, blandt de mange udbydere af varer, der findes online. Din sammenligning kan du rent faktisk lave når du sidder på toilettet med din mobiltelefon. En anden ting du også slipper for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan vælge det, det er lettes for dig. De tider med at stå i kø er længe forbi - i dag handler vi online og køer er en saga blot, her er det direkte til kassen og betale med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.


Dagens overblik: LA lover skattelettelser for otte milliarder - Altinget - Alt om politik: altinget.dk\nAvisens 22. årgang, onsdag den 20. januar 2021, opdateret kl. 16:57. Redigeret af Kristine Korsgaard\nCecilie Gormsen | 11. december 2017 kl. 8:02 | Print\nPOLITISK OVERBLIK: Regeringen og Dansk Folkeparti er ifølge Liberal Alliance enige om skattelettelser for mindst otte milliarder kroner – og der kan komme flere. Få dagens politiske overblik her.\nEfter fredagens finanslovsaftale fortsætter regeringen og Dansk Folkeparti i dag forhandlingerne om skattelettelser og udlændingestramninger.\nOg ifølge Liberal Alliance er parterne stort set enige om skattelettelser for cirka otte milliarder kroner. Det skriver Børsen.\nDerudover kan der komme yderligere skattelettelser for cirka 3,5 milliarder kroner.\n"Det bliver meget svært at lave en aftale, der ikke er historisk stor – eller som er den største. Der er et samspilsproblem, som koster omkring 4 mia. kr. Det er en pæn andel af de tal, vi har på bordet,” siger Liberal Alliances finansordfører, Joachim B. Olsen, til Børsen.\n”Så er der jobfradraget, som skal sikre, at det kan betale sig at arbejde for de lavest lønnede. Jobfradraget er også på ca. 4 mia. kr.," fortsætter han.\nUd over det kommer en forhøjelse af beskæftigelsesfradraget, som vil sænke skatten for mellemindkomster. Ifølge Børsen skal vi tilbage til Fogh-regeringens skatteaftale fra 2003 på 8,1 milliarder kroner for at finde den hidtil største skattelettelse, der er givet herhjemme.\nHos Dansk Folkeparti vil finansordfører René Christensen ikke afvise beløbsstørrelserne, men han understreger, at der endnu ikke er en skatteaftale.\nDramaet om finansloven er ikke overstået\nSelvom der midt i julefrokost-rush hour i fredags blev landet en længe ventet finanslovsaftale, er det ikke overstået endnu. Liberal Alliance har nemlig sagt, at partiet kun stemmer for finansloven senere i december, hvis der er landet en skatteaftale inden. Sker det ikke, må regeringen gå af, fortæller DR's politiske korrespondent, Christine Cordsen:\n”I det mest dramatiske scenarie er det regeringens overlevelse, der er på spil. Men det er der ingen i blå blok, der er interesserede i,” siger hun til DR.dk.\nOgså politisk kommentator Hans Engell peger på, at omstændighederne i yderste konsekvens kan føre til valg eller en dronningerunde. Han opstiller hos TV 2 fire scenarier, hvor de tre af dem kan føre til en ny regering.\n”Jeg kan ikke mindes fra de seneste mange, mange år i dansk politik, at der er et regeringsparti, som truer med at stemme imod den finanslov, som de lige selv har været med til at indgå. Det svækker hele regeringens position,” siger Hans Engell til TV 2.\nFind de fire scenarier her.\nDagens måling: DF rammer lavt niveau\nI en ny måling foretaget af Voxmeter for Ritzau står Dansk Folkeparti til bare 16,9 procent af stemmerne, og det er det laveste niveau i en Voxmeter-måling i ni måneder.\nDansk Folkepartis gruppeformand, Peter Skaarup, mener, at målingen i høj grad skal ses som en konsekvens af den negative omtale af partiet efter et skuffende kommunalvalg.\n”Sådan noget har det med at gå i selvsving,” siger han ifølge Berlingske og fortsætter:\n”Jeg tror, at når man begynder at se, hvad Dansk Folkeparti er kommet igennem med i finansloven – flere politibetjente, bedre forhold for de ældre og på plejehjemmene – så vil vælgerne se, at det er meget godt gået.”\nI det kvalitetsvægtede gennemsnit af meningsmålinger fra november, som professor Kasper Møller Hansen laver for Altinget, stod Dansk Folkeparti til blot 16,8 procent.\n1) Provinsen har ikke fået flere statslige job\nDet samlede antal statslige arbejdspladser uden for hovedstaden er siden 2015 faldet fra 95.680 til 95.640, selvom omkring 2.200 af regeringens 3.900 udflytninger er blevet effektueret. Det skrev Jyllands-Posten søndag.\n”Hvis vi vil have en mere afbalanceret fordeling af de statslige arbejdspladser, er det ikke tilfredsstillende, at der fortsat sker en tilbagegang uden for hovedstaden,” siger Steffen Damsgaard, formand for Landdistrikternes Fællesråd.\n2) Alternativet får borgmesterpost på Fanø\nDet fremstod egentlig næsten som en kendsgerning, at Kristine Kaas Krog fra Fanø Lokalliste skulle være borgmester på Fanø. Men sådan gik det ikke, og lørdag faldt det på plads, at borgmesterposten i stedet går til Sofie Valbjørn fra Alternativet. Hun har opbakning fra Venstre, Socialdemokratiet og Miljølisten.\n”Det er mega overvældende, men også rigtig spændende, og jeg er meget glad for at få den her mulighed,” siger hun til TV 2.\n3) ”Det næste bliver vel, at man vil indføre politikaniner”\nFinanslovsaftalen fra i fredags betyder blandt andet et comeback til politihestene, og det møder både ros og kritik. Foreningen Politihestens Venner er ikke overraskende glade for de 38 millioner kroner, der er afsat til at få politihestene tilbage, men ifølge Frank Bøgh, der er næstformand i Politihistorisk Forening, blev politihestene netop afskaffet af Københavns Politi, fordi de ikke tjente et fornuftigt formål.\n”Det næste bliver vel, at man vil indføre politikaniner,” siger han til Jyllands-Posten.\nForhandlingerne om en ny skattereform og udlændingestramninger fortsætter.\nBørne- og socialminister Mai Mercado (K) giver prisen Årets Dagtilbud 2017 til en institution, der har gjort sig særligt bemærket i løbet af året.\nKulturminister Mette Bock (LA) uddeler Kulturministerens Idrætspris 2017 til en ekstraordinær præstation eller indsats inden for idrætten.\nForrige artikel Det sker i EU: Strid om ål, bier og Brexit Næste artikel Hver tredje lægestuderende i Odense er fra udlandet


Scrappy 16-patch quiltblok i et firkantet mønster - Idéer til en ny hobby!\nDomů Needlecrafts; Quiltning; Intermediate Quilting Scrappy 16-patch quiltblok i et firkantet mønster\nLav Scrappy 16-Patch Quilt Blocks i et kvadrat\nDette enkle skrot quiltblokmønster forklarer, hvordan man laver seksten-patch quiltblokke og omgiver blokken med trekanter for at sætte designet øjeblikkeligt på punkt.\nSkræddersy de seksten-patch quiltblokke for at passe til enhver farveskema og sy dem enten ordnet eller scrappy. Du kan samle dyneblokke ét stykke ad gangen eller konstruere båndsæt til at sy sammen hurtigere sammen.\nBlokens hjørne triangler er nemme at skære. Oversize triangler er en mulighed og tilbyder et unikt udseende – de omslutter helt det centrale design og gør blokke til at flyde, når alle blokke er syet sammen.\nFærdig blokstørrelse: 12 tommer med 12 tommer, medmindre du bruger oversize hjørner.\nSe det tredje billede for et quiltlayout.\nPrøv et par lignende Quilt Block Patterns\nFemogtyve Patch Quilt Block Pattern\nSeksten-Patch Quilt Block Pattern\nSplit Nine-Patch Quilt Pattern\nSaml seksten-patchen i en firkantet quiltblok\nSelvom illustrationen viser en scrappy quiltblok, kan du gøre seksten-patchen så scrappy eller ordnet som du ønsker. For en ordnet blok skal du vælge så få som to kontraststoffer og skifte dem fra række til række.\nEller saml stripsæt som vist ovenfor, og skær derefter segmenter fra dem for at skabe færdige rækker til blokken. Stribet skåret dyner er gennemførlige – i stedet for at bruge lange selvbredde strimler, konstruere flere strimlesæt fra kortere strimler, varierende stoffer så meget som muligt i hvert sæt.\nPatch-by-Patch Assembly til 16-Patch Center\nSkær seksten 2 5/8-tommer med 2 5/8-tommers firkanter (brug mindst to forskellige stoffer eller gå så scrappy som du vil).\nSy firkanterne i fire rækker, hver række med fire firkanter.\nTryk søm tillæg i tilstødende rækker i modsatte retninger og slut i rækkerne. Tryk igen.\nSaml flere blokke med strimmelteknikker\nDu skal bruge fire rækker for hver dyneblok.\nHver række kræver fire strimler stof.\nHver stribe i en stribe sæt er skåret 2 5/8 tommer bred.\nSkær 2 5/8-tommers segmenter fra hver af de færdige strimlesæt.\nBegyndende quilters bør læse min strimmel piecing tips og teknikker.\nSå lad os gøre en hvad hvis Eksempel på fire stripsæt, der hver især producerer fire segmenter. Brug 16 forskellige stoffer eller gentag tekstiler her og der. Placer kontrasterende stoffer side om side, hvis du kan lide eller lad arrangementet være helt tilfældigt.\nSkær seksten strimler stof, hver 2 5/8 tommer med 11 tommer.\nSy fire strimler sammen i længderetningen som vist. Tryk for at indstille sømme.\nTryk søm tillæg i en retning.\nFirkantet den ene ende af strimlens sæt, trimmer så lidt af forkanten som muligt. Begynd ved den kvadrede opkant, skær (4) 2 5/8-tommers segmenter fra strimlens sæt.\nGentag, lav fire yderligere stripsæt og skære fire segmenter fra hver for i alt 16 segmenter.\nVælg fire forskellige segmenter og sy dem sammen i rækker for at skabe et lappeværktøj til quiltblokken. Tryk om nødvendigt forsigtigt på søm tillæg på en række for at gøre sømjusteringen nemmere.\nTryk på 16-patch-enheden. Det skal måle 11 inches ved 11 inches\nLav tre 16-patch-blokcentre fra de resterende rædsegmenter.\nSy hjørne triangler til Center Patchwork\nSkær to 6 7/8-tommer med 6 7/8-tommers firkanter af baggrundstof.\nSkær hver firkant i halv en gang diagonalt for at skabe fire trekanter.\nFold hver trekant halvt for at finde midtpunktet langs sin længste kant (eller trim triangeln tips for at gøre match-ups til en brise).\nCenter og sy en trekant på hver af de fire sider af patchwork center.\nTryk søm tillæg til trekanterne.\nSkær yderligere baggrunde og gentag for at afslutte resterende dyneblokke.\nBrug længere stripsæt til at lave større partier af ens rækkeviddesegmenter.\nSeksten-Patch i et Square Quilt Eksempel\nSeksten-Patch Quilt Eksempel\nDette eksempel på en seksten-patch quilt illustrerer et layout med blokke syet horisontalt men adskilt af sashing og hjørnesten.\nLæs også 6 "Cracker Quilt Block Pattern\nPředchozí článekGratis Hæklede Cupcake Mønster\nDalší článekTrådhåret Cotton Scarf Mønster


Kærlighed og ventetid i Visborg | HadsundFolkeblad.dk\nDet er ikke en koncert, men en gudstjeneste, hvor musik og fællessang har en fremtrædende rolle. ?Foto: Privat.\nD. 28 november 2018 - kl 13:03\nKærlighed og ventetid i Visborg\nRytmisk musikgudstjeneste med adventssalmer og julepop på søndag i kirken\nVISBORG: Der er to former for ventetid. Den, hvor man bare venter på, at noget bliver overstået, og den, hvor man nyder det, der står for døren.\n- Det er den sidste form for ventetid, som vi vil dykke ned i til årets sidste rytmiske gudstjeneste i Visborg Kirke 1. søndag i advent, fortæller sognepræst Mette Tved Hansen. Musikken er som sædvanligt lagt i hænderne på duoen Bas & Helt med Poul Lund Jørgensen på kontrabas og elbas samt Pia Helt på klaver og sang.\nDerudover medvirker koret Singing Joy. Sammen skal vi synge klassiske salmer som ”vær velkommen” og ”Dejlig er jorden” men også mere poppede julesange og hits fra TV´s julekalendere.\nVi har i foråret og efteråret haft to rytmiske musikgudstjenester, hvor temaet var TRO og HÅB. Nu kommer den tredje i rækken, hvor temaet er KÆRLIGHED. Det passer godt til advents og juletiden, hvor vi netop venter på, at kærligheden lader sig føde på ny.\nDet er vigtigt at understrege, at det ikke er en koncert, men en gudstjeneste, hvor musikken og fællessangen har en fremtrædende plads.\n- Sammen skaber vi en adventsstund, hvor glæden og forventningen bobler, samtidig med at der også er tid til en mere stille eftertænksomhed og refleksion over kærlighedens væsen, siger Mette Tved Hansen.


07.11.2018 - Sendt af: gratis pornofilm online billige vaskemaskiner fleggaard - I kategorien: Gammel ung - 0 kommentarer\nfleggaard gul og gratis knallert - Find. Jo mindre vand der er i tøjet, jo hurtigere tørrer det. Har du boet i udlandet, har du måske stødt på en topbetjent vaskemaskine. Hos Fleggaard finder du et stort udvalg inden for rødvin, hvidvin og rosévin - både på flaske og bag in box. Vi har kvalitetsvine i alle prisklasser og til enhver anledning.\nGratis pornofilm online billige vaskemaskiner fleggaard - Billig frontbetjent vaskemaskine\nVinguide - både online og i vore grænsebutikker. Vælg mellem frontbetjent eller topbetjent, der findes overordnet to typer vaskemaskiner, den frontbetjente vaskemaskine og den topbetjente vaskemaskine. Fleggaard har et rigtig spændende udvalg inden for øl og special øl både på dåse, flaske og små tønder. Ved at bestille hjemmefra sparer du tid og slipper. Grænseguiden laver løbende pristjek på nogle af de mest populære nye varer, og du kan også her på siden se nogle af udbyderne og deres mange tilbud. Nogle test har vist, at vasketromlens udformning også har en betydning i forhold til slitage af tøjet.\nBillige vaskemaskiner fleggaard: Gratis pornofilm online billige vaskemaskiner fleggaard\ngratis pornofilm online billige vaskemaskiner fleggaard 435\nSwing land bachelor of commerce grad københavn Sexy hot katja kean dansk\nPartnertausch erfahrung muschi lecken lernen Orgi-e kone thailandsk massage loop\ngratis pornofilm online billige vaskemaskiner fleggaard Det kræver mere end en god vaskemaskine at gøre dit tøj rent, men det hjælper. Du betaler først ved afhentning og får så varerne leveret ud til din bil. 8 Grænsebutikker, vi VIL give dig den bedste oplevelse, når du handler hos Fleggaard. Du skal blot huske at udfylde en eksporterklæring, enten via hjemmesiden eller når du handler i butikken.\nGratis pornofilm online billige vaskemaskiner fleggaard - Efterlad en kommentar


Byggeri Safety spørgsmål\nByggeri Safety spørgsmål\nByggeri har en høj dødelighed , ifølge USA Occupational Safety and Health Administration , men det kan blive et sikrere besættelse ved blot spørgsmålstegn ved sikkerheden af redskaber , handlinger og arbejdsmiljøet. Omhyggelig opmærksomhed bør rettes til sikkerhedsmæssige bekymringer på alle jobsites , privat eller kommerciel karakter. Før du begynder et job , så spørg dig selv en række byggeri sikkerhed spørgsmål at træne dig selv i sikre arbejdsvaner. Er mine Elværktøj Safe?\nEl-værktøj er en af de førende årsager til skade på byggepladser . Efterse alle elværktøj , før du bruger dem for tegn på skader eller brænde mærker , hvilket kunne tyde elektriske farer . Kontroller, at alle el-værktøj med tregrenede strømkabler er tilsluttet tregrenede stikkontakter . Brug aldrig adaptere for at gøre dem til at passe tostrenget stikkontakter . Undersøg afsætningsmuligheder for tegn på skader eller afbrænding , før du sætter værktøjer i. Brug aldrig de forkerte sikringer i strømforsyninger. Følg altid producentens anvisninger for alle elværktøj.\nEr forhøjet Arbejdspladser Secure?\nP Hvis der er nogen byggeriet finder sted seks eller flere meter fra jorden , så særlige der er behov for forholdsregler. Arbejdstagerne skal bruge rækværk og seler eller sikkerhedsnet , når der arbejdes på sådanne højder . Værktøj og byggematerialer bør ikke placeres tæt på kanter, hvorfra de kunne falde . Debris net skal placeres for at fange faldende genstande . Alle arbejdstagere nær forhøjede værkstedsrum skal bære hardhats . Værktøj og byggematerialer , der anvendes i hovedhøjde arbejde bør sikres på plads. Bør fastsættes Alle lejdere på plads og inspiceres for beskadigelse før brug .\nEr arbejdsstedet Layout Safe?\nVehicle stier eller veje bør fastsættes ud så for ikke at forstyrre folk, der arbejder på byggepladsen . Køretøjer bør ikke være drevet i omvendt , hvor synsfeltet er blokeret . Adgang til byggepladsen bør kontrolleres for at begrænse adgangen for medlemmer af offentligheden , især børn .\nAlle farlige materialer skal opbevares sikkert . Advarselsskilte skal kunne ses tydeligt hvor det er hensigtsmæssigt . Førstehjælpsudstyr skal opbevares inden for rækkevidde af hvert sted på byggepladsen . Benzin -drevne udstyr bør aldrig bruges i lukkede rum såsom udgravninger . Floor huller bør holdes dækket . Stiger eller ramper bør anvendes i alle udgravninger af fire meter eller mere . Konstruktion køretøjer bør aldrig bruges til at transportere passagerer .\nEr arbejdstagere ordentligt uddannet ?\nNogen arbejder på en byggeplads skal være ordentligt uddannet på det udstyr, de skal bruge . Bagklap sikkerhedsmøder uddanne arbejdere i et job webstedets sikkerhedsforanstaltninger. Træning i brug af personlige værnemidler såsom sikkerhedsbriller , arbejde støvler og hardhats skal være en del af hver arbejdstagers nye leje orientering.\nMetoder til at rense øjet\nOpskrift på Salt Water Solution for nasal kunstvanding\nHvordan man kan reducere Affald & Genbrug\nSådan Lær Jala Neti\nHvad er en kritisk Care Unit\nHvad Er Definiton of Diabetes\nSikkerheds Skilte til Trapper i Auditorium\nSikkerhedsregler for et kemisk laboratorium\nSådan testes alle dybder i et lukket rum\nSundhed og Sikkerhed på skoler\nPersonligt Fall Protection Træning\nHvad er formålet med Flammebestandig tøj


Bogklubben mener: Sara Blædels krimiserie\nI løbet af de sidste måneder har jeg læst hele Sara Blædels krimiserie, som på nuværende tidspunkt er på 6 bøger. Jeg havde ganske vist læst de tre første bøger i serien før, men besluttede mig for at læse hele serien ud i et, fordi man oplever de gennemgående personers udvikling på en anden måde end hvis man læser bøgerne med længere mellemrum.\nSerien består af bøgerne "Grønt støv", "Kald mig prinsesse", "Aldrig mere fri", "Hævnens gudinde" og "Dødsenglen". I serien følger man kriminalassistenten Louise Rick, som er ansat i Københavns drabsafdeling. Udover Louise følger man også hendes veninde Camilla, som er journalist med kriminalstoffet som speciale. Derudover er der flere gennemgående personer i løbet af krimiserien, bl.a. chefer og andre kriminalassistenter på drabsafdelingen, ligesom nogle personer falder fra undervejs, mens andre kommer til.\nJeg fandt dog også ud af at det kan have sine bagsider at læse en serie på denne måde. Eller det kan have sine bagsider at læse Sara Blædels krimiserie tæt på hinanden. Sara Blædel samler nemlig løbende op på historier fra tidligere bøger, hvor hun mere eller mindre genfortæller de tidligere bøgers hændelser og plot. Det kan godt være irriterende, når man er fuldt opdateret på hvad der nu skete i bog nr. 2. Jeg kan selvfølgelig godt se at det er en fordel for dem, der læser bøgerne med længere mellemrum eller for folk, der ikke læser bøgerne i streg, men blot har valgt en tilfældig bog i serien ud.\nJeg kan virkelig godt lide Sara Blædels evne til at finde plots for de enkelte bøger. Der var ihvertfald flere, som jeg ikke gennemskuede før det var meningen at jeg skulle dette. Jeg lurede kun en stor del af plottet i den tredie bog "Aldrig mere fri", som til gengæld vandt mit læsehjerte for at sætte et spotlight på et vigtig emne, nemlig den københavnske prostitution på en god og gennemresearchet måde.\nDet er tydeligt at se at Sara Blædel har været igennem en grundig research under sin skriveproces. Desværre kommer det sig ofte til udtryk på en måde der ikke altid klæder serien, især i seriens første bøger. Istedet for at beskrive forskellige processor, f.eks. en obduktion, så lader Sara Blædel Louise Rick tænke, hvordan obduktionen skal foregå lige om lidt og hvad retsmedicineren har forklaret hende. Det kommer til at virke utroligt kunstigt og iscenesat, og istedet for at blive tilskuer til den scene, der beskrives, så føler man desværre sat ud af bogens historie. Det er rigtig ærgeligt, især når det skyldes en forfatter, der virkelig har sat sig ind i stoffet og researchet sig frem til en masse.\nMen alt i alt, så er jeg rigtig glad for Sara Blædels serie, og jeg er rigtig glad for at jeg valgte at læse serien forfra, selvom jeg havde læst de tre første bøger før. Faktisk synes jeg Sara Blædel er en af de bedste indenfor femi-krimibøgerne. Hvis man er til den type bøger, så skal man ihvertfald ikke lade hendes bøger stå på hylden. ;) Jeg glæder mig til den næste bog i rækken - ifølge Sara Blædels Facebook-side er den ved at tage form - også på papiret.\nSe også Kathrines anmeldelse af Dødsenglen fra sidste uge!\nIndsendt af Mona kl. 12.00\nEtiketter: boganmeldelser, krimier, Mona\nrijaH 29. januar 2011 kl. 13.21\nJeg er også lige hoppet med på de disse og er startet med Kald mig Prinsesse, men kan ik lige lure om det er den første i serien?\nMona 30. januar 2011 kl. 12.47\nrijaH: Det er nr. 2 i serien, så det er da lige før du skal få fat i 1'eren først - Grønt støv. Sådan kan jeg ihvertfald bedst lide at læse serier. :)\nrijaH 30. januar 2011 kl. 17.38\narj noget tis! :( hun sagde ellers i boghandelen at den her var den første :(\nMona 31. januar 2011 kl. 11.28\nØv, hvor ærgeligt, når du ER blevet vejledt! Men hurtig; ned og få fat i Grønt Støv - så må Prinsesse-bogen vente. ;)\nrijaH 31. januar 2011 kl. 12.53\nÅrh men den er jo læst for længe siden :P sugede den ligeså snart jeg kom hjem :(\nMona 31. januar 2011 kl. 12.56\nRijaH: Jeg kender flere, der har læst en bog midt i serien og senere læst fra starten af uden det har gjort det store. Så hvis du synes Kald mig Prinsesse var god, så lader du bare som om at Grønt støv er 2'eren. ;)\nGrønt støv er iøvrigt også lidt pudsig, da den henviser til tidligere sager - så man kan faktisk komme til at tro at det ikke er 1'eren, men det er vist bare Sara Blædels måde at vise at Louise Rick er en erfaren kriminalassistent.\nAnonym 18. september 2013 kl. 15.49\nJeg har læst flere af Sara Blædels bøger og syntes de er dejlige enkelte at læse og man kan kende de steder hun skriver om.


Carlsberg Lite - ØlGuide - Evius ~ Noget for enhver smag\n6.75 ~ 7.25 DKK\nBilka 6.75 DKK 33 cl dåse på lager\nPilsner er danskernes foretrukne øl. Carlsberg LITE har på grund af den længere brygproces færre kalorier. Og i forhold til Carlsberg Pilsner, får du i Carlsberg LITE lidt mere blomst i duften og en anelse mindre bitterhed i smagen. Balancen mellem bitterhed og alkohol gør Carlsberg LITE til en oplagt ledsager til f.eks. lette fiskeanretninger, grønsagsretter og ikke mindst eksotisk og krydret mad.\nCarlsberg Lite er brygget således at kalorieindholdet i øllet er meget lavt uden at det er gået væsentligt ud over alkoholindholdet. Således holder øllet en alkoholprocent på 4,1 % hvilket er marginalt lavere end en almindelig pilsner. Metoden man bruger er at arbejde med en særlig malt, kaldet Null-lox malt og brygsukker, og på en måde hvor der stort set ikke nogle ufuldstændigt nedbrudte stivelsesmolekyler i det færdige øl. Derfor vil øllet også opleves en anelse tørt, men ikke mere end at det stadig her forbløffende høj tørstslukkende evne. Øllet er tilsat den nye spændende humlesrot Hallertauer Saphire.\nBør nydes ved ca. 5-8 °C. Carlsberg LITE går godt sammen med dampede eller ovnstegte fiskeanretninge, fordi øllets milde fylde levner god plads til indtrykket fra det fine fiskekød. Ligeledes finder øllet god anvendelse med lette salater og grøntsagsretter tilberedt uden olie og fede grønsager. Oversæt med Google\nPris: 17.50 DKK


abad.atranevos.se › Decorations › Essie neglelak lyserød\nEssie neglelak lyserød Test af neglelak\nFritidsjob i skanderborg - essie neglelak lyserød. Find inspiration til din næste neglelak hos Matas\nDe første farverige strøg: Lyserød Weingarten er født i Hun startede Essie Cosmetics Neglelak. Idag er Essie et verdenskendt brand indenfor neglelak og neglepleje. Essie startede med 12 farver og er sidenhen udviklet i mere end forskellige farver. De første 12 farver er stadig at finde i det enorme og essie sortiment. Dette er i sig selv noget af en præstation. ESSIE giver dig markedets bedste og mest populære neglelakker. Se Danmarks største udvalg af Essie Neglelak fra kun 39kr. Se hele vores sortiment, klik her!. Se vores store udvalg af Essie negle produkter, heriblandt Essie neglelak. Find den perfekte farve, filler eller neglelakfjerner i dag, priserne starter fra 39,00 kr. Se Matas udvalg af Essie neglelak og køb i vores butikker eller online på abad.atranevos.se Et oplagt valg til dig som sætter pris på skønhed og velvære. Køb Essie neglelak her! Vi har et kæmpe udvalg af smukke Essie neglelak til billig pris Altid billigst med prismatch og 24 timers levering. Derudover finder du adskillige Essie Top coat og base coat, som tørrer hurtigt, og får din Essie neglelak til at holde endnu længere samt giver et fantastisk og glansfuldt resultat. Har du først prøvet en neglelak fra Essie, er det svært ikke at blive afhængig. Både fordi Essie laver super holdbare neglelakker, forhindrer neglene i at. baignoire babymoov digibath Neglelak fra ESSIE - Super populær kvalitets neglelak fra ESSIE. Den endnu voksende populære neglelak serie fra ESSIE er en kæmpe success. Vi har samlet så mange af disse ESSIE neglelak som muligt og har nu et af de største produktudvalg af de flotte og opsigtsvækkende ESSIE neglelak. Essie Neglelak. Find din nye Essie neglelak billigt her. Bag det populære brand gemmer der sig en kvinde i 60’erne ved navn Essie. Allerede som barn var hun helt vild med farver og neglelak. I dag er mærket vokset sig stort, og de smukke lakker er anerkendt i mange abad.atranevos.seon: Læssøegade , Odense, , Syddanmark. Bliv klar til ferien! Kun 11 dage tilbage - Se alle. Som førende inden for luksus er essie farvevalget for skønhedseksperter, branchefagmænd, berømtheder og kvinder med stil i over lande.\nVelkommen til BT debat. Ls mere om nyheder der omhandler debat Sep Se vores store udvalg af Essie negle produkter, heriblandt Essie neglelak. Find den perfekte farve, filler eller neglelakfjerner i dag, priserne starter fra 39,00 kr. Muchi, Muchi fra Essie er en langtidsholdbar neglelak, der ikke afskaller. Neglelakken har en pastel-lyserød farve. Køb den på abad.atranevos.se og få den i morgen!. Køb Essie neglelak her! Vi har et kæmpe udvalg af smukke Essie neglelak til billig pris ✓ Altid billigst med prismatch og 24 timers levering. Det er altså bare lige mig med sådan en smuk lyserød neglelak. Jeg elsker faktisk bare samtlige neglelakker i lyserøde nuancer. Det er nok de neglelakker, jeg har allerflest af. Og jeg ejer også flere, der ligner hinanden essie meget, men som i mine øjne lige er en smule forskellige fra hinanden. Jeg kunne også sagtens remse en masse gode grunde op til, hvorfor DU burde investere i lyserød mange lyserøde neglelak.\nMuchi, Muchi fra Essie er en langtidsholdbar neglelak, der ikke afskaller. Neglelakken har en pastel-lyserød farve. Køb den på abad.atranevos.se og få den i morgen!. Køb Essie neglelak her! Vi har et kæmpe udvalg af smukke Essie neglelak til billig pris ✓ Altid billigst med prismatch og 24 timers levering. Loreals Essie brand er hurtigt blevet et af de største neglelak brands i verden. Og med god grund. Når det kommer til at skabe unikke neglelakfarver og effektiv. Vi har et stort udvalg af populære Essie neglelak i mange trendy farver. Vi har delt Essie produkterne op i følgende kategorier: • Essie Neglelak • Øvrigt Essie • Essie Tilbud Klik på de enkelte produkter på abad.atranevos.se og find dine yndlings farver blandt Essies mange nuancer. Essie - Sæt kulør på tilværelsen med din nye bedste ven. manicureartisternes og modestylisternes evige favorit, essie's klassiske, svagt pink neglelak er udstyret med en raffineret, næsten gennemsigtig finish. et elsket, prisvindende must have med en ikonisk farve til alle sæsoner. essie cosmetics har været USA’s neglesalonekspert siden og blev grundlagt i New York City af farveautoriten Essie Weingarten. essie er elsket for sin visionære /5(4). Essie Euro Fashion Hanne Bang ILNP Real Magic Flake Toppers Color Kissed Ultra Holos After Dark Dark Romance Fall Lyserød Neglelak. GRATIS FRAGT. På alle ordrer over DKK , % SIKKERHED. Sikker Betaling. LYNHURTIG LEVERING.\nEssie Neglelak Lyserød essie neglelak lyserød PINK OG LYSERØD NEGLELAK Et smukt udseende starter ved fingerspidserne og med en pink eller lyserød neglelak, er du altid sikret et flot resultat. På denne side finder du mange skønne lakker i en pallette af pink og lyserøde nuancer. De lyserøde. Watermelon Essie neglelak. Denne neglelak er et musthave for alle der elsker lyserød og pink. Pink er lig kvinde og fest og farver. Så hvis du elsker knald på og masser af farver i hverdagen, så kast dig ud i denne smukke farve, du vil med garanti ikke fortryde et øjeblik/5(5).\n7. aug Hvilken neglelak holder bedst, tørrer hurtigst og skaller ikke af? Vi har testet essie neglelak, CND vinylux, YSL neglelak og mange flere. apr Det er altså bare lige mig med sådan en smuk lyserød neglelak. har en sugar daddy eller ej, så er den her neglelak fra essie såååååå skøn. Bliv klar til ferien! Med et stort sortiment og udvalg af farver Essie bliver igen og igen fremhævet som et mærke, der rammer sæsonens trends år efter år. Med sin dedikation, høje standarder og award-vindende neglelakker og produkter til neglepleje, har essie indtaget pladsen som naturlig leder inden for luksus skønhedsprodukter - og bare rolig: Essie har planer om at forkæle de kvalitetsbevidste og farveglade manicure entusiaster mange år endnu. Essie Weingarten er kvinden bag neglelakken essie og hun har et mål: "To make women feel special and to give them the perfect manicure.\nDe første farverige strøg: Essie Weingarten er født i Hun startede Essie Cosmetics Ltd. Idag er Essie et verdenskendt brand indenfor neglelak og neglepleje. Essie startede med 12 farver og er sidenhen udviklet i mere end lyserød farver. De første 12 farver er stadig at finde i neglelak enorme og varierede sortiment. Dette er i sig selv noget af en præstation. Det viser at Essie har øje for det klassiske og tidsløse.\nEssie neglelak lyserød ledige lejligheder tårnby\nEssie Negle Resort Fling. Essie Neglelak A Cocktail Bling. Byt i forretning Mere end brands 30 dages returret Afsendes indenfor dage. Essie Aperitif.\nBliv klar til ferien! Med et stort sortiment og udvalg af farver Essie bliver igen og igen fremhævet som et mærke, der rammer sæsonens trends år efter år. Med sin dedikation, høje standarder og award-vindende neglelakker og produkter til neglepleje, har essie indtaget pladsen som naturlig leder inden for luksus skønhedsprodukter - og bare rolig: Essie har planer om at forkæle de kvalitetsbevidste og farveglade manicure entusiaster mange år endnu.\nEssie Weingarten er kvinden bag neglelakken essie og hun har et mål: "To make women feel special and to give them the perfect manicure. Allerede i var den første neglelak på markedet, og idag er essie det foretrukne brand for profesionelle og insidere i skønhedsbranchen, berømtheder, modeikoner og beauty junikies over hele verden. I mere end 35 år har essie inspireret manicure entusiaster med en humor og stil, der rører folk, og det er da heller ikke uden grund, at stjerner som 80'er skuespilleren Joan Rivers og det engelske kongehus har båret neglerlakkerne ved flere lejligheder.\nbillige flybilletter til spanien Hvilken neglelak holder hele ugen, og hvilken tørrer så langsomt, at du får utålmodighedshak i lakken, mens du venter? Vi har sat os for at teste det. Der findes næppe noget mere frustrerende, end når du sirligt har lakeret dine negle i den perfekte farve med præcis dén neglelak, du har sukket efter i flere uger - for så at se den skalle af allerede dagen efter.\nÅh, irritationen skyller allerede over os! Inde på redaktionen er jagten på den perfekte neglelak et gladelig diskuteret emne. Vi har derfor sat os for at teste, hvilken en neglelak der rent faktisk holder bedst, tørrer hurtigst, dækker mest og er nemmest at påføre.\nMuchi, Muchi fra Essie er en langtidsholdbar neglelak, der ikke afskaller. Neglelakken har en pastel-lyserød farve. Køb den på abad.atranevos.se og få den i morgen!. Se Matas udvalg af Essie neglelak og køb i vores butikker eller online på Matas. dk. Et oplagt valg til dig som sætter pris på skønhed og velvære.\nG star skjorte - essie neglelak lyserød. Find inspiration til din næste neglelak hos Matas\nEssie neglelak lyserød Jeg arbejdede med hænderne solidt placeret på et tastetur, og så sneg der sig en enkelt bytur ind i slutningen af ugen, hvor jeg havde haft lakken på i små fem dage. Hos Plusshop levere vi helt fantastiske priser for vores medlemmer. Flere visninger\nDerudover finder du adskillige Essie Top coat og base coat, som tørrer hurtigt, og får din Essie neglelak til at holde endnu længere samt giver et fantastisk og glansfuldt resultat. Har du først prøvet en neglelak fra Essie, er det svært ikke at blive afhængig. Både fordi Essie laver super holdbare neglelakker, forhindrer neglene i at. Neglelak fra ESSIE - Super populær kvalitets neglelak fra ESSIE. Den endnu voksende populære neglelak serie fra ESSIE er en kæmpe success. Vi har samlet så mange af disse ESSIE neglelak som muligt og har nu et af de største produktudvalg af de flotte og opsigtsvækkende ESSIE neglelak.\nPrevious: « « Lone overby fjorback må jeg hjælpe dig\nNext: Rejser mallorca oktober » »


Hospice Forum Danmark - Artikler Stine snakkede med sin døende mor – og fik gode minder at leve på\nStine snakkede med sin døende mor – og fik gode minder at leve på\n07-06-2015 kl. 22:06\nSorgen bliver hjemløs, når den elskede dør. Men den har et sted at gå hen, hvis der er gode minder at huske tilbage på. Derfor er det vigtigt at have dybe samtaler med den døende. Samtaler fremkalder minder, som giver glæde, trøst og mening midt i sorgen.\nDet erfarer Stine Buje, der for et år siden måtte tage afsked med sin mor på Diakonissestiftelsens Hospice. Smertelindringen gav ro til en værdig livsafslutning efter at mor og datter i sygdomsperioden havde haft mange dybe samtaler. Minderne og de dejlige oplevelser kan Stine nu huske tilbage på og smile over.\nVenner sendte 61 fødselsdagskort\nMen det var op ad bakke at komme ned i samtalens dybere lag. Først kom chokket over diagnosen. Så kom moderens kamp for overlevelse. Og så sneg apatien sig ind på datteren, som bare kunne se passivt til, mens lungekræften tog over.\n- Min mor havde hostet lidt i en periode og fik derfor foretaget en scanning af sine lunger. Da vi sad på hospitalet, sagde lægen, at hun havde uhelbredelig lungekræft i fremskredet stadie. Det kom som et kæmpe chok! Hun havde ikke haft en sygedag i 20 år, og hun røg ikke, fortæller Stine.\nDa det første chok havde lagt sig, satte Stine sig for at få det bedste ud af den sidste tid med sin mor.\n- Jeg kontaktede hendes venner, kolleger og familie og hørte, om de ville sende en fødselsdagshilsen med deres bedste minde til hendes 61 års fødselsdag. Det lykkedes at indsamle 61 breve – et brev for hvert år. Da jeg overraskede min mor med alle brevene, blev hun helt paf. Hun åbnede det ene brev efter det andet, og minderne begyndte at strømme frem, og hun blev meget rørt og græd af glæde. Der var et hav af køkkenruller omkring sofaen bagefter, husker Stine.\nOptog sin mors gode råd\nI løbet af samtalerne opstod en fortrolighed mellem mor og datter, fortæller Stine:\n- Vi kom tættere på hinanden, end vi nogensinde havde været. Min mor var meget ked af, at hun ikke nåede at blive mormor. Det fyldte meget for os begge to, og vi begyndte at græde, når vi talte om det.\nStine fandt derfor på en måde at bringe emnet på bane, uden at det blev unaturligt og anmassende.\n- Jeg fik mine veninder til at fortælle, hvad de spurgte deres mødre om, da de blev mødre. Spørgsmålene skrev jeg ned på nogle postkort og inviterede min mor på Hotel Bella Sky. Mens vi nød den smukke udsigt over Amager Fælled, trak hun et spørgsmål ad gangen og kunne videregive sine erfaringer, uden at føle sig udfrittet. På den måde kom vi rundt om både hendes barndom og min barndom og det at blive mor. Jeg optog samtalen på diktafon. Det er en rigtig stor trøst i sorgen at kunne have hendes stemme med mig. Breve og postkort blev en slags spilleregler, der gjorde, at det var tilladt at tale om de følsomme ting.\nMusikken kalder minder frem\nStine brugte også musikken til at fremme samtalen – ligesom musikterapeuter gør på hospice.\n- Musik og fest betød meget for min mor. Når jeg besøgte hende på hospitalet, havde jeg altid dårlig samvittighed over at efterlade hende alene bagefter. Så jeg gik hendes plade- og cd-samling igennem og lavede en playliste med 30 sange, som jeg vidste, betød meget for hende. Jeg gav hende en iPod, og da hun fik den, lyttede hun alle sangene igennem. Så fik vi nogle gode samtaler om, hvilke minder hun kunne knytte til hver af sangene. Det blev til samtaler, jeg tror, vi ellers ikke ville have haft.\nHvad betyder det bagefter for dig, at du gjorde dig så umage?\n- Hvis jeg ikke havde haft disse samtaler, skulle jeg både kæmpe med sorgen over at have mistet min mor og over ikke at have fået det bedste ud af den sidste tid sammen. Det er hårdt nok at kæmpe med sorgen over at have mistet – men jeg kan mærke, at det er en kæmpe trøst at hvile i, at jeg gjorde mit bedste.\nSorgen er blevet hjemløs\nMen du føler stadig sorg?\n- Ja, man kan sige, at min sorg er blevet hjemløs. Sorg er hjemløs kærlighed. Jeg har ikke længere noget sted at gøre af min kærlighed, fordi min mor ikke er her længere til at tage imod den. Det er hårdt. Men hvis jeg samtidig skulle kæmpe med sorgen over ikke at have fået det bedste ud af den sidste tid, havde det været endnu sværere.\nKan den hjemløse sorg så finde et hjem i minderne?\n- Jeg synes det hjælper. Hver gang jeg tænker tilbage på de minder, bliver jeg fyldt med glæde og smiler over den sidste tid vi havde sammen, og det er en kæmpe hjælp.\nKommer man nogensinde over sorgen?\n- Nej, sorgen vil fylde på forskellige måder gennem livet. Det kan være lyde, dufte eller højtider, som gør, at sorgen vender tilbage i forskellig grad. Sorgen er med os altid. Den er ikke noget, vi skal komme over. For mig er sorg et udtryk for kærlighed. Det ville da være sørgeligt, hvis kærligheden forsvinder, når den, man elsker, forsvinder. Men nu vil den fylde, når jeg bliver mor, når det bliver jul og fødselsdag, og hvis jeg går en tur, hvor vi plejede at gå tur sammen.\nVil hjælpe andre pårørende\nEfter nogle dage hvor Stines mor havde fået det markant dårligere, tilkaldte datteren en ambulance, som kørte moderen på Bispebjerg Hospitals palliative afdeling, hvor hun blev stabiliseret. Derefter blev hun overført til Diakonissestiftelsens Hospice på Frederiksberg, hvor hun fik ro, omsorg og smertelindring, inden hun døde efter halvandet års sygdom og trafik frem og tilbage til Rigshospitalet.\nEfter det hele var overstået besluttede Stine sig for at skrive den bog, som hun selv havde manglet under moderens sygdomsforløb.\n- Det var vigtigt for mig at bruge mine erfaringer til at hjælpe andre pårørende i samme situation. Når vores nærmeste får en uhelbredelig sygdom, er der ofte nogle ting, som vi gerne vil nå at tale med dem om. Desværre er der mange af os, der ikke får sat ord på det, der betyder noget. Årsagen er – ikke overraskende – at det kan være svært. Vores verden falder jo sammen, og derfor kan vi have behov for hjælp til at få det bedste ud af den sidste tid.\nI bogen ”Snak på livet løs” (TURBINE forlaget) har Stine samlet en række konkrete idéer til, hvordan man som pårørende kan få taget hul på de svære samtaler med sine nærmeste – inden det er for sent.


Punta Cana Hostels, Hostels Punta Cana, Den Dominikanske Republik\nPunta Cana Hostels, Den Dominikanske Republik\nSe alle Vandrerhjem i Punta Cana\nBrowse listen ovenfor for detaljeret information om alle vore hostel i Punta Cana og book vandrerhjem i Punta Cana uden bookinggebyr! Punta Cana er en af mere en 3500 destinationer fra hele verden tilgængelig på HostelBookers. Ikke hvad du er efter? Søg efter et billigt hostel i Punta Cana her.\n67% Gennemsnitlig bedømmelse af byer Bedømt af 33 rejsekunder\nGruppe på 15 eller flere som skal til Punta Cana?\nFind de bedste priser på hostels i Punta Cana ved at bruge søgemaskinen til venstre eller vælg ud fra vandrerhjemmene nedenfor. Brug kort-knappen for at se alle vores hostel i Punta Cana. Eller se vores billige hoteller i Punta Cana for at få et godt tilbud på indlogering i Punta Cana.


Paris of the North - 41Shadows\nParis of the North handler om Hugi, en 37-årig skolelærer, der bor og arbejder i en lille og afsidesliggende by på Island. Tilbagetrukket fra storbylivet er Hugi overladt til sit eget selskab og den lille bys få indbyggere, som han kun ser til de ugentlige AA-møder og når hans ekskærestes søn kommer over for at spille fodbold. Hugis rolige og isolerede liv afbrydes dog brat, da Hugi modtager et telefonopkald fra sin far, der melder sin ankomst – en nyhed Hugi ikke umiddelbart er begejstret for. Efter at have rådført sig med sin AAsponsor og ekssvigerfar, beslutter Hugi sig dog for at byde faderen velkommen, en beslutning han hurtigt fortryder.\n“En smuk og rørende såvel som komisk tragisk film, der i den grad er værd at se.” – ★★★★★ Ordet\nParis in the North er en karakterdrevet humoristisk og finurlig lille filmperle, der handler om den mandlige psyke, udtrykt gennem et usikkert og vaklende forhold og venskab mellem far og søn. Filmen er co-produceret af det danske independent selskab Profile Pictures (Thor Sigurjonsson, Jacob Jarek, Ditte Milsted og Caroline Schlüter), der med islandske RAMS netop har vundet prisen for bedste film i kategorien Un Certain Regard i Cannes i år.\nPrevious Flugten til frihed\nNext 1001 Gram