Pia må snart sælge bilen, fordi sønnen skal på efterskole: Benzinprisernes himmelflugt har dystre fremtidsudsigter\nSynes du, at benzinen er dyr? Her er tre grunde til, at det bliver værre\nDe sidste rødstrømper: Onanigrupper, nøgenarbejde, kærlighed og socialisme\nSelv om ja-siden fører forud for afstemningen om forsvarsforbeholdet, så er valgdeltagelsen afgørende for, om det også bliver resultatet. Foto: Claus Fisker/Ritzau Scanpix\nJa eller nej? I dag bliver forsvarsforbeholdets fremtid afgjort\nJa eller nej? Efter flere ugers valgkamp med valgplakater i lygtepælene, så er det i dag, at danskerne drager mod stemmeurnerne og afgør, hvorvidt vi vil beholde vores EU-forsvarsforbehold, eller om vi siger ja til at afskaffe det. Forsvarsforbeholdet betyder, at Danmark ikke deltager i udarbejdelsen og gennemførelsen af EU's afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet.\nMeningsmålinger peger på, at danskerne siger ja. Eksempelvis viser analyseinstituttet Voxmeters afsluttende måling for Ritzau, at 48,2 procent af de adspurgte vil stemme ja, mens 30,7 vil stemme nej. 21,1 procent var uafklarede.\nDermed har ja-partierne gode kort på hånden, men tidligere folkeafstemninger er blevet ret så tætte, og intet er afgjort før, at sidste kryds er sat. En helt afgørende faktor er, hvor stor valgdeltagelsen bliver.\nI alt er cirka 4,3 millioner mennesker i Danmark stemmeberettigede ved afstemningen. 442.271 personer - svarende til cirka ti procent - er førstegangsvælgere.\n- Det eneste, der kan gå galt for ja-siden, er, hvis folk beslutter sig for ikke at stemme. Men så skal der være helt enormt mange ja-sigere, der vælger at blive væk, siger valgforsker på Syddansk Universitet, Robert Klemmensen, til Ritzau.\nBliver det et ja senere i dag, så ryger forbeholdet ikke væk med det samme. Resultatet skal igennem en fintælling og en underskrift fra dronning Margrethe. Dernæst skal de øvrige EU-lande underrettes, og først når det er sket, er forbeholdet fortid.\nIfølge Ritzau bliver det straks mere spændende kort efter den formelle proces, for så skal Folketinget tage stilling til de forskellige dele af forsvarssamarbejdet i EU. Det drejer sig blandt andet om, hvilke - hvis nogle - militære operationer Danmark vil tilslutte sig, og om vi skal være en del af Pesco-samarbejdet.\n11 ud af de 14 opstillingsberettigede partier går med et ja. Dansk Folkeparti, Nye Borgerlige og Enhedslisten anbefaler et nej.\nResultatet af folkeafstemningen vil formentlig være klar omkring klokken 23 i aften, skriver Ritzau.\nLængere nede på siden kan du læse Avisen Danmarks analyse af afstemningen, som vores politiske reporter Kasper Løvkvist står bag.\nRussisk gas-stop bliver dyrt\nI går kom det frem, at russiske Gazprom vil lukke for gassen til det danske energiselskab Ørsted fra i dag, onsdag morgen. Lukningen skyldes, at energiselskabet ikke vil betale for gassen i rubler, som Rusland kræver.\nBåde regeringen og Ørsted har forsikret om, at der ikke er grund til panik, fordi man har været forberedt på situationen. Samme melding kommer fra Søren Kristensen, der er cheføkonom i Sydbank. Det skriver Ritzau.\n- Vi har været forberedt på det her et stykke tid, og Ørsted siger selv, at de har gas nok, fordi der er blevet opbygget lagre.\nAlligevel vil gas-stoppet nok smitte negativt af på danskernes gasregninger, lyder det.\n- Forbrugerne vil nok se, at gaspriserne stiger en lille smule og forbliver høje i et godt stykke tid endnu, siger han.\nØkonomen mener, det er for tidligt at bekymre sig om opvarmningen af boligen til vinter, men hvis Ørsted skal til at købe gas hos andre europæiske nationer for at opretholde det nuværende niveau af gasleverancer, så ender en mulig højere gaspris hos forbrugerne.\nHvis Danmark alligevel skulle ende i en situation, hvor der ikke vil være tilstrækkeligt med gas, har Energistyrelsen meddelt, at man har en plan klar.\n262 børn dræbt i Ukraine\nFra forsvarsforbehold og energipriser går vi videre til krigen i Ukraine. For siden krigen startede for godt 100 dage siden, har 262 børn mistet livet, mens 415 børn er blevet såret. Det skriver FN's Børnefonds (Unicef) danske afdeling i en pressemeddelelse.\nBørnene er ifølge Unicef primært blevet ramt, når russiske styrker har bombet tætbefolkede områder. Unicef Danmarks generalsekretær Susanne Dahl opfordrer på det kraftigste til, at der bliver indgået en våbenhvile, så børn kan få beskyttelse.\n- Det indebærer at stoppe brugen af eksplosive våben, der kan ramme civile, og stoppe angreb på civil infrastruktur som hospitaler og skoler, siger hun.\nRuslands invasion har sendt knap syv millioner ukrainere på flugt fra deres hjemland. Kun 2,2 millioner har indtil videre været i stand til at vende hjem. Det viser tal fra FN's flygtningeagentur, UNHCR.\n2,2 millioner af flygtningene er børn, skriver Unicef Danmark.\nUSA sender missiler til Ukraine\nVi slutter også dagens nyheder i Ukraine. For siden den amerikanske Kongres vedtog en kæmpepakke på omtrent 278 milliarder kroner med hjælp til Ukraine, har pakkens indhold været ukendt.\nNatten til onsdag har en højtstående embedsmand fra den amerikanske regering nu afsløret over for nyhedsbureauet Reuters, at pakken blandt andet byder på missilsystemer af typen Himars. Det skriver Ritzau.\nTypen, som skal sendes til Ukraine, kan kun affyre missiler, der kan ramme mål inden for cirka 80 kilometers afstand. De kan altså ikke umiddelbart bruges til at affyre missiler ind i russisk territorie.\nHimars-missiler er allerede velkendte på dansk jord. I tirsdags ankom våbentypen til Bornholm, hvor de skal være en del af en fælles militærøvelse mellem Danmark og USA. Og disse missiler kan godt affyres mere end 80 kilometer.\nDet skal afskrække russerne, hvis de pønser på et angreb i Østersøen, sagde generalmajor Michael Hyldgaard, som er chef for operationsstaben i Forsvaret, torsdag i sidste uge.\nDet var nyhedsoverblikket for i dag, men inden du smutter ned for at stemme, er der er god grund til at blive hængende hos os lidt endnu. Så får du nemlig fire gode historier fra dagens udgave af Avisen Danmark.\nJakob Ellemann-Jensen, den eneste partileder, hvor man ikke bare kan høre men også mærke, at han kæmper for et ja i folkeafstemningen. Foto: Mads Claus Rasmussen/Ritzau Scanpix\nAlle målinger tyder på et ja ved dagens folkeafstemning, men de har før taget fejl. Avisen Danmarks Kasper Løvkvist analyserer partiernes perspektiver, når stemmerne er talt op. Her er tre hovedpointer fra analysen:\n1. Venstre Jakob Ellemann-Jensen er den eneste ja-partileder, hvor man ikke bare kan høre men også mærke, at det virkelig betyder noget for ham. Et nej vil uden sammenligning ramme ham hårdest.\n2. Men det er Socialdemokratiet, der vil hjemtage den største sejr, hvis det bliver ja. Så vil Mette Frederiksen stå som den eneste statsminister, der har formået at fjerne et forbehold.\n3. Et ja bliver en hård test af Morten Messerschmidt og DF's stamina. Fordi så har Messerschmidts synlighed ikke bare produceret et nederlag - den har samtidig forstærket partiets nedtur i meningsmålingerne.\nonsdag 1. jun. 2022 kl. 04:59\nTo ting, der kommer til ske, hvis det bliver et nej, når stemmesedlerne bliver talt op i aften:\nDer bliver en kæmpe diskussion om meningsmålinger, de institutter, der laver dem, og de medier, der bruger dem, fordi målingerne kun peger i én retning - et ret komfortabelt ja.\nOg at blot en enkelt af lederne for de mange ja-partier kommer til at gå grædende i seng - Jakob Ellemann-Jensen.\nHer er perspektiverne for partierne, når afstemningsresultatet er klar:\nVENSTRE: Ellemann er den eneste af ja-kæmperne, hvor man ikke bare kan høre men også mærke, at han kæmper for et ja. Det betyder reelt noget for ham. Og for Venstre.\nPå trods af at det er regeringen, der har hovedansvaret for udskrivelse af folkeafstemninger, er det Ellemann, der er blevet ansigtet på ja-kampagnen. Og det er da også ham, der indtil videre har profiteret af den.\nForsvars- og sikkerhedspolitik er hans hjemmebane, han behøver ikke bryde sit hoved voldsomt for at argumentere, fordi det netop kommer fra hjertet. Det giver ham en pondus, som han har manglet, og folk kan se det, har kvitteret og sendt Venstre ind i en opadgående tendens i meningsmålingerne, så det efterhånden er længe siden, vi har set målinger, hvor Konservative har været større end Venstre. Ellemann vokser, når Pape skrumper - ikke bare i målingerne, men også i virkeligheden.\nDet paradoksale er så, at et ja ikke bliver Ellemanns sejr - selv om det afgjort bliver en sejr, han har del i. Til gengæld bliver et nej hans nederlag. Simpelthen fordi han er den eneste af ja-lederne, der har kastet hele sin kapital ind i afstemningen for at vinde den og ikke bare for interne politiske positionsgevinster.\nDANSK FOLKEPARTI: Ansigtet på nej-kampagnen er åbenlyst Morten Messerschmidt. Han kunne ikke have ønsket sig en bedre affyringsrampe for at manifestere sig som den ultimativt rigtige formand for Dansk Folkeparti. Messerschmidt kommer simpelthen ikke til at opleve en højere grad af synlighed - det skulle da lige være, når han igen skal i byretten tiltalt for svindel med EU-midler. Eller hvis en ny borgerkrig i DF bryder ud.\nDerfor er denne afstemning den ultimative tryktest af Messerschmidts stamina. Af det nye DF's stamina.\nKan de holde til at de tabe, så Messerschmidt bliver den første DF-formand, der ikke er i stand til at overbevise befolkningen i en folkeafstemning (fraset afstemningen om patentdomstolen)?\nOg kan DF holde til, at den eneste effekt Messerschmidts altomfattende synlighed har haft på meningsmålingerne, har været, at hullet er blevet gravet dybere?\nDF er det parti, der burde interessere sig mindst for meningsmålinger, fordi den eneste vej op af hullet er, at de holder op med at grave og i stedet begynder at øve sig på at klatre. Det sidste tager lang tid at blive god til - se på Pape - og kræver villighed til at falde og slå sig. Og nu, hvor DF fik en chance serveret på et sølvfad, falder de i en grad, så de lige nu får de dårligste målinger nogensinde. Det kræver stamina.\nSOCIALDEMOKRATIET: Det er altid regeringen, der står med ansvaret, når flertallet i Folketinget taber en folkeafstemning. Men er det nu også sådan denne gang?\nHvis det bliver et nej, ligger det snublende nær at antage, at så kan det bare ikke lade sig gøre at fjerne nogle af Danmarks forbehold i EU - uanset hvem der har magten.\nBliver det et ja, vil Mette Frederiksen til gengæld blive husket som den første statsminister, der kunne.\nMåske fordi Mette Frederiksen ikke har gjort afstemningen til et spørgsmål om himmel og helvede? Måske har det været en decideret fordel for ja-siden, at nogle af de store ja-kæmpere egentlig ikke er så engagerede, at det gør noget?\nSiden sin tale til afslutningsdebatten i Folketinget har Mette Frederiksen brugt formuleringen: "Denne gang stemmer jeg ja med hjertet." Kodeordet her er ikke "hjertet" - det er "denne gang". Og det betyder egentlig, at man ikke kan stole på Mette Frederiksen, når hun siger, at hun har hjertet med, fordi det har hun åbenbart ikke haft tidligere.\nSjældent er en regering gået ind til et valg med en udstråling af, at det skal nok gå, hvis den taber. Det er paradoksalt, at det ser ud til at blive nøglen til en sejr.\nSF: Næst efter Ellemann vil et nej ramme SF hårdest. Det ligger nemlig i partiets selvforståelse, at det er SF's vælgere, der afgør folkeafstemninger om EU, og hvis de taber, åbenbarer det en kløft mellem partiet og dets vælgere, som SF troede var blevet lukket.\nRADIKALE: Vil klart ærgre sig over et nej, også lidt mere end så mange andre, men så vil det heller ikke være værre. Det har under alle omstændigheder været god valgtræning for Sofie Carsten Nielsen, og det har givet hende en smule synlighed.\nDe fleste, der læser en analyse som denne, ved udmærket godt, at Carsten Nielsen er leder af Radikale. Danskerne som sådan er lidt mere i tvivl om, hvem hun egentlig er. Det kan afstemningen have repareret en lillebitte smule på. Og internt i forhold til regeringen vil et ja gavne Radikale, der sammen med især Venstre er dem, der har presset mest på for en afstemning.\nKONSERVATIVE: Har været ualmindeligt håndsky i denne afstemning i angst for at skubbe vælgere fra sig. Det kan sagtens være en faktor i at sikre ja'et, fordi befolkningen tilsyneladende tager godt imod håndsky argumenter, når de skal vælge mellem ja eller nej, men til gengæld har det også været en af de mange ting, der har pillet pondus og troværdighed af Pape i den seneste tid. En ret utraditionel win-lose-situation for K.\nNYE BORGERLIGE: De har til gengæld befundet sig i en win-win-situation fra afstemningen blev udskrevet. Bliver det et nej, står de blandt vinderne. Bliver det et ja, kan de fiske i rørte vande efter EU-skeptikere i de andre borgerlige partier.\nENHEDSLISTEN: Afstemningen betyder meget lidt for listen. Den har allerede accepteret, at det ligner nederlag og har besluttet at fokusere på, at den til gengæld har trukket sejre hjem undervejs. F.eks. at Enhedslisten lykkedes med at få justeret sine EU- og Nato-synspunkter på et udramatisk årsmøde, og at forbeholdsdebatten har skabt et klima, hvor få partier vil argumentere for, at Danmarks skal involvere sig i EU-missioner i Afrika.\nLIBERAL ALLIANCE: Det mest usynlige parti i en folkeafstemning nogensinde. Af gode grunde: Partiet er nemlig fløjtende ligeglade med, om det bliver et ja eller et nej.\nKan DF holde til, at den eneste effekt Messerschmidts altomfattende synlighed har haft på meningsmålingerne, har været, at hullet er blevet gravet dybere?\nNanna Elmstrøm nanel@jfmedier.dk og Mikkel Vie Jensen mivje@jfmedier.dk\nNatten til tirsdag blev EU-landene enige om at udfase to tredjedele af importen af russisk olie - et tiltag, der vil smitte af på de i forvejen tårnhøje priser på brændstof. For Pia Pedersen fra Bjerringbro, der bruger 3000 kroner om måneden på benzin, bliver bilen snart for dyr at beholde. Sønnens efterskoleophold skal finansieres, og jobbet i Aarhus kan i sidste ende koste for meget:\n- I sidste ende handler det om vores rådighedsbeløb. Hvis for meget bliver brugt på benzin, må jeg finde et andet job, der ligger tættere på. Det vil jeg være ked af, men det kan blive realiteten, siger hun.\ntirsdag 31. maj 2022 kl. 18:20\nDer er ingen udsigt til, at benzinpriserne falder; EU's beslutning om stop for import af russisk olie vil smitte af på de i forvejen tårnhøje priser på brændstof. For Pia Pedersen fra Bjerringbro bliver bilen snart for dyr at beholde.\nBrændstof: Pia Pedersen tager telefonen, mens hun sidder i bilen på hendes daglige strækning mellem hjemmet i Bjerringbro og arbejdspladsen i Aarhus. Dagligt kører hun 100 kilometer, og det kan mærkes på pengepungen.\n- Vi har fravalgt en del hjemme hos os. Det er blandet andet oksekød, ferier, biografture, vandland; alt det sjove, hvor man lige tog på strøget og fik en is, det er der ikke mere, fortæller Pia Pedersen, der til dagligt arbejder som serviceteknikker på Aarhus Universitetshospital.\nHun fortæller, at den største årsag til, at de mange fornøjelser er blevet fravalgt ubetinget skyldes de højere benzinpriser. I alt estimerer hun, at det er 3000 kroner, der hver måned bliver brugt på benzin. Og det benzinforbrug ser ikke ud til at blive mindre lige foreløbigt.\nNatten til tirsdag blev EU-landene nemlig enige om den sjette sanktionspakke mod Rusland. Det betyder, at EU med øjeblikkelig virkning stopper import af to tredjedele af al russisk olie, der bliver fragtet hertil med skib.\nHvis for meget bliver brugt på benzin, må jeg finde et andet job, der ligger tættere på. Det vil jeg være ked af, men det kan blive realiteten.\nPia Pedersen, Bjerringbro\nSenest ved årets udgang vil embargoen dog reelt omfatte op mod 90 procent af EU's russiske olieforbrug, da Polen og Tyskland selv lukker ned for deres import gennem rørledningen Druzhba.\nDansk Arbejdsgiverforening frygter nu, at de højere benzinpriser vil give negative udslag på arbejdskraften, da folk ikke længere har råd til at søge et arbejde, der kræver kilometer i dækkene. Og tanken har faktisk allerede strejfet Pia Pedersen, der efter sommerferien skifter til kollektiv trafik, da hun skal finansiere sin søns efterskoleophold.\n- Vi havde engang en regering, der sagde, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at vi er nødt til at flytte os efter det. Det kan mange af os virkelig mærke på egen krop nu. Det er i nogen grad selvforskyldt, fordi jeg flyttede på landet og væk fra min arbejdsplads. Men havde jeg vidst, at det her ville ske, er det ikke sikkert, jeg var flyttet, fortæller Pia Pedersen.\nIfølge lektor ved Institut for Politik og Samfund på Aalborg Universitet Mogens Rüdiger vil EU’s olieembargo betyde, at verdens efterspørgsel på olie overstiger udbuddet - og derfor stiger priserne, som i forvejen ligger på et højt niveau.\n- Det er svært at komme udenom, at det bliver dyrere at bruge olie og benzin, siger han og tilføjer, at det er uklart, hvor meget dyrere, det bliver at tanke bilen.\n- Oliepriserne er svære at spå om, men de vil ikke nødvendigvis stige ret meget, for så stor afhængighed af russisk olie har vi heller ikke.\nMogens Rüdiger forklarer, at udviklingen afhænger af, hvor hurtigt og effektivt vi får etableret alternativer til den russiske olie. Vi kan søge mod verdensmarkeder som det norske og mellemøstlige, og vi skal derfor ikke være bekymrede for at løbe tør for olie, som vi primært har gavn af i transportsektoren herhjemme.\nDet er da også meldingen fra tankstationskæden Circle K samt olie- og gasselskabet Shell:\n- Vi har fået bekræftet fra vores leverandører, at der for nuværende er god forsyningssikkerhed, siger Søren Møller Maretti, som er retaildirektør i DCC Energi, der driver Shell-tankstationerne i Danmark.\nBegge selskaber har i forvejen besluttet ikke at købe russisk olie som følge af invasionen af Ukraine, og det vil ifølge brændstofdirektør i Circle K Peter Rasmussen afholde priserne fra at stikke yderligere af:\n- Meget af stigningen var allerede kommet. Allerede da man for uger siden begyndte at tale om embargo, regnede man det ind i prisen - det bliver understøttet af, at benzinen er steget 20 øre i dag, og det er meget beskedent oven på sådan en stor beslutning, siger han.\nBilen bliver i indkørslen\nUsikkerheden på energimarkedet har allerede haft konsekvenser for danskernes pengepung. De galoperende brændstofpriser gør faktisk så ondt, at mange helt lader bilen stå i indkørslen.\nEn ny undersøgelse fra Applus Bilsyn blandt 1279 bilejere viser, at hver tredje bilist kører mindre på grund af de stigende brændstofpriser, og ligeledes svarer hver tredje, at de minimum én dag om ugen helt undlader at køre.\nDet er til trods for, at 85 procent i februar svarede, at det ville være “uforeneligt med mit eller min families transportbehov.”\nOg det er dén tendens, der i sidste ende kan gøre ondt på arbejdsmarkedet og sætte en stopper for de rekordhøje beskæftigelsestal. Det er i hvert fald bekymringen hos Erik Simonsen, der er vicedirektør i Danske Arbejdsgivere.\n- Det er jo et problem for det danske arbejdsmarked. Risikoen er, at vi ikke får folk derhen, hvor de ledige job er. Manglen på arbejdskraft er omfattende i øjeblikket, så vi har et stort behov for at finde en løsning på det, fordi den ekstra omkostning betyder, at folk ikke vil strække sig for at finde et arbejde længere væk, siger han.\nTilbage i bilen hos Pia Pedersen er det et simpelt regnestykke, der afgør, om hun skal finde et arbejde tættere på, selvom hun er glad for sit nuværende.\nBenzinen er steget en tredjedel i pris siden nytår. Billeder er taget i Randers mandag. Foto: Bo Amstrup/Ritzau Scanpix\nEU lukker nu gradvist ned for importen af olie fra Rusland, og det vil kunne mærkes - også af danske forbrugere. Prisen på benzin og diesel ligger allerede en tredjedel højere end ved årsskiftet, men flere prisstigninger kan være i vente, skriver erhvervsredaktør Jens Bertelsen i en analyse.\nTip: Hold øje med et muligt stop for russisk gas, der vil øge efterspørgslen efter olie endnu mere. Og med kineserne, der er på vej ud af en heftig coronanedlukning og skal bruge masser af olie.\ntirsdag 31. maj 2022 kl. 10:41\nDet var ikke uventet, og alligevel er det dramatisk: Natten til tirsdag blev EU-landene enige om at lukke for mere end to tredjedele af al olieimport fra Rusland.\nFor Rusland er det den vigtigste oliekunde, som nu trækker stikket. For Europa – og danske forbrugere – bliver der en regning, der skal betales. Og regningen kan allerede nu aflæses på tankstationerne, hvor prisen på benzin nu har rundet 17 kroner pr. liter.\nMen det bliver værre endnu. Selvom verden taler om en grøn omstilling, er der massiv efterspørgsel efter olie, og den stiger lige nu.\nDerfor skal danskerne forberede sig på stigende brændstofpriser:\n1. Stop for russisk olie\nDen hastige udfasning af russisk olie frem mod nytår skaber kaos i energimarkedet. Lige nu ligger olieprisen på ca. 120 dollars for en tønde olie, og det er allerede mere end 50 procent højere end prisen ved nytår. Samtidig er benzinprisen i Danmark steget med 33 procent.\nJan Bylov, oliestrateg og analytiker i Jyske Bank, forventer i en frisk analyse, at olien vil koste 125 dollars pr. tønde, når vi går ind i 2023 – og kortvarigt kan olien ryge op i priser på 140-170 dollars pr. tønde, hvis Rusland stopper for salget af gas til EU. Det er der en stor sandsynlighed for i takt med, at EU-landene nægter at betale for russisk gas med russiske rubler.\nEt stop for gas vil tvinge mange kraftværker og industrivirksomheder til at sadle om fra gas til olie, og det vil skubbe olieprisen endnu mere i vejret.\nDet unormale understreges af, at oliemarkedet lige nu tænker mindre på olieprisen, men er mest optaget af at skaffe den fysiske olie i de mængder, som kunderne har brug for.\n2. Kina er tilbage\nDen kinesiske storby Shanghai med 25 millioner indbyggere, en betydelig industri og afskibningshavn for verdenshandelen, er på vej ud af sin to måneder lange coronanedlukning. Den bastante nedlukning følger det kinesiske styres ønske om at kvæle enhver form for coronasmitte, men nedlukningen har haft store konsekvenser for kinesisk økonomi.\nMen genåbningen stiger den kinesiske efterspørgsel lynhurtigt efter olie, og det påvirker også priserne i Danmark. Rusland kan afsætte masser af olie til kineserne, mens vi skal skaffe nye leverancer fra Mellemøsten og USA. Det er store tandhjul, der pilles ved, og det vil næppe ske gnidningsfrit.\n3. Amerikanske dollars er dyre\nNår den amerikanske dollar er dyr, presser det normalt olieprisen nedad. Men intet er normalt lige nu, og i en situation med stigende renter, tårnhøj inflation, krig i Europa og risiko for et større økonomisk tilbageslag, satser investorerne på amerikanske dollar som en sikker havn. Derfor er der ingen udsigt til, at dollarkursen vil falde.\nEr man optaget af benzin- og dieselprisen, skal man huske på, at prisen på tankstationerne ikke fuldstændigt følger den globale oliepris. En stor del af prisen ude ved pumpen består af danske energiafgifter, som udgør et fast beløb pr. liter. Derfor giver en markant højere oliepris på verdensmarkedet ikke en lige så høj prisstigning ved tankstanderen.\nTil gengæld stiger momsbeløbet i takt med, at olieprisen stiger. En høj dollarkurs er også med til at skubbe vores brændstofpriser op.\nErhvervsredaktøren: På ét enkelt døgn fik en af vores størst...\nMerete Pryds Helle: - Jeg er inspireret af min families og min egen historie, men jeg skriver ikke autofiktion. Det ville jeg føle som begrænsende. Foto: Søren Lagoni\nDet blev for meget for forfatter Merete Pryds Helle, når der blev indkaldt til fællesonani på kvindehøjskolen i Visby. Alligevel tænker hun tilbage på sin tid i kvindebevægelsen med stor varme og som et sted, hvor hun lærte en del om rummelighed. Oplevelserne har inspireret hende til romanen "Det vågne hjerte", som udkommer 2. juni.\nAvisen Danmarks kulturredaktør har mødt forfatteren til en samtale om kvindebevægelsen, kønsopfattelser og den kraftfulde kærlighed.\ntirsdag 31. maj 2022 kl. 14:48\nFælles onanigrupper og dele af den løsslupne livsførelse blev for meget for hende, men ellers tænker forfatter Merete Pryds Helle tilbage på sin tid med kvindebevægelsen med varme. I hendes nye roman rejser vi tilbage i tiden med hende, som vi også gjorde i succesromanerne "Folkets Skønhed" og "Vi kunne alt", og igen er inspirationen hendes egen familiehistorie, og kærligheden er stor.\nDer var oprør i forfatter Merete Pryds Helle, da hun var ung. Hun flyttede hjemmefra som 15-årig, og som 18-årig var hun med til at arrangere en besættelse af Marienborg, "som jo alligevel bare stod tomt".\nBesættelsen var tænkt som fredelig og kun til at vare et par dage, men en gruppe militante unge blandede sig og var ligeglade med den unge Merete, der stod på et bord og råbte beskeder ud om ikke at bruge spraymaling og den slags.\nDa gruppen af unge nåede frem til Marienborg, stod politiet der allerede. En mor havde advaret ordensmagten.\n- Det er jeg glad for, for jeg var klar over, at der var noget i gang, som jeg ikke kunne styre, siger forfatteren, der fik lidt tid i detentionen til at tænke over sagen.\nVi er tilbage i en næsten computerfri tid med bz'ere, mønttelefoner, 25-ører og kold krig. Vi er først i 1980'erne, og den unge Merete er venstreorienteret, har et ben indenfor i kvindebevægelsen, hvor hun tre somre i træk passer børn på Kvindehøjskolen i Visby, og når hun har kærester, er den udkårne en kvinde.\nI dag er Merete Pryds Helle 57 år. Hun bor i Tisvilde sammen med sin mand i et "harmonisk og kærligt forhold, hvor de aldrig skændes". Hun har voksne børn, to hunde og er en prisbelønnet og populær forfatter, hvis folkelige gennembrud kom med romanen "Folkets skønhed" om pigeliv på Langeland i 1930'erne. Inspirationen hentede hun fra blandt andre sin mormors liv, og familieinspirationen fortsatte i romanen "Vi kunne alt", hvor vi befinder os i 1970'erne i et parcelhuskvarter og i hendes nyeste roman "Det vågne hjerte". Her er årstallet 1984.\nPå det tidspunkt er der stadig liv i kvindebevægelsen, men samfundet er ved at forandre sig og med den også bevægelsen og dens kvinder.\nForfatterens tid i kvindebevægelsen begyndte med en lille løgn. Hun havde brug for et arbejde, for hun var droppet ud af gymnasiet, så selv om hun kun var 17 år, sagde hun, at hun var 18, og dermed fik hun job som børnepasser på Kvindehøjskolen i Visby. Det endte med, at hun passede børn på højskolen tre somre i træk.\nHun var vidne, da kvinderne smed tøjet og arbejdede nøgne, mens de byggede skolens ottekantede tilbygning. Selv da håndværkere blev kaldt til, knoklede kvinderne videre uden tøj på kroppen.\nDer skete også ting, som blev for meget for hende.\n- Jeg var ikke så radikal. Jeg kunne ikke finde ud af gå med i onanigruppen. At give helt slip og gå de ekstra skridt, fortæller hun.\nTil gengæld har hun skrevet om det i bogen. Om kvinder, der følges til fælles-onani, om et naturligt forhold til krop, fri af skam, om fællesskab, healinghold og om deres brændende ønske om at komme patriarkatet til livs og forandre verden til det bedre.\nMerete Pryds Helle har boet otte år i Italien, men endte med at længes hjem: - Det er et svært land at være kvinde i for en som mig, der er indadvendt. Der var for langt hjem til mine relationer. Foto: Anette Hyllested\n- Rummeligheden i kvindebevægelsen var stor. Den favnede også mennesker med problemer og dem, der ikke lignede os andre. Det var vildt at opleve. På det tidspunkt var jeg måske ikke selv så god til det, men jeg lærte, at verden kunne være anderledes og stadig o.k. Selv de tilkaldte håndværkere lærte lidt om rummelighed, siger Merete Pryds Helle og smiler.\nHun ser perioden som en tid, hvor verden åbnede sig for forskelligheder for derefter at lukke sig igen.\n- Men nu tyder det på, at verden er ved at lukke op igen og endda på en dybere måde. Det handler ikke "kun" om ligestilling, men om, hvem vi er som mennesker, og hvad vi kan, siger Merete Pryds Helle.\nHun er optaget af det nonbinære, at kærlighed er kærlighed og ikke kønsbestemt. At kønsopfattelse er kulturelt bestemt. At mænd skal have lov til at gå i kjoler og ikke forbydes alt, hvad der er feminint. At naturligvis må badmintonspilleren Viktor Axelsen græde, når han vinder OL-guld.\n- Jeg håber, Harry Styles kan blive for mændene, hvad Coco Chanel blev for os kvinder, da hun gjorde det moderne at gå i bukser.\nHun taler om tidsånd. At en tidsånd kommer, fylder og pludselig går. At vi i en periode alle kan mene næsten det samme om noget bestemt, så det bliver det til en slags sandhed.\n- Det er så interessant, hvornår så mange tænker det samme, at der opstår en tidsånd. En hel masse skal tage et individuelt valg, før noget forandrer sig, siger hun og ser spekulativ ud.\nFørst i 1980'erne levnede tidsånden ikke længere den store plads til kvindebevægelsen. Kvinderne var på vej i andre retninger.\n- Det er underbelyst, hvad der skete. Hvad blev der af kraften, energien og grænsesøgningen? Drømmene om at forandre verden? Mange var glødende socialister, men gik alligevel så at sige "ind i systemet". De opdagede for eksempel, at selv om de var socialister, kunne de godt tjene penge. Jeg er forfatter, så jeg spørger kun uden at svare, siger Merete Pryds Helle.\nEt af svarene kommer dog fra romanens hovedperson. Hun kan mærke, at hun forandrer sig og må sande, at det er et helt andet opgør end kvindebevægelsens, hun personligt står overfor; nemlig forestillingen om hvem hun egentlig er. Det lærer hun noget om gennem et nyt arbejde, som hun er god til og vild med, gennem en veninde, der ser hende på en måde, hun ikke ser sig selv, og en forelskelse, som bringer hende en følelse af samhørighed.\n- Det kan være vanvittig svært at finde ud af, hvem man er, ovenikøbet samtidig med at tiden omkring en forandrer sig. Man kan for eksempel sagtens komme til at elske nogen intenst uden at forstå, at vedkommende ikke er god for en, siger Merete Pryds Helle.\nForfatteren har selv fundet kærligheden, men der har været en vej derhen, konstaterer hun.\nMåske er det derfor, at den har så stor en plads i hendes forfatterskab. Fordi hun har oplevet de store følelser flere gange og også bokset med dem.\nHun og hendes første mand brød deres ægteskab, samme aften deres sølvbryllupsfest var slut. Udefra set passede de godt sammen, og der var også kærlighed, men i længden kunne den ikke overdøve forskellighederne.\nMerete Pryds Helle nyder roen i Tisvilde. Her har hun lange dage alene, mens hendes mand arbejder i København, og hvor hun hver dag går tur med sine hunde og "kan gøre, lige hvad jeg vil". Foto: Anette Hyllested\nI dag er hun gift med Omid Hodabakhshi.\n- Og vi var næppe blevet sat sammen i et af tidens dating-programmer, for umiddelbart er vi meget forskellige. Han er iraner, ni år yngre, men vi er meget harmoniske sammen i stort og småt. Jeg blev nærmest lykkelig, da jeg første gang så, at han pakkede en opvaskemaskine lige så nidkært, som jeg selv gør det. Det får mig til at slappe af, siger forfatteren - uden at grine.\nHun kalder kærlighed for en forandrende kraft.\n- Og ofte på den besværlige måde. Den river os steder hen, vi ikke havde forestillet os. Vi vil gøre alt for den. Opløse ægteskaber med tre børn og kaste karrierer bort. Dens kraft er stærkere end os selv, stærkere end sex.\nKærligheden river os steder hen, vi ikke havde forestillet os. Vi vil gøre alt for den. Opløse ægteskaber med tre børn og kaste karrierer bort. Dens kraft er stærkere end os selv, stærkere end sex.\nMerete Pryds Helle håber, at hendes nye roman kan give læsere lyst til at tale med hinanden om den tid, den handler om. Tænke over, hvor man var, og hvad man gjorde, og hvad det betød. Hvem man var. Måske inddrage sine børn i samtalen.\n- Da jeg havde skrevet "Folkets skønhed" og var ude til et foredrag om den, fortalte en kvinde mig, at hun efter at have læst romanen havde fået taget en svær samtale med sin gamle far. At tænke sig, at jeg havde været anledning til, at de endelig fik den samtale. Jeg blev meget rørt, siger hun og bliver det igen.\nSamtalen er ved at være slut, og at tale med Merete Pryds Helle har været som at læse hendes roman: Rørt og beriget og med en følelse af at være med i et kvindebåret fællesskab. Det er lidt trist at blive forladt af hende - hvad enten det er på sidste side, eller fordi hun som nu forsvinder i grå regn på Amager Torv. Der hvor dele af "Det vågne hjerte" foregår.\nTre om forfatteren og bogen\n1. Merete Pryds Helle. Født 1965. Bor i Tisvilde.\nFlyttede hjemmefra som 15-årig, forlod gymnasiet i 3.g. Var "ung i arbejde" som teaterteknikker, arbejdede på festivaler, tog en HF (i den periode arbejdede hun på kvindehøjskjolen i Visby), har gået på Forfatterskolen, har en bachelor i litteraturvidenskab og har læst næroriental arkæologi.\nDebuterede i 1990 med novellesamlingen ”Imod en anden ro”, men gennembruddet kom 10 år senere med romanen ”Fiske i livets flod”. Hun har spredt sig over mange genrer: børnebøger, ungdomsromaner, radiospil, computerspil, digte, essays, krimier, opera samt sms- og iPad-romaner. Derudover har hun undervist, holdt foredrag og fungerer som litterær konsulent.\nHar blandt andet vundet De Gyldne Laurbær, Politikens Litteraturpris og været nomineret til Nordisk Råds Børnebogspris.\nHar været gift med forfatter Morten Søndergaard med hvem, hun har to børn. Familien boede i Italien fra 1998-2006.\nEr i dag gift med Omid Hodabakhshi, der er osteopat og lægeeksamineret rygterapeut.\nSkriver sine bøger i hånden med fyldepen.\n2. "Det vågne hjerte" begynder i 1984 og handler om Lis, der er aktiv på venstrefløjen, har en kvindekæreste og er aktiv i kvindebevægelsen. En aften er hun tæt på at blive voldtaget, men undslipper, og det bliver første skub i en ny personlig retning. Vi er med hende på kvindehøjskolen i Visby og en tur til Berlin, hvor hun møder DDR's udgave af socialisme. Bogen er den tredje i en serie, hvori Merete Pryds Helle bringer os tæt på det 20. århundredes danmarkshistorie med afsæt i sin egen families historie, og i romanen møder vi derfor personer, vi har mødt i de foregående. De kan dog læses uafhængigt af hinanden.\nI bogen kommer vi bl.a. tæt på kvindebevægelsen, konsekvenser af voldtægt, den tids København, og begyndelsen til et dansk it-eventyr.\n"Det vågne hjerte" udkommer 2. juni. 320 sider. Lindhardt og Ringhof.\n- Behøver du virkelig at gå hjem? spurgte Lis.\n- Synes du, at Hans har fortjent at spise alene? sagde Kirsten.\nDet syntes Lis egentlig godt, han havde, men tænkte, det lød bedst at sige nej.\n- Det er jo dig, jeg sover hos, sagde Kirsten.\nSå vidste Lis, at hun elskede Kirsten højere, end hun elskede sig selv, og at kærlighedens væsen var sådan, at indimellem måtte man vente.


Læsehest med fantasy: Jeg, Coriander\nJeg, Coriander er en historisk fantasybog, skrevet af Sally Gardner.\nCoriander er datter af en rig købmand, og vokser op som en del af den rigere middelklasse i 1600-tallets London. Hendes mor har forstand på urter, og betragtes som en klog kone.\nDa Coriander en dag får foræret et par sølvsko, begynder alt at ændre sig. Hendes mor nægter at lade hende prøve dem, og gemmer dem væk, og da Coriander alligevel en dag tager dem på, forsvinder hun til en anden, og farligere, verden.\nFør der sker noget, lykkes det hende at tage skoene af, og vende tilbage, men fra den dag forandrer alt sig. Kort efter bliver hendes mor syg og dør, og faren hensynker i sorg. Samtidig bliver kongen henrettet, og Cromwell overtager magten. For at undgå, at miste alt til det nye regime, gifter Corianders far sig med en puritansk kvinde. Men det skulle han aldrig have gjort. Corianders nye stedmor er både hæslig og ond, og da faren må flygte, overtager hun magten i hjemmet, og gør Corianders liv til et helvede.\nHelt galt bliver det, da hun lader en præst flytte ind i huset, og det varer ikke længe, før de to forsøger at slå Coriander ihjel, ved at spærre hende inde i en kiste.\nMen i stedet for at dø, forsvinder Coriander til en anden verden. Og så forandrer alt sig igen...\nDen her bog har stået ulæst på min reol i flere år, og det er virkelig synd, for den var nemlig rigtig, rigtig god.\nSproget er letlæst og flydende, med noget næsten drømmeagtigt over sig, som passer rigtig godt til handlingen. Bogen er skrevet som Corianders nedskrevne fortælling om sit liv, fortalt i syv dele, og det fungerer rigtig godt. Også selvom slutningen bliver spoilet lidt fra starten, netop fordi det er Coriander der fortæller historien. Både den anden verden og livet i 1600-tallets London er godt og levende beskrevet, og passer til målgruppen, men som voksen læser kunne jeg godt have tænkt mig endnu flere beskrivelser.\nHandlingen er godt skruet sammen, og selvom der måske er lidt vel mange klichéer med (den onde stedmor, den korrupte præst, den onde dronning, den smukke prins, etc.), så fungerer det rigtig godt. Historien er spændende og anderledes, og fyldt med kærlighed, intriger, mord, alfer, prinser og prinsesser, konger og dronninger, magtbegær og magi. Det er en historie om at finde sig selv, og om overlevelse trods alle odds, men også en historie om sorg, vold og et land og by i urotider.\nPersonerne er levende og menneskelige, omend noget sort/hvide. Corianders mor er meget, meget god, mens hendes stedmor er meget, meget ond, og man er på intet tidspunkt i tvivl om, hvem der er helte, og hvem der er skurke. Jeg kunne personligt godt have tænkt mig, at personerne var lidt mere nuancerede, men med bogens undertone af eventyr, virker det meget godt. Hovedpersonen Coriander er smuk, god, varm, intelligent og nysgerrig, med en stærk vilje, men hun er også præget af den tid hun lever i, og det kvindeideal hun derfor er vokset op med. Også selvom hun gør oprør fra tid til anden. Coriander udvikler sig en del undervejs, både fra barn til ung kvinde, og i personligheden, og jeg kom virkelig til at holde af hende undervejs. Af bipersonerne holdt jeg især af husholdersken Danes, som tager sig af Coriander, da hendes mor dør, og af skrædderen Master Thankless, hvis mod og venlighed redder mere end en person. Corianders far kunne jeg sådan set også lide, selvom hans sorg forvandlede ham fra en stærk og rar mand, til en fortabt person, som havde svært ved at stå op imod samfundet og sin nye kone, og som var mere optaget af sin sorg og kongen, end af at passe på sin datter. Corianders stedmor og præsten Arise Fell hadede jeg allerede fra første færd, og der var da heller ikke noget godt i dem.\nAlt i alt en rigtig god bog, som overraskede mig positivt med sin næsten drømmende fortællestil, og store fokus på den historiske tid omkring Charles d. 1 og Cromwell. Kan man lide historisk fantasy og eventyr, er bogen absolut værd at læse. Den er utrolig hurtigt læst, og kan i den grad anbefales, trods dens lidt klichérede elementer.\nEtiketter: boganmeldelse, fantasy, Jeg Coriander, Sally Gardner


Kunstig intelligens skal spå om drikkevandsforbrug - gts-net.dk\nDu er her: Forside1 / Nyheder2 / Nyhed3 / Kunstig intelligens skal spå om drikkevandsforbrug\n19. april 2018 /i Nyhed, Nyheder /af Kristoffer Rekve\nI et nyt projekt skal DHI og Alexandra Instituttet være med til at optimere driften af drikkevandsystemet i Aarhus og Skanderborg med hjælp fra machine learning.\nMed projektet, som har fået navnet CHAIN, vil en række partnere i løbet af de næste tre år optimere drikkevandsforsyningen udvalgte steder ved at introducere software-robotter. De skal styre og administrere nogle af de mange pumper og ventiler, der udgør en væsentlig del af de komplekse systemer, som er ansvarlige for at producere, behandle og fordele drikkevand rundt om i landet.\nÅrsagen til at man ønsker at introducere kunstig intelligens er først og fremmest at man vil reducere systemets betydelige energiforbrug.\nMed de anvendte metoder vil det nemlig være langt nemmere at tilpasse vandforsyningen til de reelle – og meget varierende – behov som man finder ude i de enkelte hjem i løbet af det enkelte døgn og på tværs af årstider. Dermed vil man eksempelvis kunne spare energi ved at nedbringe vandtrykket i perioder, hvor der ikke er så stor efterspørgsel.\n– Partnerskabet har valgt at starte udviklingen af software-robotter til styring af vandforsyningen, da den teknologiske udvikling giver et stort potentiale for reduktion af driftsomkostningerne. Generelt har vi rigtig god kontrol med vandforsyningsnettet samtidig med, at systemerne teknisk set er lettere at regne på end f.eks. vores afløbssystemer. På sigt tror vi, at potentialet ved teknologien rækker langt udover grænserne for projektet både i geografisk sammenhæng og i mulighederne for udbredelse til andre forsyningsarter, siger Sten Lindberg, DHI, projektleder i CHAIN.\nTil trods for at DHI og Alexandra i mange år har beskæftiget sig intensivt med hhv. hydrauliske forhold i varierende vandsystemer og anvendelse af kunstig intelligens, så har de to GTS-institutter endnu ikke arbejdet så tæt samarbejde henover de to fagområder.\nUd over de to GTS-institutter indgår også EnviDan, Kamstrup, Aarhus Vand og Skanderborg Forsyning i projektet, som er blevet tildelt 9 mio. kr. i støtte fra Innovationsfonden.\nhttps://gts-net.dk/wp-content/uploads/2018/04/imani-597657-unsplash.jpg 3456 5184 Kristoffer Rekve https://gts-net.dk/wp-content/uploads/2015/09/logoGTS1_edit.png Kristoffer Rekve2018-04-19 10:39:462018-04-25 14:04:54Kunstig intelligens skal spå om drikkevandsforbrug


Efter godkendelse fra Aarhus Byråd, vil Kvindemuseet i Aarhus fremover være kendt under navnet Køn.\nFremover skal Kvindemuseet være kendt under navnet Køn, har Aarhus Byråd godkendt.\nESBEN LARSEN MIKKELSEN; JP AARHUS\nNu er den endelige godkendelse i hus.\nKvindemuseet kan gå i gang med at producere nye skilte, lave opslag på sociale medier og opdatere hjemmesiden med det nye museumsnavn Køn.\nOnsdag godkendte et flertal i Aarhus Byråd navneskiftet. I daglig tale skal museet hedde Køn. Caféen kommer til at hedder Køn Café, og internationalt kommer museet til at hedde Køn - Gender Museum Denmark.\nBåde De Radikale, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Venstre og SF støttede den vedtægtsændring, der muliggjorde navneskiftet, af hensyn til armslængdeprincippet til en selvejende institution.\nDet samme gjorde Lone Norlander (EL), men kom med en appel til museets bestyrelse:\n"Navnet kvindemuseet er valgt på baggrund af fokus på kvindernes historie. Jeg er bange for, at et navneskifte kan blive for kønsløst. Vi har ikke andre steder et museum, som så flot viser kvinders historie. Vi er stadig langt fra ligestilling. At følge med tiden kan være at holde fast i rødderne. Jeg vil gerne appellere til bestyrelsen om at tænke sig om en ekstra gang."\nMuseets bestyrelse besluttede navneskiftet i december, fordi ansvarsområdet i 2016 blev udvidet, så det i højere grad også skulle fokusere på kønnenes kulturhistorie.\nØnsket om at skifte navn har vakt heftig debat. Aarhus Kommune har modtaget henvendelser fra bl.a. medstiftere af Kvindemuseet, der er bekymrede for, at det er udtryk for en ændring af arbejdet med kvindehistorien, ligesom navneskiftet bliver debatteret på avisers debatsider og de sociale medier.\nDebatten sluttede af med en afstemning om vedtægtsændring. Her stemte kun Viggo Jonasen (EL) imod.


Dansk Handicap Forbund :: Retssikkerhedshøring viser massivt behov for handling\nPressefoto: Anders Hviid\nDagens høring på Christiansborg har meget tydeligt vist, at det står alvorligt til med retssikkerheden på handicapområdet og samtidig, at der må handles meget hurtigt.\nVi har gennem lang tid kæmpet på flere fronter for at få politisk opmærksomhed på de problemer, som rammer de enkelte familier meget hårdt, og senest har bevægelsen #enmillionstemmer fremsendt en stor mængde vidnesbyrd, om de horrible forhold de enkelte familier udsættes for. På baggrund af de mange vidnesbyrd holdt frontkvinde for #enmillionstemmer Monica Lylloff et stærkt indlæg, som synligt efterlod et stort indtryk hos politikerne.\nOgså Thomas Krog, politisk chef i Muskelsvindfonden, kom med et stærkt indlæg. Han fremlagde en række konkrete eksempler på mennesker med handicap, som systematisk får fjernet fundamentet under deres tilværelse. Thomas Krog har i en årrække været aktiv på området, men fremhæver, at situationen ikke på noget tidspunkt har været så alvorlig, som den er nu. Det kommer blandt andet til udtryk gennem et holdningsskred i både kommunerne og hos Ankestyrelsen. Man kan læse det i tallene fra området, og man kan høre det i de hovedrystende beretninger, vi dagligt hører i handicaporganisationerne.\nLandsformand Anni Sørensen fra Lev sluttede op med et indlæg om de mennesker, som ikke har ressourcerne til selv at klage. Det er virkeligheden for mange mennesker på botilbud, som har et massivt behov for hjælp. De kan ikke navigere i et klagesystem, og nogle står uden nogen, som kan hjælpe dem. De er en del af en gruppe, som i mange tilfælde aldrig blive påklaget, og derfor udgør de et mørketal, som ikke kan læses ud af statistikkerne.\nDet betyder, at de alt for høje tal, vi kender fra statistikkerne, potentielt kun er toppen af isbjerget.\nVi hæfter os desuden ved den store interesse for høringen, og vi vil gerne fremhæve oplægget fra Sanne Møller, som er forfatter til Advokatsamfundets rapport om retssikkerhed på handicapområdet.\nSom forbund har vi ved flere lejlighed været inde på, at der er mange forslag til strukturelle ændringer af området, men som blandt andre Sanne Møller fremhæver, er der behov for handling her og nu. Det er der, konstaterer hun, nogle enkelte veje til: blandt andet at det skal have klare konsekvenser, når kommunen ikke overholder lovgivningen.\nDerfor anbefaler Advokatsamfundet, at Socialtilsynet skal kontrollere kommunernes arbejde, der skal indlægges incitamenter til, at kommunerne forstår, at der skal investeres i det enkelte menneske, og så skal der indlægges økonomiske konsekvenser, hvis kommunerne ikke overholder loven.\nBirgit Arent Eiriksson fra Justitia gav herudover en analyse af, hvor komplekse reglerne på området er og fremhævede det problematiske i, at reglerne i eksempelvis Serviceloven meget ofte ændres, hvilket bidrager til problemet. Også Justitia støtter Advokatsamfundets forslag om, at der skal indlægges konsekvenser for lovbrud og stilles krav om borgerrådgivere i alle kommuner, da det kan dokumenteres, at det har en effekt.\nDet istemmer vi.\nI Dansk Handicap Forbund er vi meget enige i Advokatsamfundets anbefalinger, men vi tror også, der skal flere ændringer til.\nEn af de grundlæggende problemstillinger er det forhold, at kommunerne både visiterer og finansierer. Det er en model, som siden kommunalreformen har givet store udfordringer og fortsat udgør et centralt problem. Hertil kommer manglende specialviden i kommunerne.\nSom det blev fremhævet af flere oplægsholdere, så bliver dele af disse udfordringer adresseret i den igangværende specialeplanlægning under Social- og Indenrigsministeriet, men vi slår samtidig til lyd for, at der handles nu, og at der handles med andet en kosmetiske løsninger.\nDet er også vigtigt for os at fremhæve, at vi vil have ændret på forholdene, så man får den rigtige tillidsbaserede vejledning og korrekte afgørelser i første instans, i stedet for den absurde situation at det næsten er blevet standard, at alle sager skal klagebehandles. Det synspunkt blev blandt andet fremhævet af Socialrådgiverforeningen, som udtrykte frustration, fordi deres medlemmer oplever, at deres faglighed tilsidesætte på grund af økonomi.\nDet er stærkt kritisabelt, og det må ændres, så de kan genskabe et tillidsbaserede forhold tæt på borgerne.\nDet betyder også, at der i en kommende løsning må satses på at løse kommunernes udfordringer i stedet for ensidigt at kritisere dem. Som Socialrådgiverforeningen giver udtryk for, er det et fælles samfundsansvar at løfte denne opgave. Den betragtning er vi enige i.\nVi hæfter os også ved, at Kommunernes Landsforening (KL) ønsker en forenkling af den stærkt bureaukratiske merudgiftsdækning. Det er et område, som Dansk Handicap Forbund foreslår at forenkle markant, så pengene kan bruges på borgerne.\nHøringen kan ses i sin helhed her:


Anlæg et bed i skyggen - guide til planter og metode | ISABELLAS\n18.10.2018 - Tekst og foto: Emma Olevik. Bed designet af landskabsarkitekt Ingrid Therp-Perico.\nEt skyggefuldt hjørne af haven kan forvandles til et frodigt bed, hvis blot du vælger de rigtige planter. Få vores bedste tips her!\nMange tror, at havens mest skyggefulde hjørner er et umuligt sted at få planter til at gro. Men det passer ikke! Faktisk har de fleste planter det svært i bagend sol, mens masser af vækster trives fint i skyggen - især hvis der af og til kommer et sol strejf forbi.\nSådan anlægger du en skyggebed\nMere grøn inspiration: Gør haven klar til vinterdvalen\nFør du anlægger dit skyggebed\nEt hjørne med skygge kan altså sagtens blive til et frodigt bed, hvor nogle af havens smukkeste planter trives. Men det er vigtigt at tage højde for, om jorden på stedet er tør eller fugtig.\nTør jord i skygge, fx under et stort træ, som stjæler både lys og vand, indebærer visse udfordringer. Dog plejer både rododendron og hosta at kunne klare sig på sådan en plet. Er jorden i skyggehjørnet fugtig, er der masser af valgmuligheder.\nTIP: Fordel alle planterne oven på jorden, inden du planter dem ud. Så kan du lettere se, hvilke der passer godt sammen, og hvor stor planteafstanden bør være.\nPlanter der trives godt i skygge\nBunddækkeplanter: Guldjordbær, hasselurt, kærmindesøster, liden singrøn, vinterglans.\nBuske: Hortensia, kristtorn, rododendron, rosmarinlyng, laurbær-kirsebær.\nKlatreplanter: Almindelig vedbend, kamæleonbusk, klatrehortensia, liden singrøn, piberanke.\nStauder: Astilbe, mørk blåaks, star, storkenæb, violfrøstjerne.\nTræer: Røn, Sorbus ulleungesis 'Dodong', stewartia, trompetkrone.\nSe også: 5 tips til det perfekte tulipan-bed\nStjerneskærm byder på den fineste blomstring om sommeren. En nøjsom og smuk staude, som hurtigt vokser til og absolut er værd at dyrke.\n6 tips når du anlægger et bed i skyggen:\n1. Grav jorden godt igennem, og tilsæt naturgødet købejord. Er jorden hård og tør, er det nemmere, hvis du vander den grundigt igennem først.\n2. Spænd tråd ud, og mål grundigt op, så kanterne bliver helt lige.\n3. Lad de nyindkøbte planter stå i blød, så de kan suge vand, og jordklumpen er helt gennemvædet, før du planter dem.\n4. Grav plantehullerne rigeligt store, og fyld dem med vand. Når vandet er trukket væk, kan du plante i hullet. Fyld op med jord og kompost, og tryk forsigtigt til, når buske og stauder er kommet på plads.\n5. Vand regelmæssigt i de første uger efter udplantningen. Hovr ofte afhænger af vejr og varmegrader, men planterne må aldrig tørre helt ud.\n6. Hold et vågent øje med eventuelle angreb af skadedyr, da de nye planter er særligt følsomme.\nFlere grønne tips? Følg med på vores Youtube-kanal!


Nytestamentlig Græsk Af Helge Kjær Nielsen → Køb bogen billigt her\nNytestamentlig Græsk - Helge Kjær Nielsen - Bog\nFormlære og syntaks. Dr. theol. Helge Kjær Nielsens bog om formlære og syntaks er det første stykke værktøj, man ser sig om efter, når man vil studere Det nye Testamente på grundsproget.... Læs mere.\nFormlære og syntaks.\nI 211 overskuelige paragraffer bliver formlæren og syntaksen gennemgået med flere hundrede teksteksempler. Bagest i bogen findes et omfattende stikordsregistre over bl. a. græske ord og steder.\nSikkerheden i e-handel anser vi som helt essentiel, og den er derfor altid i fokus hos Gucca. Vores online betalingsløsning er godkendt af NETS, hvilket er din garanti for betalingssikkerheden. Så når du handler og foretager betaling via nettet hos os, er det sikkert.\nLige meget hvilke produkter du har købt via Gucca.dk, tilbyder vi altid 30 dages fuld returret. Kort sagt, hvis du fortryder dit køb, kan du sende din vare retur til os med god samvittighed, og derefter vil vi sørge for, at dine penge bliver refunderet. Vi står selvfølgelig til rådighed med rådgivning og svar, såfremt du ønsker at sende dit produkt tilbage.\nVi har den klare holdning, at det er vigtigt, at du som kunde modtager din vare sikkert og hurtigt. Hvis vi er lagerførende, vil du oftest modtage varen indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du ved hver enkelt vare altid kan se den aktuelle lagerstatus. I tvivl om lagerstatus og/eller leveringstid? Så tøv ikke med at tage fat i os.\nHos Gucca.dk har du adskillige betalingsmuligheder at vælge imellem. Du skal naturligvis benytte den betalingsform, der passer bedst til dig. Lige meget hvilke af vores betalingsmetoder du benytter, kan du altid handle trygt og sikkert hos os. Klik på det efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder der er tilgængelige. Desuden skal du huske på, at når du anvender kreditkort, trækkes pengene først den dag vi afsender din vare.\nHvis der opstår spørgsmål eller problemer, imens du besøger vores shop, er du altid velkommen til at tage fat i os. Vi er ved telefonerne og besvarer e-mails imellem 10-15 alle hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke bare at give dig den hjælp du efterspørger, men også at det er med et smil på læben og i godt humør.\nVi giver dig selvfølgelig muligheden for at følge forsendelsen hele vejen til den er fremme på din adresse. Når dit køb er helt færdiggjort, kan du bagefter logge ind på din egen ordreside. På din ordreside kan du se, hvornår vi afsender dit produkt. I det øjeblik produktet er på vej til dig, får du leveringsinformation herom via e-mail.\nNytestamentlig Græsk, Studiebøger, Bog\nDin anmeldelse af Nytestamentlig Græsk\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path__forside path__bøger path__skoleoglærebøger path__helgekjærnielsen path__nytestamentliggræsk\n299,95 krKommentar Til Johannesevangeliet - Bog


Ulla Hæstrup anbefaler på CPH:DOX | Det Danske Filminstitut\nCPH:DOX. Ulla Hæstrup, konsulent for kort- og dokumentarfilm, glæder sig over, at CPH:DOX i år har særlige programmer rettet mod børn og unge – et kræsent, kompetent og udfordrende publikum. Her giver hun sit bud på nogle af højdepunkterne.\nAnita Mathal Hopland og Jens Lengerkes "På kanten af frihed", om to unge urban explorers, er blandt Ulla Hæstrups anbefalinger til årets CPH:DOX.\nMit første skud går ud til et nyt stærkt initiativ: CPH:DOX har i år dokumentarfilm for børn (også de ret små) særskilt på programmet, både i Skoleprogram og Familieprogram. Hvor er det både rigtigt tænkt og befordrende for udviklingen af børnedokumentarer – så den ikke forfalder til tematisk småpjat eller banalt fortalte historier ... Både her i Danmark og internationalt er der ambitiøse filmmagere, der ikke føler sig begrænsede, men inspirerede af at skulle forfine deres kunnen til et kræsent, kompetent og udfordrende publikum. Flere af jer, tak! Et initiativ som dette er med til at vise lidt af, hvad I kan, og ikke mindst give børn mulighed for at se film, som ellers ikke når dem, men som rummer muligheden for unikke filmoplevelser. Flere af dem, tak!\nJeg glæder mig til at dele oplevelsen af verdenspremieren på Børnene på Silkevejen, en serie korte dokumentarer instrueret af Jens Pedersen, som følger fem børn, der hver især kæmper med at finde deres plads i livet. Arenaerne er eksotiske steder langs den gamle Silkevej, men historierne handler om identitetsskabelse, mod, drømme og ambitionen om at være sin egen. Følelser, som er universelle. Jens har en særlig evne til loyalt at se og nænsomt skildre børnenes sjæl – det er min påstand. Se, om du synes, jeg har ret.\nFestivalen finder sted 16.-26. marts.\nSelvstændighed er også kernen i filmen Tungeskærerne. Sej titel. Vi taler om børn med store knive, der skærer tunger ud af ... torsk! De har en fest med hårdt arbejde, konkurrence og tjener store penge – ikke de værdier, dansk forældrekonsensus bekender sig til. Jeg kender Solveig Melkeraaen som en modig og humoristisk instruktør, og det bliver en fest at se filmen folde sit smukke Nordnorske univers ud på stort lærred, med en sal fuld af skolebørn, der bagefter får lov til selv at prøve kræfter med det specielle håndværk. Måske godt forældrene ikke er med ... Filmen er dansk koproduceret og støttet af Filminstituttet.\nDet stålskarpe mod får et konkret og uhyggeligt fascinerende udtryk i På kanten af frihed. Urban explorers som Angela og Vlad er gjort af et andet stof, men hvad? Hvad er det, som driver dem helt derop og ud på kanten, hvor dødsforagten ser ud til at være det eneste, de har at holde fast i? Filmen om de to unge østeuropæiske urban explorers tager os heldigvis også med ned på jorden, hvor hovedpersonernes liv ikke er tilsvarende enkelt, og hvor grænsen mellem fodfæste og frit fald ikke er lige så skarpt defineret, men komplekst, og ikke altid kontrollabelt. Jens Lengerke og Anita Mathal Hopland har instrueret.\nSpring til en anden must-see: Rigtig voksen af Anders Gustafsson. Jeg citerer DOX-programmet: "en nærværende og omsorgsfuld film." For det er præcis, hvad den er. Det står i skærende kontrast til hovedpersonen Xenias barndom, hvor netop nærvær og omsorg var så fraværende. Gustafsson fulgte hende som barn i filmen "Lille voksen" (2007), og nu får vi lov at møde Xenia igen, hvor hun selv skal være mor. Men der er urimeligt meget, som følger med, når man har omsorgssvigt med i bagagen. Og det sættes på spidsen, da Xenia føder i sjette måned: hospitalsindlæggelser, de sociale myndigheders tilstedeværelse og overvågen, svigtende selvværd og mangel på erfaring med, hvad det vil sige at skabe en familie. Gustafsson er filminstruktør af højeste karat med historier som denne, og det ved også Xenia, for ellers havde han ikke kunnet lave denne film.\nThe Girl of 672K er en hollandsk film om den talentfulde fotograf og instagrammer Annegin, 15 år. Jeg har fulgt Annegin et års tid, og hun er helt fantastisk. Hun har pr. dags dato 812.000 følgere – et dedikeret publikum, som mange filmmagere kun kan misunde, men hvordan føles det altid at rende rundt med et publikum i lommen? Min inspirerende kollega Katrine K. Pedersen, forfatter til bogen "Phono Sapiens" og ekspert i medietendenser, holder et oplæg efter filmen, som helt sikkert vil gøre mig klogere.\nJeg vil også nå at anbefale Rocknrollers, instrueret af Daan Bol, om tre hollandske teenagedrenge, der har et rockband – essensen af et ungdommens Ride to dreams, fame and freedom – men forsangeren rammes af en depression, og alt forandres. Skrøbelighed, ungdom, venskab og tvivl er gribende og modigt skildret. Filmen vises sammen med "Daughters of Reykjavik", som jeg ikke har set – og det skal jeg – om en hårdtslående islandsk rapgruppe bestående af 15 piger. Det kan da ikke gå galt?\nAnita Mathal Hopland, Jens Lengerke, 2017\nForestil dig at klatre op på toppen af antennen på en skyskraber og stå flere hundrede meter over jorden - uden faldskærm. Det er, hvad en gruppe unge og dødsforagtende, russiske 'roofers' gør i jagten på adrenalinrus, vilde selfies og en ny måde at udtrykke sig på i protest mod et autoritært samfund. I spidsen for gruppen er en ung kvinde, som armeret med GoPro-kameraer tager os med helt til tops.\nTags: Ulla Hæstrup CPHDOX 2017 Konsulenterne anbefaler - CPHDOX 2017 På kanten af frihed Børnene på Silkevejen Rigtig voksen


Gråzoner i sexlivet blandt pårørende til demente | Doctor Dementia and the Dementia Adventure\n← Danish legislation on GPS and dementia\nBook Review! Come Back Early Today →\nGråzoner i sexlivet blandt pårørende til demente\nPosted on July 21, 2015 by Carrie Peterson under Dementia in Denmark, På dansk\nDenne artikel kommer til os fra Kirsteligt Dagblad.\nTabubelagt utroskab blandt pårørende til demente\nAF ELSE MARIE NYGAARD 23. marts 2012\nKvindes brev om svært dilemma til Kristeligt Dagblads brevkasse har fremkaldt mange reaktioner fra læsere, der selv kender til savnet af kærlighed som følge af ægtefællens demens. Modelfoto. Foto: Monkey Business Images\nMit sociale liv ændrede sig i løbet af de år, min kones demens udviklede sig. Der blev færre ting, vi kunne foretage os sammen. Vores fælles venner, ja selv vores børn, holdt lidt diskret større afstand. Jeg tog mig i at tænke, at jeg selv havde tre alternativer: begå selvmord, blive skør eller blive skilt. Så skete der det forunderlige, at jeg ved et stort lykketræf kom i forbindelse med en gammel kæreste, som var blevet skilt og befandt sig i et følelsesmæssigt tomrum, ligesom jeg selv gjorde.\nSådan skriver en mand, der er gift med en dement kvinde. I dag er ægtefællen på plejehjem, og han har en kæreste. Brevet er en af mange stemmer i en debat, der blev sat i gang af en læser i Kristeligt Dagblad fredag den 16. marts. Er jeg den eneste utro kone til en mand på plejehjem?, skrev en kvinde, der er gift med en dement mand, til brevkassen Spørg om livet. Siden har usædvanligt mange læsere reageret og sendt breve og mail til brevkassen med deres holdninger og beretninger om dilemmaet, som flere kender fra deres eget liv.\nDet er et relevant etisk dilemma, som der ikke findes et let svar på, men vi glæder os over den debat, som er opstået, siger psykolog Annette Due Madsen, der i samarbejde med sin mand, psykiater Jørgen Due Madsen, er redaktør af brevkassen Spørg om livet.\nBrevene viser, at flere ikke har haft nogen at drøfte disse spørgsmål med. Med sit spørgsmål har kvinden påpeget nogle gråzoner. Den svære, men nødvendige samtale omkring de problemer, der knytter sig til at leve sammen med en ægtefælle med demens, vil blive aktualiseret mange gange i de kommende år, hvor flere lever længere med en demenssygdom, siger Annette Due Madsen.\nDemens er en folkesygdom, der overvejende rammer mennesker over 65 år. Hvert år konstateres der 15.000 nye tilfælde af demens, og sygdommen er i vækst. Sundhedsstyrelsen venter, at der i 2020 vil være over 100.000 med en demenssygdom.\nÆgtefæller til den voksende gruppe demente er ofte fanget i en vanskelig etisk problemstilling. Det siger overlæge, dr. med. Gunhild Waldemar, der er centerleder for Nationalt Videnscenter for Demens ved Københavns Universitet.\nNår en dement ægtefælle kommer på plejehjem, vil den raske ægtefælle ofte have leveret mere, end man skulle og burde. Når den demente får en plejehjemsplads, får den pårørende et mere frit liv. Jeg synes, det er helt naturligt, at partneren går ind i et forhold til en anden og vil ikke kalde det utroskab, siger Gunhild Waldemar.\nSpørgsmål om kærlighed og troskab i forhold til demens er tabubelagt. Det mener Anne Knudsen, der er demensvejleder i Alzheimerforeningen og arbejder i foreningens telefonrådgivning. Jeg møder af og til pårørende, som betror sig om et forhold til en anden. Ofte vil de gerne høre mig sige, at jeg synes, det er helt i orden, men samtidig har de svært ved at tale om det, siger Anne Knudsen.\nSelvom demens er en folkesygdom, er der meget lidt fokus på, hvordan det er at være gift med en dement. Det siger psykolog Karen Skjøtt, der leder det private behandlingstilbud DemensKontakten i Helsinge, der samarbejder med en række kommuner i Nordsjælland.\nAt en pårørende til en dement har et forhold til en anden, vil jeg ikke kalde utroskab. I mange tilfælde kan et sådant forhold være en nødvendighed, for der slides hårdt på de pårørende. Som ældre spiller sexlivet ikke den samme rolle, men savnet af nærhed og intimitet er stort hos mange pårørende til demente, siger Karen Skjøtt.\nThis entry was tagged Alzheimerforeningen, ægtefællens demens, demens, etisk, Kristeligt Dagblad, plejehjem, utroskab. Bookmark the permalink.


6.792 underskrifter støtter Epilepsihospitalet - Epilepsiforeningen\nForside / Nyheder / Nyheder / 6.792 underskrifter støtter Epilepsihospitalet\n6.792 underskrifter støtter Epilepsihospitalet\nDansk Epilepsiforening sendte fredag 136 sider med 6.792 underskrifter til Indenrigs- og sundhedsminister Bertel Haarder og formanden for Region Sjælland, Steen Bach Nielsen.\nUnderskrifterne er et privat initiativ på nettet startet af Henrik Larsen, der selv er patient på Epilepsihospitalet.\nHenrik Larsen fik nyheden om Epilepsihospitalets situation fra Dansk Epilepsiforening via foreningens Facebookside. Han fortæller, at han oprettede underskriftindsamlingen ”Red Epilepsihospitalet” på onlineunderskrift.dk om aftenen den 16. marts. Da han næste dag stod op ved syv-tiden, var der 241 underskrifter. Op gennem formiddagen spredte oprøret sig som en steppebrand med en underskrift i minuttet. Og kl. 15.25 var der 1.124 underskrifter.\nDansk Epilepsiforenings formand, Lone Nørager Kristensen, forstår patienternes oprør, og foreningen har gentagende gange være i kontakt med både sundhedsminister Bertel Haarder, Folketingets Sundhedspolitiske udvalg, Region Sjælland og deres formand, Steen Bach Nielsen.\n”Der skal findes en langtidsholdbar løsning for Epilepsihospitalet. Og jeg håber, at Bertel Haarder og Steen Bach Nielsen vil lytte til patienterne og deres familiers nødråb. Epilepsihospitalet behandler årligt næsten halvdelen af de hårdest ramte patienter med epilepsi i Danmark. Dem kan man ikke bare sende ud på en øde ø uden reelle behandlingstilbud,” udtaler Lone Nørager Kristensen.\nHun peger også på de unikke behandlingstilbud, der findes på Epilepsihospitalet og udtaler: ”Dansk Epilepsiforening vil gerne vide, hvad Regionerne konkret har tænkt sig at gøre ved de patienter, der benytter de specialtilbud, som ikke findes noget andet sted i landet.”\nFormanden for Region Sjælland, Steen Bach Nielsen, har afvist at mødes med Dansk epilepsiforening med den begrundelse, at timingen var dårlig. Han har i stedet foreslået, at han og Dansk Epilepsiforenings formand kunne mødes, når forløbet var overstået.\n”Det er en meget arrogant holdning over for de patienter, som tydeligt er oprørte og frygter for deres videre behandling,” siger Lone Nørager Kristensen\nUnderskriftindsamlingen er stadig åben på onlineunderskrift.dk\n(Kilde: Dansk Epilepsiforening. )


Vedtægter for Sædder IF - Sædder IF\nSædder Idrætsforening (SIF) er stiftet den 28. februar 1913 og har hjemsted i Algestrup, 4682 Tureby, Køge Kommune. Foreningen er underlagt DGI Midt- og Vestsjælland under DGI og er underlagt disse dennes love og bestemmelser.\nSom medlem optages enhver, som har lyst og vilje til at arbejde for foreningens formål. Passive medlemmer kan optages, men har ikke adgang til selve idrætsudøvelserne. Medlemmerne er forpligtet til at overholde foreningens vedtægter og leve op til foreningens formålsbestemmelse.\nKontingent fastsættes af bestyrelsen for de forskellige aktiviteter forud for hver sæsonstart. Indbetalingsterminer og opkrævningsform fastsættes af bestyrelsen.\nEt medlem kan udelukkes midlertidigt eller permanent, såfremt vedkommende handler til skade for foreningen eller såfremt vedkommende ikke opfylder sine medlemsforpligtelser. I sager om udelukkelse har medlemmet krav om at blive hørt, inden bestyrelsen træffer sin afgørelse. I sager om eksklusion har medlemmet krav på, at sagen afgøres på førstkommende generalforsamling og at sagen sættes på dagsordenen som et særligt punkt. En generalforsamlings beslutning om eksklusion kræver samme majoritet som ved ændring af foreningens vedtægt.\nGeneralforsamlingen er foreningens øverste myndighed i alle anliggender. Ordinær generalforsamling afholdes en gang årligt i februar. Indkaldelse med angivelse af dagsorden skal finde sted med mindst 3 ugers varsel ved annoncering på foreningens hjemmeside og sociale medier, i lokalaviser eller opslag i klubhus. Forslag som ønskes behandlet på den ordinære generalforsamling skal være indsendt skriftligt til bestyrelsen senest 2 uger før generalforsamlingens afholdelse. Adgang til generalforsamlingen har alle foreningens medlemmer, samt hvem bestyrelsen måtte indbyde. Stemmeret har alle aktive medlemmer, som ikke er kontingentrestance. Der kan kun stemmes ved personligt fremmøde. En rettidig indvarslet generalforsamling er beslutningsdygtig uanset de fremmødtes antal.\nForhandlingerne på generalforsamlingen ledes af en dirigent, der vælges af generalforsamlingen, og som ikke må være medlem af bestyrelsen. Beslutninger træffes ved almindeligt flertal. Dog kræver vedtægtsændringer og beslutning om foreningens opløsning kvalificeret flertal jf. §§ 17 og 18 Afstemning skal foretages skriftligt, såfremt 5 medlemmer forlanger det. Ved personvalg dog på forlangende. Der udfærdiges et referat over generalforsamlingens beslutninger. Referatet godkendes og underskrives af dirigenten.\nEkstraordinær generalforsamling kan til enhver tid indkaldes af bestyrelsen og skal indkaldes, når mindst 1/3 af foreningen stemmeberettigede medlemmer skriftligt over for bestyrelsen fremsætter ønske herom med en angivelse af det emne som ønskes behandlet. Generalforsamlingen skal afholdes senest 4 uger efter begæringens modtagelse. For så vidt angår krav til indkaldelsen, mødets ledelse, afstemning mm. gælder de samme bestemmelser for den ordinære generalforsamling.\nBestyrelsen er foreningens daglige ledelse og repræsenterer foreningen i alle forhold. Bestyrelsen kan nedsætte nødvendige udvalg til varetagelse af løbende eller enkeltstående opgaver. Bestyrelsen skal afholde det første bestyrelsesmøde inden udgangen af februar, således at Sognegårdens og Herfølgehallens repræsentanter kan forberedes til de kommende repræsentantskabsmøder i marts. Bestyrelsen fastsætter selv sin foreningsorden. Bestyrelsen er kun beslutningsdygtig, når mindst 5 af dens medlemmer, herunder formanden eller næstformanden er til stede. Over bestyrelsens forhandlinger føres protokol. De vedtagne beslutninger og foretagne handlinger forpligter foreningen i henhold til vedtægten. Bestyrelsen består af en formand, en næstformand, en kasserer samt om muligt en repræsentant fra hver af foreningens afdelinger, samt 2 suppleanter. Valget gælder for 2 år ad gangen. Formand, badmintonrepræsentant, fodboldrepræsentant, suppleant 1 er på valg i ulige år. kasserer, næstformand, gymnastikrepræsentant, petanquerepræsentant, suppleant 2 i lige år. Til repræsentantskabet for Sognegården vælges 3 repræsentanter for 2 år ad gangen, hvor den ene skal være et medlem af bestyrelsen. Til repræsentantskabet i Herfølge-Hallen vælges 2 repræsentanter for 2 år af gangen hvor den ene skal være et medlem af bestyrelsen. Repræsentanten der ikke er i bestyrelsen er på valg i modsatte lige eller ulige år, som den bestyrelsesmedlem repræsentantskabet varetages sammen med. Valgbar til bestyrelsen er medlemmer over 15 år, der har stemmeret jf. § 9.\nForeningen tegnes af formanden og kassereren. Disse kan tegne foreningen økonomisk hver for sig. Ved økonomiske beslutninger over 5000 DKK kræves dog accept af formand og kasserer i forening. Køb, salg eller pantsætning af fast ejendom skal godkendes af generalforsamlingen. Ligeledes skal låneoptagelse på mere end 20.000 DKK godkendes af generalforsamlingen. Der påhviler ikke foreningens medlemmer nogen personlig hæftelse for de forpligtelser som påhviler foreningen.\nOpløsning af foreningen kan kun finde sted med 2/3 flertal på 2 på hinanden følgende generalforsamlinger hvor den ene skal være ordinær. Det er ved opløsning den afsluttende generalforsamlings opgave at træffe bestemmelse om hvilke almennyttige/almenvelgørende formål, foreningens formue, herunder fast ejendom og løsøre skal indgå. Foreningen skal inden for en måned efter lukning indsende følgende til Køge Kommune: *Slutregnskab - *Dokumentation for overdragelsen af foreningens aktiver/formue\nSåledes vedtaget på foreningens ordinære generalforsamling den 13. feb 2020.


Hvad skal vi bage?: Julemus i småkagerne - brunkager a la Mette Blomsterberg\nJulemus i småkagerne - brunkager a la Mette Blomsterberg\nDer er allerede gået nogle julemus i småkagedåsen med brunkagerne selv om december måned ikke er startet endnu.\nEn af de småkager jeg klart forbinder med jul er brunkager, som blev bagt i store mængder da jeg var barn. Vi kunne nemt have rester af brunkager i både januar og februar måned.\nDet er slet ikke i de mængder jeg bager til Julen. Jeg bager gerne 3-5 forskellige slags og når vi er kommet ind i det nye år skal der ikke helst ikke være nogle til overs. Så derfor bager jeg dels ofte i lidt små portioner, og samtidig betænker både jeg og kæresten gerne vores kollegaer ved at tage nogle med på arbejde. Det bliver altid værdsat :-)\nDer bliver en del brunkager af denne portion, så du kan derfor overveje enten kun at lave en halv portion af dejen, eller give noget af en rå dej væk som værtindegave hvis du skal på besøg i julemåneden. For den rå dej kan nemt holde sig dag/nogle uger på køl. Selve opskriften er Mette Blomsterbergs, men jeg har dog foretaget er par justeringer. Jeg kan nemlig ikke lide de syltet appelsiner, men er til gengæld vild med på pistacienødder og mandler.\nBrunkagedejen er meget spøjs, når du ælter den er bliver den resultatet en blød og lækker dej. Men efter et døgn ved stuetemperatur er det pludselig en meget hård dej.\n200 g hele mandler (de skal ikke smuttes)\nSmelt smør, sirup og farin ved middel varme. Tag gryden af og bland kanel, nelliker, ingefær, allehånde og hvedemel i. Tilsæt mandler og pistace.\nKom dejen i en firkantet bøtte som du har foret med bagepapir både i bund og på siderne. Bøtten skal ca være 18*18 eller 15*20. Pres dejen så den fylder hele bøtten og der ikke er huller nogle steder. Glat overfladen med en kniv og kom bagepapir på. Bøtten skal nu stå i stuetemperatur i et døgns tid.\nSkær den nu fast dej i 4-5 lange stykker/baner og skær tynde skiver af hver bane. Jeg testede min pålægsmaskine som var super til at skære det i tynde skiver. Vores skiver var ca 5 mm tynde, men du kan godt lave dem lidt tyndere. Er de for tykke, synes jeg gerne at sprødheden forsvinder i småkagen.\nBrunkagerne bages ved 180 grader i 9-12 minutter. Det er nogle kager hvor du godt må holde øje med dem de sidste minutter, for det kan pludselig gå stærkt. Det er ikke nogle kager du kan mærke om er bagt, for de er rigtige bløde lige når de kommer ud. Men efter ca 10-15 minutter efter de er kommet ud af ovnen begynder de at blive hårde og sprøde.\nJeg har bagt brunkager efter en meget gammel opskrift i én af min mors kogebøger. Der blev fire lange pølser - de tre af dem er lagt i fryseren til senere bagning.\nHvadskalvibage/Mette 17. december 2013 kl. 09.24\nMine storebror kan også (næsten) kun spise brunkager efter vores gamle naboes opskrift. Tror den opskrift er over 100 år gammel :-)\nSuper med at bage af flere omgange - så får man den skønne duft i køkkenet flere gange


Efterlyser borgere: Hørsholm har brug for ekstra hænder under coronakrisen - sn.dk - Forsiden - Nordsjælland - Ugeaviser i Nordsjælland - Ugebladet Hørsholm\nFor at være forberedt på et stigende antal syge borgere vil Hørsholm Kommune lave et coronaberedskab og har brug for lokale hænder.\nArtiklen: Efterlyser borgere: Hørsholm har brug for ekstra hænder under coronakrisen\nEfterlyser borgere: Hørsholm har brug for ekstra hænder under coronakrisen\nKommunen forbereder et coronaberedskab og har brug for folk med sundhedsfaglig baggrund og socialpædagogisk arbejde\nOpdateret 27. marts 2020 kl. 16:40\nUgebladet Hørsholm - 27. marts 2020 kl. 16:36\nHar du sundhedsfaglig baggrund eller kendskab til det socialpædagogiske arbejde. Så har vi brug for dig nu,\nLæs også: Borgmester overvældet: Stor tilslutning til coronaberedskab\nSådan lyder det i den efterlysning af lokale borgere, som Hørsholm Kommune netop har udsent og gerne vil høre fra.\nFor selv om kommunens eget personale godt kan løse opgaverne på pleje- og ældreområdet her og nu, har man for at være på forkant med situationen indledt forberedelserne af et kommunalt coronaberedskab, som kan tage imod et stigende antal syge, udsatte og ældre borgere i den kommende tid.\n"Vi kan hurtigt komme i en situation, hvor vi mangler ekstra hænder til at håndtere vores ældre og sårbare borgere. Vi efterlyser derfor borgere, der kan træde til, hvis behovet opstår. Vi rekrutterer folk nu, så vi kan være på forkant med situationen, hvis den udvikler sig til det værre. Jeg vil derfor gerne opfordre alle til kraftigt at overveje, om de kan stå til rådighed," lyder opfordringen fra borgmester Morten Slotved i en pressemeddelelse.\nOplæring og løn\nMan kan hjælpe, hvis man har en sundhedsfaglig baggrund eller socialpædagogiske kompetencer. Man vil selvfølgelig blive oplært efter behov, og det er vigtigt, at man har tid til at tage nogle vagter. Arbejdet er lønnet.\nHvis man selv er i risikogruppen for at blive alvorligt syg, skal man ikke ansøge, fremgår det fra Hørsholm Kommune.\n"Kontakt os hvis du har lyst til og mulighed for at indgå i kommunens coronaberedskab, som skal sikre, at vi også i en nødsituation kan yde den nødvendige hjælp til ældre og udsatte borgere i Hørsholm Kommune," lyder det videre fra borgmesteren.\nMan kan læse mere om indsatsen på Kommunens BorgerLab eller sende en mail på coronaberedskab@horsholm.dk, hvori man kort beskriver sin uddannelse, erfaring, navn og telefonnummer. Skriv IKKE cpr.nr. eller andre personfølsomme oplysninger i mailen.\nHørsholm Kommune kontakter alle, der har meldt sig, hvis det bliver nødvendigt i forhold til etablering af et coronaberedskab, ligesom man også vil benytte medarbejdernes ressourcer på tværs af fagområder.\nHusk at du finde akutnumre til kommunen på www.horsholm.dk/corona\nSE BILLEDERNE - og lad os høre din corona-historie\n01. april 2020 kl. 17:30 Opdateret: kl. 23:37\nOp- og nedgang med corona: Kunder overrasker med uventet støtte og drikkepenge\n01. april 2020 kl. 10:00 Opdateret: kl. 11:05\n03:56 OVERBLIK: Mindst 11 personer har mistet livet i uro i USA


Paillet høje hæle damer stilletos sko, party sko kvinder sexet pumper sko platform høje hæle kvinder bride bryllup sko hvid rabat < Kvinders Sko ~ www.blassen.dk\nTags: platform sko kvinder, peep toe platform hæl støvletter, kvinde peep pumper, høj heler kvinder pumper, glitter blomst nederdel, high sko-kvinde, høj hæl sko kvinder, agarwood, brand sandaler, hæle, fashion kvinder platform hæle.\nKøb Bemærkninger: 1) Dette produkt vedtager den internationale klassiske brand design, den grundlæggende model, vil ikke være forældet.Dette er dit bedste valg. 2) se Venligst på størrelse chart før køb, vil vi sende dig de tilsvarende Kinesiske størrelse. 3) Nogle sko er limet, kunstigt limet, og lidt lim på skoene er normalt, så konflikten er ikke refunderbart. 4) Dette produkt er tilgængeligt fra lager og kan bestilles direkte. 5) Vi vil skibet inden for 2-3 hverdage efter bekræftelse af betaling. 6) skal Du kontakte os inden de forlader Neutral (3 stjerner) eller negativ (1~2 stjerner) feedback.Vi vil forsøge at løse problemet, og lade dig nyde en behagelig shopping oplevelse her.Tak!\npaillet høje hæle damer stilletos sko, party sko kvinder sexet pumper sko platform høje hæle kvinder bride bryllup sko hvid rød blå\n5: sorte hæle\n10: smukke sko\n6: Kvinders Sko\n8: høje hæle\n2: sko kvinder høje hæle party\n9: platform pumper\n4: bryllup sko\n1: damer, sko med hæle\n11: blok hæl sko\n7: platform sko\n3: sexet kvinder høje hæle sko\nMEGET MEGET Vigtigt 1.Bemærk bemærkes, størrelse vil have på 0,5-1cm fejl som håndlavede. 2.Nogle af køber sagde vores sko passer mindre end normalt,hvis din fod tyk eller lang,skal du vælge en eller to størrelse større end den normale størrelse. 3.hvis du ikke er sikker på størrelsen,bedes du måle fodens længde og fod buggjord ifølge


Så kom iPhone 5 endeligt på markedet! - madzzoni's Blog\nEfter næsten et års ventetid er den nye iPhone 5 nu endelig kommet på markedet!\nJa, iPhone 4S kom jo lige 5’eren i forkøbet og forstyrrede festen – men nu er iPhone 5 virkelighed, sammen med det nye IOS 6 fra Apple!\nTyndere, lettere og hurtigere end nogensinde – og nu større med 4″ display, men stadigvæk holdt i det samme skarpe industrielle design som Apple indførte med iPhone 4 for 2 år siden.\niPhone 5 er kun 7,6 mm tynd og vejer bare 112 g. Det er 18 % tyndere og 20 % lettere end iPhone 4S.\nMen selvom iPhone 5 er næsten ni mm højere end iPhone 4S, så det er f.eks. stadigvæk lige så nemt at skrive beskeder med en hånd, da den har den samme bredde som forgængeren.\nSelvom iPhone 5 har et utroligt slankt design, er der alligevel blevet plads til den nye superskarpe 4″ Retina-skærm, et bedre kamera med panorama, samt ikke mindst den nye hurtigere A6 processor og nye hurtigere trådløse funktioner der omfatter alverdens avancerede netværk som HSPA, HSPA+ og DC-HSDPA inklusiv LTE. Den nye A6 processor er op til dobbelt så hurtig som den tidligere A5 processer, hvilket betyder at iPhone 5 er mærkbart hurtige end sin forgænger i alle funktioner, uden at det går ud over batteritiden ifølge Apple’s oplysninger.\nDet nye slanke design har dog sin pris! For at spare på pladsen i iPhone 5 har Apple nu sagt farvel til det snart 10 år gamle store velkendte “30 pins Dock-stick” i bunden af telefonen og erstattet det med det ny-udviklede Lightning-stik, der skulle være mere robust og vendbart. Dette betyder at du ikke længere kan genbruge dit iPhone-udstyr med “Dock-connector”, uden at købe en adaptor der sælges seperat. Alternativt kan man naturligvis købe nyt iPhone-udstyr fra de mange producenter på markedet.\nIngen tvivl om at den nye iPhone er en helt ny iPhone og ikke blot en opdatering af den ellers suveræne iPhone 4S, men om den nye iPhone 5 samlet set, stadigvæk er “Wow” nok til at holde konkurrenterne bag sig på Smartphone-markedet må de kommende måneder vise, selvom Apple’s nye “Wonderboy” allerede nu har slået alle tidligere salgsrekorder, med et salg på 2 mill. iPhone 5 i det første døgn!\nSe iPhone 5 specifikationer her.\nUdgivet i Apple, iPhone, Mobil Tagged 2012, Apple, iPhone, iPhone 5\n← Vinterferie? – Hvad med en tur til Guadeloupe i Caribien?\nSKYFALL: Den nye Bond-film vælter sig i anmelderroser! →\n3 thoughts on “Så kom iPhone 5 endeligt på markedet!”\n8. november 2012 kl. 22:04\nJeg overvejer mig kraftigt om at købe en, da jeg har en 4’er nu. Men spørgsmålet er igen om det er pengene værd.\n15. december 2012 kl. 00:51\nHej Dennis, det kommer jo helt an på dine behov, – men ift. en 4 er der dog sket en del med processorkraft og forbedret antenne osv.\nPingback: Den første uge med iPhone 5S | madzzoni's Blog


Virksomheder glade for Gribskovs indsats inden for uddannelse og arbejdskraft – KATTEGAT.NU\nDI-undersøgelse: Gribskov Kommune går adskillige pladser frem i kategorierne ’Uddannelse’ og ’Arbejdskraft’ i den nyligt udsendte DI-rapport Lokal Erhvervsklima 2020, hvor 60 virksomheder bedømmer kommunens indsats på en stribe områder.\n“Vi er glade for, at den strategi, vi har lagt, er begyndt at virke, så vi forhåbentlig kan flytte flere unge mennesker ud på arbejdsmarkedet. Vi har blandt andet skabt et pilotprojekt, der hedder Fremtidens Arbejdskraft. Her har vi en tæt dialog med virksomheder, der laver et praktik-katalog til 8.-klasserne i kommunen. Her bliver eleverne forberedt på, hvad det vil sige at gå på arbejde, siger formanden og fortsætter:\n“Virksomhederne har netop ønsket sig det her. Den har vi grebet, og nu bliver ordningen permanent. Det gør vi, fordi virksomhederne mangler arbejdskraft og for at give de unge en vigtig relation til de lokale virksomheder. Det kan både kaste et fritidsjob af sig og på sigt give de unge lyst til at blive i kommunen eller vende tilbage til kommunen,” siger formanden.


Enaxin er en produktserie, der kan medvirke til at genopbygge energi og overskud med traditionsrige planter fra Øst og Vest. Enaxin Total m.vitaminer og mineraler indeholder også fuld dagsdosis af vigtige vitaminer og mineraler.\nEnaxin er en produktserie, der kan medvirke til at genopbygge energi og overskud med traditionsrige planter fra Øst og Vest.\nEnaxin Total m.vitaminer og mineraler indeholder også fuld dagsdosis af vigtige vitaminer og mineraler.\nEn række planter har gennem mange år været anvendt som generelt styrkende eller for at øge det generelle velbefindende - såkaldt "adaptogen" virkning.\nPlanten Schizandra chinensis kommer fra Kina hvor den har været brugt i århundreder. Asiatiske nomader og handelsrejsende anvendte scizandra-bær som styrkende middel på deres lange rejser under strabadserende omstændigheder. Moderne forskning har bekræftet at planterne har en styrkende virkning i forbindelse med fysisk udholdenhed.\nRosenrod Rhodiola rosea er en Nordisk plante som har fået en renæssance i de seneste år, men som har været anvendt helt tilbage til vikingetiden. Den var ligeledes kendt i det gamle Rom og Grækenland. Undersøgelser har vist at planten har stor værdi ved træthed - både fysisk og psykisk.\nUndersøgelser fra de seneste årtier har kunnet afsløre, hvad det egentlig er, disse planter gør ved kroppen. Det er nu dokumenteret, at de påvirker den måde vores organisme reagerer på en række udefrakommende påvirkninger. Populært kan man sige, at disse planter hæver stress-tærskelen, så man bedre tåler belastningerne uden at gå ned med flaget. Hvad enten der skal ydes noget mere psykisk, eller der bliver stillet større krav til fysikken i en periode, kan planterne i Ènaxin være med til at holde brugeren på toppen, idet man oplever følelsen af at få tilført energi til krop og hjerne.\nÈnaxin kan anbefales, når der er brug for energi "her og nu", eller som en længerevarende kur til opbygning af energi og styrke. På celleplan forbedrer adaptogener energiproduktionen og dermed den enkelte celles nytteværdi for kroppen.\nÈnaxin-serien består af produkter med forskellig sammensætning - nogle med næringsstoffer og andre uden - se etiketterne til højre under "Varianter og priser" og find det produkt, der passer bedst til dit behov.\nPlanterne kan bruges både når man efterspørger forbedring af den mentale og fysiske modstandskraft. Dvs. både ved fysisk og mental stress. Man skal være opmærksom på at den opkvikkende effekt man oplever ved brug i kortere perioder, ved kontinuerlig brug afløses af et mere generelt "løft".\nCamette Rosenrod / Rhodiola 90 tabl.


Hvad blev der egentlig af bølleregisteret? | Indland | DR\nHvad blev der egentlig af bølleregisteret?\nPolitikere er overraskede over, at et register over bøller i nattelivet aldrig er blevet til noget i praksis.\nBølleregisteret var tiltænkt natklubber, så de kunne frasortere folk, som tidligere havde skabt problemer i nattelivet. (Foto: Thomas lekfeldt © Thomas Lekfeldt)\nAf Rasmus Mark Pedersen\n03. apr. 2017 kl. 06.03\nEfter pres fra både restaurationsbranchen og lokalpolitikere blev bølleregisteret lanceret i 2011, så barer og natklubber kunne udveksle oplysninger om slagsbrødre og forhindre dem i at komme ind på deres bar.\nMeningen var, at gæster på en natklub skulle scanne deres ID i døren, og dørmanden skulle så få besked på sin skærm om, hvorvidt gæsten har fået forbud af politiet mod at komme på baren eller i gaden.\nLæs også:Bøller kan tjekkes i diskoteksregister\n- Sikkerheden i nattelivet har i en årrække været højt prioriteret i regeringen. Reglerne styrker restauratørernes mulighed for at medvirke til en effektiv håndhævelse af restaurationsforbud, skrev daværende justitsminister Lars Barfoed (K) i en pressemeddelelse dengang.\nMen bølleregisteret er aldrig taget i brug, og ingen har længere brug for det, kan Efterforskerne på P1 nu fortælle.\nRigspolitiet har ikke registreret ansøgninger, og en betingelse for at lave et register er, at det bliver anmeldt til netop Rigspolitiet.\nDa bekendtgørelsen, der gjorde registeret muligt, blev offentliggjort i sommeren 2011 jublede barernes brancheorganisation, Horesta.\n- Jeg er helt overbevist om, at vores medlemmer vil gøre brug af det her, sagde Katia Østergaard i Radioavisen.\nMen sådan skulle det ikke gå. Horesta lavede et samarbejde om it-systemet med virksomheden Info-Connect, men der opstod en strid om, hvem der skulle betale.\n- Markedsmæssigt var der meget lidt interesse for at implementere sådanne systemer da det kom til stykket, skriver Info-Connects direktør i en mail til Efterforskerne på P1, hvor han også afviser at lade sig interviewe.\nLæs også:Bevæbnet med tæpper og ballarinasko patruljerer præster nattelivet\nMed andre ord: Hverken barejerne eller nogle andre ville betale. Og det bekræfter Horestas erhvervsjuridiske chef Kaare Friis Petersen i dag. Han mener, at der var forskellige holdninger til, om registeret skulle være offentligt eller privat:\n- Grundlæggende kan man sige, at der ikke var nogen af parterne, der var villige til at stille de midler til rådighed, der skulle til for at oprette og drive sådan et register, siger Kaare Friis Petersen til Efterforskerne P1.\nOverrasket over at bølleregisteret ikke findes\nSocialdemokraternes retsordfører Trine Bramsen siger, at hun er lidt overrasket over, at registeret ikke eksisterer, og så forstår hun ikke barejerne:\n- Det undrer mig, at restauratørerne ikke vil spille med, for det var dem, der stod råbte på det her register, siger hun til Efterforskerne på P1.\nHun mener ikke, det er offentliges opgave at føre register over, hvem politiet vælger at give et tilhold.\n- Det her har jo været et ønske fra restaurationsbranchen at kunne identificere mennesker, som har skabt problemer i nattelivet, og dermed noget der i sidste ende gavner restaurationsbranchen. Derfor har jeg lidt svært ved at se, hvorfor det er skatteyderne, der skal betale, forklarer hun.\nLæs også:Bølleregister truer privatlivsbeskyttelse\nJustitsminister Søren Pape Poulsen (K) vil ikke over for Efterforskerne på P1 svare på, hvordan han har det med, at registeret aldrig er blevet til virkelighed. Eller om sikkerhed i nattelivet stadig har stor prioritet for regeringen.\nEfterforskerne sætter fokus på det manglende bølleregister på mandag kl. 13:03. Hør udsendelsen her.\nMen de konservatives retsordfører Naser Khader siger, at det manglende register kommer lidt bag på ham. Det er dog ikke noget, der giver ham søvnløse nætter.\n- At der ikke er kommet sådan et register, kan tolkes positivt: At der ikke er behov for det. Eller man kan også tolke det og sige: Det er jo branchen, der ikke selv kan tage sig sammen til at lave sådan et register, men det er deres sag, siger han..\nIkke længere noget behov\nLars Børsting, der er formand for en sammenslutning af 42 natklubber over hele landet, Nox Networks, prioriterer i dag slet ikke et register, når han skal vurdere, hvad der giver sikkerhed i nattelivet.\nLæs også:SSP-konsulent: Kriminaliteten er rykket til nettet\n- At have et synligt politi i bybilledet om natten og et godt samarbejde med restauratørerne kommer langt længere end et register. Det er ikke det, der gør, at vi får et trygt natteliv, siger han til Efterforskerne på P1.\nDet Kriminalpræventive Råd offentliggjorde sidste år på baggrund af registreringer fra hospitalerne, at antallet af voldelige overfald var halveret fredag og lørdag nat fra 2008 til 2015.\nCaféer og barer|


Biomasse-aske gavner - både som gødning og CO2-lagring - DTU\nForside Om os Kan man genanvende al plastik? Biomasse-aske gavner - både som gødning og CO2-lagring\nForside Om os Kan man genanvende al plastik? Biomasse-aske gavner - både som gødning...\nDirektør Anders Dolmer, Bregentved, mail: ad@bregentved.dk\nSeniorforsker Jesper Ahrenfeldt, DTU Kemiteknik, mail: jeah@kt.dtu.dk\nPh.d., cand. scient., Jens Kai Holm, DONG Energy, mail: jenho@dongenergy.dk\nVILLUM FONDEN har netop bevilliget 3,2 millioner kr. til et projekt, der skal undersøge mulighederne for at benytte halm og træflis til både energi- og gødningsproduktion via termisk forgasning. Projektet, der gennemføres af forskere ved DTU Kemiteknik i samarbejde med Bregentved og DONG Energy, skal munde ud i et konkret forslag til, hvordan jordbrugserhvervet kan bidrage til en bæredygtig energiproduktion og samtidig sikre jordens frugtbarhed og dermed fødevareproduktion til gavn for fremtidige generationer.\nDet er fundamentalt for jordens økosystemer, at kulstof og næringsstoffer bringes tilbage i kredsløbet, efter man har høstet afgrøderne; men i vores industrialiserede samfund brydes denne cyklus alt for ofte. Stigende efterspørgsel af fødevarer og nu også udnyttelsen af biomasse til energiformål øger denne ubalance. Meget tyder dog på, at man ved at føre askeresterne fra termisk forgasning af biomasse tilbage til jorden kan lagre kulstof og dermed gavne den naturlige cyklus - og samtidig medvirke til at løse en del af CO2-udfordringen.\nBiomasseaske er faktisk verdens ældste mineralske gødningsstof, kendt blandt andet fra de frugtbare områder omkring Amazonas, kaldet terra preta; alligevel udnyttes asken kun i ringe grad i moderne landbrug. Dette projekt vil også fokusere på, hvordan man ved at blande asken fra forskellige forgasningsprocesser kan opnå et produkt, der indeholder de nødvendige gødningsstoffer i tilgængelig form, og som samtidig har et acceptabelt lavt indhold af tungmetaller og potentielt uønskede miljøfarlige stoffer (som for eksempel PAH og PCB).\nProjektet vil således karakterisere askematerialerne med hensyn til næringsstoffer og forsyning til udvalgte landbrugsafgrøder, og se på indholdet af eventuelle miljøfarlige stoffer, tungmetaller og overskydende kulstof. Det vil undersøge, hvilken gødningseffekt, asken har på kort sigt, analysere askens muligheder for at lagre kulstof i jorden på lang sigt, og sidst, men ikke mindst, udvikle forslag til, hvordan denne viden kan udnyttes i praksis.\nProjektet udføres i tæt samarbejde mellem Institut for Kemiteknik ved DTU og Bregentved, med teknisk support fra DONG Energy. Bregentved er en af Europas største jordbrugsvirksomheder, som drives med fokus på bæredygtig og klimavenlig produktion af både fødevarer og energi. Projektet understøtter blandt andet Bregentved CleanTech System. DTU Kemiteknik og DONG Energy har et tæt samarbejde om udvikling af teknologier til termisk omdannelse af biomasse.\nVILLUM FONDEN har bevilliget 3,2 mio. kr. over 4 år til projektet, som koordineres af seniorforsker Henrik Hauggaard-Nielsen, DTU Kemiteknik, mail: hnie@kt.dtu.dk; tlf. +4521330785


Århus har fået en ny frikirke – der lyder som One Direction - VINK Aarhus\nÅrhus har fået en ny frikirke – der lyder som One Direction\n“I was lost with a broken heart. You picked me up, now I’m set apart.” Det lyder som stroferne til en kærlighedssang. Og det er det egentlig også. En kærlighedssang til Gud. VINK er taget til gudstjeneste i kirken Hillsong, der adskiller sig meget fra Aarhus Domkirke.\nBlåt og lilla lys løber henover ti tomme stolerækker. De mennesker, der skulle have siddet på dem, har rejst sig og står nu helt oppe foran scenen med armene hejst i vejret. De tre forsangere kniber øjnene sammen og knuger luften med knyttede næver, mens de synger. Synger til deres Gud.\n“Hold my heart. Now and forever.”\nAarhus manglede Hillsong\nHillsong startede i Australien i 1988 og kom til Danmark for seks år siden. Indtil for halvandet år siden fandtes kirken kun i København, og et par aarhusianske Hillsong-tilhængere tog hver søndag turen over storebælt for at synge med på de guddommelige popsange.\nDerfor blev Hillsong Aarhus oprettet, og frikirken har nu eksisteret i Aarhus i halvandet år. Omkring 60 mennesker mødes hver søndag til gudstjenesterne, der oftest afholdes på Train. I dag er de dog rykket til Atlas, og selvom flokken ikke engang fylder halvdelen af salen, er energien fra de dansende kroppe ikke til undgå.\nFlokken hopper i takt til musikken, og deres munde bevæger sig sammen med forsangernes. Næsten alle kan sangene, der kun er en måned gamle. De enkelte, der ikke har lyttet til Hillsong Uniteds nyeste album, bliver hjulpet af storskærmen, der fungerer som en karaokeskærm.\nHiilsong Uniteds album “People” udkom i april i år. Sangene til dagens gudstjeneste var fra det album // Alle billeder: Jakob Birk\nSom til en rockkoncert\nMusikken fylder meget i Hillsong og i kirkegængernes liv. Maria Zorba og hendes datter Aimee er begge vokset op i frikirkemiljøet, og da Hillsong blomstrede op i Aarhus begyndte de at komme der. Aimee er lige blevet kureret for kræft og i den svære tid, har kvinderne søgt støtte i musikken.\n”At lytte til sangene har hjulpet. De har bragt rigtig meget håb og trøst. Det har hjulpet mig allermest,” fortæller 23-årige Aimee.\nMaria og Aimee er i dag blandt det hyldende publikum med hænderne i vejret.\n”Det er meget levende. Nogle danser, og vi løfter hænderne, og det er et udtryk for ens længsel efter Gud,” siger Maria.\n”Du bliver jo også begejstret, når du ser en rockkoncert. Man rækker ud og wuhu!”\nFællessangen fader ud sammen med poptonerne fra guitaren og keyboardet. Det er tid til dagens prædiken. For der er mere til Hillsong end musikken mener Maria.\nHillsong Young & Free er et andet Hillsong-band og består af kirkens yngre medlemmer // Alle billeder: Jakob Birk\nPastoren går på scenen til lyden af jubel, klapsalver og trommeslag. Han lægger munden til mikrofonen og begynder på søndagens prædiken. Brudstykker af Paulus’ breve smækkes op på storskærmen, og en dramatisk fortælling om Jesus genopstandelse strømmer ud af højtalerne.\n”He´s not here!” siger pastoren med stor iver, ”he is risen!”\nHistoriens klimaks er nået. Jubel og klapsalver bryder ud i salen, og publikummet gentager med en gjalden: ”He is risen!”\n”Det er for højt, poppet og vildt for nogle, og de kan ikke lide, at det foregår på engelsk,” fortæller Maria om den uformelle form på Hillsongs gudstjenester, men for mange er det også grunden til at komme. Ungdommen dominerer salen, og det skyldes delvist de fængende pophits og det underholdende format.\n”Folk må gerne nyde at komme i kirke. Det må gerne være sjovt,” siger Anders Iversen, der er frivillig i Hillsong. Hans kone Miriam giver ham ret.\n”Ja, vi lever i 2019, ikke i år 0, da Jesus blev født.”\natlas, frikirke, hillsong, kirke, Train\n« Dayparty på Sydhavnen


Legeland østerbro – Kost og ordentlig ernæring\nI den gamle sporvognsremise på Østerbro er der masser af plads til at boltre sig. I Fields kan ungerne boltre sig i legelandet Capella Play, hvor de snildt kan . Legelande – legelan restauranter, legelande, spillehaller, bowling, bowlingcentre, børnefødselsdage, diskotek, forlystelser – firmaer, adresser, telefonnumre.\nI den gamle sporvognsremises lokaler på Østerbro ligger en unik indendørs legeplads med plads til leg, sjov og fysisk udfoldelse for børn. Københavns største indendørs familie legelan med sjov for børn og voksne i alle aldre og størrelser. Nyd nogle sjove, aktive timer med familien.\nI den gamle sporvognsremise på Østerbro er der masser af plads til at.\nI Fields kan ungerne boltre sig i legelandet Capella Play, hvor de snildt . På legepladsen findes der et indendørs legelandskab, boldbane, bordtennis, sørøverskib, tovbane, lerværkste naturværkste papir- og maleværkste TV- og . Legeland – legelan forlystelser, bowling, aktiviteter, underholdning,. Din søgning i Østerbro centret gav ingen resultater, derfor har vi udvidet søgeområdet. Nu flytter museet sammen med det gamle postkontor på Østerbro, der.\nMen vi indretter en hel etage til legeland i de nye lokaler, fortæller . Udstillinger og legeland åbner først i 2018. Indtil da fylder vi huset med samtaler, praktisk læring og debat på husets Scene.\n← Sund ernæring\tBoksetræning amager →