Crush Snuggles Fjernbetjent Vibrator - tjek prisen her\nHjem / Butik / Par / Crush Snuggles Fjernbetjent Vibrator\nVarenummer (SKU): 18516 Kategorier: Crush, Fjernbetjent Sexlegetøj, Fjernbetjent Vibrator, Mærker, Par, Par Sexlegetøj, Par Vibrator, Trådløst Sexlegetøj, Valentinsgaver Til Par\nFå effektiv stimulering med par vibratoren. Fjernbetjent fælles nydelse fremstillet i det blødeste, fleksible silikone. Vandtæt. 8 vibrations variationer. … læs mere her\nNavn: Crush Snuggles Fjernbetjent Vibrator\nVare ID: 18516\nCrush Snuggles Fjernbetjent Vibrator fra Pipedream\nI løbet af de sidste år er forbruget af sexelegetøj steget markant i vores breddegarder. Der er mange, der gerne vil have lidt mere liv i deres sexliv og, der finder mange trygheden i deres eget soveværelse fantastisk. Der skal nyt legetøj til indimellem, og når det sker, kan du roligt gå efter sagerne fra Pipedream som for eksempel denne Crush Snuggles Fjernbetjent Vibrator. Bekymringer ved at handle denne slags varer online, behøver du ikke have, din pakke bliver selvfølgeligt pakket ind neutralt, så nysgerrige blikke ikke finder ud af, hvad der er i din pakke.\nCrush Snuggles Fjernbetjent Vibrator puster liv i sexlivet\nCrush Snuggles Fjernbetjent Vibrator kan man finde her i shoppen blandt alle varerne i varegruppen Par,Mærker,Par Sexlegetøj,Fjernbetjent Sexlegetøj,Par Vibrator,Trådløst Sexlegetøj,Valentinsgaver Til Par,Fjernbetjent Vibrator,Crush. Når du bestiller her får du hele 365 dages returret med din pakke når du køber din vare. Her i Danmark er der mange, der køber deres Crush Snuggles Fjernbetjent Vibrator hos den populære shop Sinful.dk, som giver dig det store udvalg til de rigtige priser. Blandt alle varerne i shoppen kan du shoppe løs efter lækre varer, det kan jo passende være denne vare. Når du handler online kan priserne findes lavere end i butikker- det skyldes bl.a. at sådan noget som husleje kan være meget lavere, da en god beliggenhed ikke er nødvendig.\nCrush Snuggles Fjernbetjent Vibrator og online fordele\nDet er faktisk hver gang, når du shopper rundt online, får du andre fordele, fordi webshops er underlagt en lovgivning, de skal følge. Dansk lov kræver af webshoppen, at de skal give dig 14 dages returret. når produkterne er købt online, en del shops efterhånden giver endnu mere for at skille sig ud fra konkurrenterne i markedet. Oveni returretten har du online også et ret stort udvalg af varer og shops, og det er let at gennemskue, hvilken pris og betingelser der er bedst, i den store skov af webshops, der er derude. Du kan oven i købet gøre det på alle tider af døgnet, så længe du er online. Du får også en anden stor fordel, når du shopper online, og det er du slipper for, at du ikke kan bære alle din varer på én gang og skal gå flere gange frem og tilbage til bilen. Online shoppen får Posten til at levere dine varer til din adresse, hvis du ikke har valgt at få dem sendt hen til dit arbejde, så du kan frit vælge den løsning, der er bedst for dig. Det med at stå i kø i en butik er efterhånden ret gammeldags, når du køber online så gå bare direkte til kassen, når du har fundet dine varer, og betal med det samme, så det er slut med at blive irriteret over langsomme mennesker i køen.\nMange leder efter den billigste Crush Snuggles Fjernbetjent Vibrator på nettet, og de ender oftest ud med at finde tilbud på produktet her: Gå til shop\nVær den første til at anmelde “Crush Snuggles Fjernbetjent Vibrator” Annuller svar


Rejser til Nordamerika - Bestil din rejse i dag | MyPlanet Rejser\nVi skræddersyer rejser til Nordamerika udelukkende efter dine interesser, ønsker og budget. Kontakt os, så hjælper vi dig med din drømmerejse!\nFå kontinenter har en så bred vifte af naturoplevelser som Nordamerika. Store områder med bjerge, fjorde, ørkener, uendelige skove og mægtige gletschere, men samtidig afslappende strande til en solferie. Oplev Canadas fantastiske bjerge, dyr og natur fra øst til vest. Krystalklare søer og floder, der strækker sig gennem dette store land og langs de smukke kyster, vandrer hvaler og spækhuggere. De stenede bjerge stiger majestætisk i de vestlige dele, mens den franske kultur er klar i de østlige dele. På tværs af grænsen i USA venter spektakulære nationalparker som Grand Canyon, Yosemite NP, Grand Teton og Zion NP. I de indre dele af USA får du følelsen af uberørt, en god lektion i USAs relativt korte historie og spændende natur, der tager vejret fra dig. Det er stort, kraftfuldt og fantastisk. Det er ikke overraskende, at USA er en af danskernes foretrukne destinationer, når det kommer til længere rejser.\nRejsen til Nordamerika byder også på fantastiske storby oplevelser. Oplev pulserende liv i millionbyen Toronto, hvorfra du også kan tage på en dagstur til Niagara Falls og vinregionerne i nærheden. Eller besøg det 553 meter høje CN Tower, hvor du kan nyde en god middag, mens du langsomt får 360 graders udsigt over byen. Eller føl den franske atmosfære i Montreal, hvor du finder mad fra alle verdenshjørner i både traditionel og moderne fusion. Smukke Vancouver, lige ved havnefronten byder både på natur, shopping og fantastiske caféer. På den amerikanske side tager New York dig med storm, Los Angeles er førende når det kommer til luksus og afslapning, Miami kan få nogen til at blive længere end forventet, og Chicagos skyline ophører aldrig med at forbløffe.\nNordamerika bilferie, motorhome, tog eller badeferie\nUanset om du vil på rundtur i bil, autocamper, tog eller på en badeferie på Hawaii eller i Florida, kan vi vi hjælpe dig med drømmerejsen. Vi skræddersyr din rejse fra start til slut og lover dig en oplevelse for livet.\nVores destinationer i Nordamerika\nRoadtrips, ferie i autocamper, krydstogter og togrejser. Bestil din rejse til Canada her!


Klargøring til syn Esbjerg N - Billigst og bedst i 6715 her ←\nKlargøring til syn Esbjerg N\nDet er en god ide, at du finder et mekaniker, der kan klare klargøring til syn i den by, hvor du bor. Det gør det nemt for dig at få din bil til syn eller på værksted, når du har brug for det. Bor du i Esbjerg N, er det derfor oplagt, at du leder efter et mekaniker, der kan klare klargøring til syn der.\nI denne artikel kommer vi ind på nogle af de vigtigste ting, som du skal være opmærksom på, når du vælger mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Esbjerg N. På den måde håber vi, at du er bedst muligt klædt på til at træffe dit valg efterfølgende.\nSådan finder du et godt mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Esbjerg N\nDet skal du holde øje med, når du leder efter mekaniker, der kan klare klargøring til syn Esbjerg N\nDer er en lang række forskellige ting, som det er en god ide, at du holder øje med, når du skal vælge mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Esbjerg N. Det er selvfølgelig først og fremmest vigtigt, at det er nogle dygtige og kompetente mennesker, der arbejder på stedet, så de kan tage sig godt af din bil.\nHvad skal dit mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Esbjerg N kunne tilbyde?\nDer er en lang række ting, som dit mekaniker, der kan klare klargøring til syn i Esbjerg N skal kunne tilbyde. Det er selvfølgelig først og fremmest forskellige reparationer af din bil. Nogle mekanikerer har specialiseret sig i forskellige former for biler. Det kan være en god ide, at du vælger et værksted, der har forstand på lige præcis din bil. Det er med til at gøre, at du får den mest kvalificerede service.\nHvis du ikke bor i Esbjerg N, kan det måske virke fjollet, at du finder et mekaniker, der kan klare klargøring til syn der. Men hvis du arbejder i byen, kan det give rigtig god mening for dig. Der er et stort udvalg af mekanikerer, hvilket gør, at du har mange forskellige at vælge imellem. Hvis du skal have lavet noget på bilen, der ikke tager hele dagen, kan det også være en fordel, at du kan tage bilen på arbejde, aflevere den på værksted om morgenen, tage det sidste stykke på arbejde, og så hente bilen på værkstedet om eftermiddagen og køre hjem.


Kan Loui lege? - Børn og Fritid\nForside Artikler Kan Loui lege?\nKan Loui lege?\nNår vores børn når børnehavealderen, opstår der ofte en lyst til at lege med sine venner derhjemme. Det at kunne lege med andre og være social er som en muskel, der skal trænes. Det er en vigtig evne, der på sigt vil gøre, at dit barn får lettere ved at indgå i og blive en del af fællesskaber. Derfor er det også vigtigt at øve det.\nAf Dorte Liechti, børnehaveklasseleder og familierådgiver hos Familiespor.\nNår børnene skal starte op på legeaftaler, er det en god idé at skabe nogle rammer, der er overskuelige både for dig og dit barn. Et godt råd er, hellere lege i en kortere periode og stoppe mens legen er god. Børn får sjældent nok og vil ofte gerne have mere, selvom energien ikke rækker. Derfor kan det være nødvendigt, at du som forælder sætter en grænse. En legeaftale behøver ikke at være i 3-4 timer med aftensmad. To timer er lige så fint suppleret op med lidt frugt, vand eller en is. Mindre børn, kan være trætte efter en lang dag i børnehaven, så her kan det være en god ide at vente til f.eks. lørdag formiddag.\nLegeaftale første gang\nHvis det er første gang, dit barn skal hjem til en ven og lege så overvej, om dit barn er tryg ved, at du går og ellers så sørg for at aftale, om du kan blive til en kop kaffe imens. Hvis det er første gang, dit barn skal have legekammerat på besøg, så tal om, at når Anton kommer på besøg, så vil han gerne lege med dit legetøj. Hvis, der er noget legetøj som dit barn er særligt knyttet til f.eks. sovebamsen, så overvej, at lade ham vælge at gemme det væk. Det at dele sit legetøj er ikke altid nemt, så vær forberedt på, at dit barn kan få brug for din støtte. Der vil nemt kunne opstå små konflikter børnene imellem.\nNogle konflikter løser børnene selv, mens de andre gange kan have brug for hjælp til at ”oversætte” hinandens hensigter. Hvis Anton f.eks. tager den blå bil ud af hænderne på Loui og de bliver uvenner, så hjælp til og sig ”Anton jeg tror også gerne, at du vil lege med den blå bil. Lige nu har Loui den. Bagefter kan du få lov at lege med den…”. Senere når børnene bliver større, vil du som forælder kunne trække dig og nyde at børnene leger, men alt nyt skal læres.\nAssister hvis legen går i stå\nNår de når SFO alderen, består hjælpen ofte i at assistere legen, hvis den går i stå eller, hvis der mangler remedier. En restaurantleg bliver meget sjovere, når du kommer med forklæder, viskestykker, eller børnene får lov at blande havregryn og andre spændende ting i skåle. Hvis du oplever, at børnene har svært ved at blive enige om en fælles leg, så kan det være en hjælp, at få lov at lege lidt hver for sig. Ofte finder børnene sammen i en fælles leg igen senere.\nVi kan som forældre komme til at gå meget langt for at gøre legeaftaler til en succes og diske op med alverdens underholdning. Men prøv at støtte med fra sidelinjen og lad børnene selv finde frem til den gode leg. En leg er sjældent uden problemer hele tiden – sådan er det også i børnehaven eller skolen og det er helt normalt.\nDet kræver energi at være social og have legeaftaler, så nogle gange kan det være en god ide med en is pause, hvor der kan slappes af med lidt tegnefilm. Hvis det er en af de dage, hvor børnene konstant bliver uvenner, så er det helt okay at ringe og korte legeaftalen af. For vi kan alle have en dårlig dag, du kan evt. aftale det med forældrene forinden.\nI SFO-alderen vil behovet for legekammerater vokse. Så husk at prioritere det som forælder. Når det endelig er weekend, kan vi som forældre have lyst til at have vores børn for os selv. Der skal der også være mulighed for. Bare husk på, hvad der er vores behov, og hvad der er vores børns og giv plads til begge dele. Så træn dit barns sociale muskel langsomt op og giv plads til restitution, så den ikke bliver overbelastet.\nLæs evt. en tidligere artikel fra Dorte her: bornogfritid.dk/er-du-og-dit-barn-klar-parat-til-skolestart/


DEBRA EnergiNyt. Energibranchen.dk. Slut med jobfradrag 6 Fortsat mulighed for gode tilskud til energibesparelser - PDF\nDEBRA EnergiNyt. Energibranchen.dk. Slut med jobfradrag 6 Fortsat mulighed for gode tilskud til energibesparelser\nDownload "DEBRA EnergiNyt. Energibranchen.dk. Slut med jobfradrag 6 Fortsat mulighed for gode tilskud til energibesparelser"\n1 DEBRA EnergiNyt Energibranchen.dk Fagbladet for servicebranchen for energianlæg Nr. 3 Oktober Slut med jobfradrag 6 Fortsat mulighed for gode tilskud til energibesparelser Indbydelse til reception 5 Debra skifter sekretariatschef DEBRA, Dansk Energi Brancheforening\n2 Den der ventil under den røde øh... dingenot De der har ligget under en kondenserende oliekedel med en lommelygte i kindposen og mobilen presset mod linoleummet ved, at det ikke altid er let at huske navnet på en reservedel. Heldigvis gør det ikke så meget, når der i den anden ende af røret sidder en der kan. Som ved præcis hvilken ventil eller dingenot, du taler om. Og som kan sørge for, at du har den, eller en anden af vores reservedele, næste dag. Electro Energy er Danmarks førende leverandør af varmeteknik. Reservedele til oliefyr, gaskedler og gasbrændere på det danske marked, samt håndplukkede kedler, brændere og pumper fra de bedste europæiske producenter. Ring og få en uforpligtende dingenot-snak på tlf eller læs mere på: - alletiders reservedelshus\n3 Gør håndværkerfradraget til et energifradrag Indhold Af Per Langkilde, formand for Dansk Energi Branche forening Regeringen og et stort flertal af Folketingets partier ønsker, at vi i Danmark skal gennemføre en grøn omstilling, som medfører et lavere CO2-udslip ved at mindske forbruget af fossile brændstoffer. I Dansk Energi Brancheforening vil vi meget gerne medvirke til at fremme den grønne omstilling ved at sælge nye og yderst energieffektive energianlæg til de danske forbrugere. Sagen er den, at mindst danske husstande har forældede energianlæg, der eksempelvis forbruger meget mere olie, end hvis det havde været et nyt og effektivt oliefyr. Det er ikke i udgangspunktet dyrt at erstatte et gammelt oliefyr med et nyt, da det tjener sig ind på ganske få år, og derefter giver en løbende besparelse på energiregningen med omtrent en tredjedel. Side 4 Side 5 Side 5 Side 6 Side 7 Tilbagerulning af nye afgifter på olie, gas og VE-brændsel Afgiftsændringer for VE-energiprodukter Nedsættelse af PSO-afgiften og tilsvarende højere elafgifter Slut med jobfradraget fra nytår - fortsat mulighed for gode tilskud til energibesparelser DEBRA kan foretage beregningerne Problemet kan være, at ikke alle danskere har fået del i det gryende opsving. Samtidig ved vi, at det kan være svært, ja nærmest umuligt at låne penge til selv noget så fornuftigt og samfundsgavnligt, som et nyt energianlæg, hvis man eksempelvis bor i det såkaldte udkantsdanmark. Derfor foreslår vi fra Debras side, at politikerne omlægger det bolig-jobfradrag til et rent energifradrag, som gives som støtte til installation af nye energianlæg i de danske hjem. Et energifradrag ville kunne hjælpe betydeligt til, at danskerne begyndte at tænke mere i at få nedbragt deres CO2-udslip samtidig med, at de ville opleve en privatøkonomisk gevinst. Samfundet ville også få ekstra gavn af fradraget, der så ud over at skabe vækst og beskæftigelse, ville kunne mindske CO-udslippet både billigt og effektivt. I Debra har vi en vision om at hjælpe de danske forbrugere til at slippe med en lavere energiregning hver måned. Det kan vi gøre ved at hjælpe med at få udskiftet de hundredetusinder af forældede energianlæg, som stadigvæk står rundt om i nogle danske hjem. Vi anerkender, at det er en stor opgave at løfte, hvorfor vi rækker hånden ud til politikerne: Lad os sammen gøre det nemmere og billigere at anskaffe sig et nyt energianlæg. Gevinsten kommer os alle til gode. Derfor opfordrer vi til, at bolig-jobfradraget omdannes til et fradrag, der kan benyttes ved energiforbedringer i de danske hjem. Side 8 Side 10 Side 5 Side 13 Side 16 Side 8 Side 17 Side 7 Side 18 Er anlægsvand bare vand? Ny autorisationslov giver nye muligheder 3,6 milliarder kroner i støtte for at konvertere fra fossilt brændsel Vækstplan 2014 s konsekvenser for energibranchen Debra skifter sekretariatschef og lancerer ny hjemmeside Brændermarkedet Side 19 Kursuskalender Side 11 Side Side 10 Side 10 Debra EnergiNyt Udgiver: Dansk Energi Brancheforening Paul Bergsøes Vej 6, 2600 Glostrup Telefon: Annoncer: Dansk Energi Brancheforening Redaktionsudvalget Erik L. Clément, Bosch A/S, Henning Søegaard, Weishaupt A/S, Michael Strøm, Kierulff a/s, Michael Westergaard, Gastech A/S, Hans Martin Sørensen, HS Tarm, Peter Abell, Electro Energy A/S, Allan Mikkelsen, Viessmann A/S, Max H. Hansen, Energiservice A/S og Jørgen K. Nielsen, Dansk Energi Brancheforening. Ansvarshavende redaktør: Helge Lynggaard Redaktionen afsluttet 30. september. Forside: Foto: Dreamstime Næste nummer Udkommer medio december 2014 Redigering og layout: Helge Lynggaard Pressebureauet Århus Grønnegade 80 B, 8000 Århus C Telefon: ISSN: elek.: Debra EnergiNyt 3\n4 Det var besværlighederne med at inddrive afgift på løst brænde der gjorde så stort indtryk på politikerne, at forsyningssikkerhedsafgiften blev aflyst. Foto: Dreamstime Tilbagerulning af nye afgifter på olie, gas og VE-brændsel Skatteborgerne slipper dog ikke for at betale Af Jørgen K. Nielsen, Danske Energi Brancheforening Regeringen fremlagde sidste år i august et lovforslag om forsyningssikkerhedsafgift, der lagde op til nye afgifter for olie, gas og VE-brændsel (Brænde, træpiller mv.) I årene frem til 2020 skulle forsyningssikkerhedsafgiften sammen med afgifterne på olie og gas fra Forårspakken 2010 være endt på knapt 30 kr./gj for olie, gas og VE-brændsel, svarende til ca. 11 øre pr. kwh. Det ville have betydet godt et par tusinde kroner ekstra om året på varmeregningen for en typisk familie. Samlet set skulle forsyningsafgiften for perioden bidrage med knapt 24 mia. kr. til omstillingen til VE-baseret opvarmning. Heraf skulle VE-brugerne bidrage med godt 10 mia. og fossilbrugerne godt 13 mia. Lovforslag om tilbagerulning Hidsige protester med udgangspunkt i besværlighederne ved at inddrive afgift på løst brænde gjorde imidlertid så stort indtryk på politikerne, at forsyningssikkerhedsafgiften nu er aflyst. Regeringen har nu fremsat lovforslag om tilbagerulning af de allerede vedtagne forsyningssikkerheds- og forårspakkeafgifter for fossile brændsler. Forsyningsikkerhedsafgift + Forårspakke Energiform Øre pr. kwh inkl. moms Kr. pr. liter ma inkl. moms Fyringsolie 8 80 Naturgas 8 90 Elvarmeafgift Elvarme 10 Tabel 1: Oversigt over tilbagerulning af afgifter til opvarmning Debra EnergiNyt\n5 Afgiftsændringer for VE-energiprodukter For bioolier, f. eks. raps- og planteolier, samt ikke-syntetisk metanol, der ikke er energiafgift på i dag, foreslås fuld energiafgift fra For VE-affald, såsom talolie (udvundet olie fra træer), træaffald, frasorteret træ og papir og husdyrgødning, der har fuld energiafgift i dag, foreslås ingen afgift. Nedsættelse af PSO-afgiften og tilsvarende højere elafgifter Det fremsatte lovforslag indeholder en nedsættelse af PSOafgiften, men intentionen er kun at lette for erhvervslivets elforbrug til proces, så nedsættelsen neutraliseres for husholdningerne med en stigning i el- og elvarmeafgiften på 3,1 øre/kwh i 2015 og yderligere 2 øre pr. kwh i >> Hvis lovforlaget vedtages vil naturgasprisen fra 1. januar 2015 falde med knapt 0,90 kr. inkl. moms pr. m³, og fyringsolie med ca. 0,80 kr. inkl. moms pr. liter. Samtidig vil elvarmeafgiften blive nedsat med godt 10 øre pr. kwh inkl. moms for at skabe parallelitet mellem afgift på brændsel og elvarme. Højere bundskat og lavere Grøn check skal nu betale omstillingen I stedet for forsyningssikkerhedsafgiften foreslås nu, at omstillingen til VE-energi finansieres via personskatterne, så husejere slipper således ikke for at betale ekstra. Lovforlaget indeholder derfor en stigning i bundskatten på 0,25 % fra 2015 og en gradvis nedsættelse af den grønne check startende med kr. 345 fra Samlet set er omlægningen nogenlunde neutral for den typiske danske familie, men der kan være en fordel for husejere med et relativt stort energiforbrug, som skulle have betalt højere energiafgifter. Så incitamentet ved at spare på energien og derved opnå en lavere afgift er der således ikke ved den nye finansieringsmodel. Andre følger af lovforslaget Det aktuelle lovforslag indeholder udover større afgifter på Cigarillos ændringer i PSO- afgiften og for visse VE-energiprodukter. Disse er omtalt i separate rubrikker. Indbydelse til RECEPTION Dansk Energi Brancheforening, Debra, skifter sekretariatschef den 1. november. Efter knap 40 år i energibranchen, hvoraf de seneste 25 år har været i Debras tjeneste, har Jørgen K. Nielsen besluttet at stoppe som leder for sekretariatet. Han overdrager pladsen til Kim Beyer-Eskildsen, hvis vision det er at gøre Debra til en markant energipolitisk interesseorganisation. I den anledning indbyder Debra til en reception i Tekniq-huset på Poul Bergsøes Vej 6 i Glostrup på 3. sal torsdag d. 9. oktober kl Det vil glæde os at se vores medlemmer og kollegaer i energibranchen til en lille forfriskning. Med venlig hilsen Dansk Energi Brancheforening Kim Beyer-Eskildsen, tiltrædende sekretariatschef Per Langkilde, formand Debra EnergiNyt 5\n6 Energibesparelser Slut med jobfradraget fra nytår - fortsat mulighed for gode tilskud til energibesparelser Installatørerne har gode muligheder for at have et tilskud med i tilbuddet til kunderne Af Jørgen K. Nielsen, Dansk Energi Brancheforening Det er ved at være sidste udkald for at få skattefradrag for håndværkerydelser ved renovering af husets klimaskærm eller energianlæg. Jobfradragsordningen stopper som bekendt fra nytår. Men det vil fortsat være muligt at få tilskud til udskiftning af den gamle centralvarmekedel eller elvarme til et nyt effektivt opvarmningsanlæg. Udskiftninger med standardværdier For udskiftning af kedler og elvarmeanlæg i villastørrelsen findes der standardværdier for energibesparelsen, som danner grundlag for tilskuddet. Afhængigt af energiform og alderen for den eksisterende kedel kan der opnås tilskud fra godt og op til over kr. inkl. moms. Tilskuddet kan gives til både private og virksomheder Nedenstående oversigt viser mulige tilskudsstørrelser ved forskellige udskiftninger til nyt energianlæg. Installatørerne kan formidle tilskuddene Det er energiselskaberne olie, gas, el som yder tilskud til realisering af energibesparelser, men installatørvirksomheder kan indgå aftaler med energiselskabet om at formidle tilskud til deres kunder. Så installatørerne har gode muligheder for at have et tilskud med i deres tilbud til kunder, som skal have udskiftet deres gamle kedel Specifikke beregninger Det er også muligt at få tilskud til udskiftninger af større kedelanlæg. Det kræver, at installatøren har aftale med et energiselskab, en leverandør eller andre, der kan lave en specifik beregning af energibesparelserne ved den konkrete udskiftning. Der kan ofte opnås store besparelser ved at skifte mellemstore gamle kedelanlæg, som kan betyde ganske attraktive tilskud. Oversigt over mulige tilskud til typiske udskiftninger med standværdier for energibesparelser Eksisterende anlæg Oliekedel før 1978 Oliekedel efter 1977 Ældre gaskedel Nyere gaskedel Elvarme Nyt anlæg Cirka tilskudssstørrelse inklusiv moms Kondenserende oliekedel Kondenserende gaskedel Automatisk fyret Biokedel Luft/vand varmepumpe Jordvarmepumpe Debra EnergiNyt\n7 Udskiftning af gamle kedler til nyt energianlæg kan få et attraktivt tilskud nu og også i Debra kan foretage beregningerne DEBRA- Dansk Energi Brancheforening har mulighed for at indgå aftale med installatører, som grundlag for tilskud i forbindelse med udskiftning af gamle kedelanlæg til ny kedel, varmepumpe eller hybridanlæg (kedel/ varmepumpe). Det gælder både i forbindelse med udskiftninger med standardværdier for energibesparelser og i tilfælde, hvor der skal laves specifikke beregninger, f.eks. ved mellemstore kedelanlæg og hybrid-anlæg, hvor DEBRA kan tilbyde at lave beregningerne. Invitation til at blive medlem DEBRA inviterer leverandører af energiudstyr, komponenter og serviceydelser i boliger og virksomheder til at medvirke til at fremme markedet for individuelle energiløsninger baseret på olie, gas, el, biobrændsel og andre vedvarende energiformer. Send en mail til og vi vil kontakte jer for nærmere oplysninger om medlemskab af DEBRA, eller ring til sekretariatet på Energibranchen.dk 7\n8 Vandkvalitet Er anlægsvand bare vand? Anlægsvand bliver af mange installatører og teknikere ofte set som helt almindeligt vand, men sagen er, at vand ikke bare er vand. Af Thomas Sparmer, Robert Bosch A/S Samtidig med at kravene til effektivitet på kedlerne konstant stiger, bliver kravene til vandkvaliteten ligeledes højere. Hvad nytter en høj nyttevirkning på en kedel, hvis overfladen, der skal overføre energien, er kalket til og dermed lægger et isolerende lag på vekslersiden? Derfor bliver behandling af vand et hyppigere tiltag, der til nogle kedelinstallationer ikke er et valg, men et krav. Kravene til vandkvaliteten er ikke afhængig af, hvad leverandøren mener, men derimod afhængig af hvilken type materiale komponenterne i anlægget er udført i. For eksempel er kravene til vekslere af aluminium ikke de samme som til vekslere af rustfrit stål. Det er de kemiske sammensætninger i produkterne, der bestemmer, hvad man bør være opmærksom på. I Danmark bliver vandkvaliteten i radiatoranlæg lagt over til fabrikanterne. For eksempel er kravet om ph-værdi på vekslere af aluminium gået fra at være nævnt i DS469:1991:1 til at hedde Fabrikantens oplysninger og betingelser for anvendelsen skal følges i DS469:2013. En god guideline er at holde sig indenfor anvisningerne i VDI2035. Fabrikanternes krav er udfærdiget ud fra blandt andet VDI2035 del 2. Bliver fabrikanternes anvisninger så overholdt? I de fleste installationer bliver fabrikantens anvisninger overholdt, men det sker, at man ser Aluminiums veksler/kedel efter en vandkvalitet med en ph-værdi på 11,5. en aluminiumsveksler, der er spist op, grundet en for høj phværdi, eller en rustfri kedel, der er fuld af kalk. Men hvem har i sidste ende ansvaret for anlægget, er det fabrikanten, installatøren eller ejeren af anlægget? Det er fabrikantens ansvar at gøre opmærksom på, om der er nogle særlige krav udover de almindelige. Det er installatørens ansvar at være opmærksom på vandkvaliteten og informere slutkunden om vandet og komponenternes krav, og det er slutkundens ansvar at sørge for at installatørens anvisninger om vandkvalitet løbende bliver overholdt. Hvis kedlen knækker grundet en misvedligeholdelse, så er der kun en til at betale, og det er ejeren. En god retningslinje er, at man fire uger efter opstart af installationen laver en analyse af anlægsvandet. Derefter holdes der løbende øje med anlægget. Minimum en gang om året skal man notere ph-værdien og hårdheden i anlægsvandet samt i påfyldningsvandet. Hårdheden skal noteres hver gang man påfylder behandlet vand. Hvis ph-værdien har været stigende og man har en aluminiumsveksler, så skal det gøres oftere. Desuden skal man være opmærksom på, om vandbehandlingen fungerer korrekt. På kedler over 50 kw er det meget vigtigt, at man noterer, hvor meget vand Debra EnergiNyt\n9 man påfylder anlægget, da alle kedelfabrikanter forlanger en driftsprotokol i tilfælde af et kedelnedbrud. Mindst korrosion Ifølge VDI 2035 er ph-værdien bedst i et radiatoranlæg hvis det ligger imellem 8,2-10,0. Det giver den mindste form for korrosion, da de fleste komponenters grænse ligger heri. Vand fra vandhanen ligger imellem 7-8,5 i ph, men denne værdi er ikke fast. En undersøgelse i Tyskland viste, at hvis man påfyldte vand med en ph-værdi på 7,2, så var det 8,7 efter kun 4 uger. De efterfølgende uger efter man har påfyldt nyt vand, kan ph-værdien stige. Årsagen er, at når vandet bliver opvarmet så udskiller det CO2 som gas, samtidig så konverteres Ca(HCO3) der er bikarbonat til CaCO3 der er karbonat. Karbonat er basisk, så ph-værdien stiger. Har man en høj effektiv aluminiums veksler, hvis maks. ph-grænse er 8,5, så stiller dette krav til vandets kvalitet og her kommer vandbehandling ind i billedet. Vandbehandling er ligesom vandet også forskellig fra sag til sag. Bruger man f.eks. blødgjort vand, udskiftes magnesium og calcium med natrium, så her ville man kunne risikere, at phværdien stiger over 8,5. Derfor er det vigtigt at man noterer vandets kvalitet, samt evt. stigninger i ph-værdien. For at sikre aluminiumsvekslere skal man bruge fuldt afsaltet vand. Foruden at ph-værdien bliver indenfor den tilladte grænse, så får man også en meget lav ledningsevne på <20 µs/cm, der efter noget tid giver en ledningsevne på <100 µs/cm på radiatorvandet. Hvis man har et ældre anlæg og påfylder fuldt afsaltet vand, skal man være opmærksom på, at det nye fuldt afsaltede vand går i forbindelse med de aflejringer af kalk, der allerede sidder i anlægget. Ledningsevne bruges blandt andet til at måle, hvor nemt ioner kan vandre fra et materiale til et andet og starte en korrosionsproces. Hårdheden i vandet bliver målt i dh og beskriver mængden af magnesium og calcium eller sagt på en anden måde, mængden af kalk i vandet. Kravene til hårdheden er den samme til alle komponenter, her vil man have en så lav hårdhed som mulig. I Danmark er hårdheden imellem 5-30 dh. Typisk ligger hårdheden på dh. I 1 liter vand der er 1 dh, er der 17,8 mg kalk. I et radiatoranlæg på 120 kw i for eksempel Søborg er der cirka liter vand med en hårdhed på 20 dh. Det vil sige, at man uden at bruge vandbehandling har 0,534 kg kalksten, der sætter sig på diverse overflader. De varmeste overflader tager den største mængde, så kedelveksleren er den, der bliver hårdest ramt. Når mængden af kalksten bliver for stor på kedlens overflader, så kan forbrændingen ikke komme af med sin energi til vandet, og det går hårdt ud over kedlens materiale. På et tidspunkt vil materialet ikke kunne håndtere denne belastning, og materialet vil revne. Når kedlen bliver større og overstiger 600 kw, så er der ingen vej udenom, der skal bruges Rustfri veksler/kedel efter påfyldning af ubehandlet vand. Flagerne består af kalksten. vandbehandling. Det er en anvisning fra VDI2035, som beskriver at alle kedelinstallationer over 600 kw skal have en vandkvalitet på <0,11 dh. Rustfri vekslere er ikke afhængig af ph-værdien på samme måde som aluminiumsvekslere. Til gengæld skal man være særlig opmærksom på, at kloridindholdet ikke bliver for højt. I SBI227 anviser man, at indholdet ikke må overstige 250 mg/l. Til rustfri vekslere kan man med fordel anvende blødgjort vand. Man får en meget reduceret hårdhed i anlægget, men til gengæld fjerner blødgjort vand ikke saltene på samme måde som fuldt afsaltet, så ledningsevnen vil være højere end ved brug af fuldt afsaltet vand. Konklusion Skal man så bruge vandbehandling? Vandbehandling er aldrig en dårlig ting og forlænger levetiden på alle komponenter. Ved nogle anlæg er det et decideret krav, men alle kedelfabrikanter har et afsnit om vandkvalitet, der forklarer, hvor meget ubehandlet vand man kan påfylde uden at det bliver kritisk. Men det vil altid være en fejl at betragte anlægsvand bare som vand. Ubehandlet vand Blødgjort vand Fuldt afsaltet vand Ved påfyldning 15 C 7,2 ph 7,2 ph 7,2 ph Efter 4 uger 60 C 8,7 ph 9,2 ph 8,2 ph Debra EnergiNyt 9\n10 Autorisationslov Ny autorisationslov giver nye muligheder Af Dorthe G. Rasmussen, Sikkerhedsstyrelsen Danmark fik mandag 2. juni 2014 en ny autorisationslov. Formålet med loven er at give enklere regler på området. Den nye lov åbner dog også op for nye muligheder, fx kan en virksomhed få delautorisationer på afgrænsede områder. Som eksempel kan nævnes solcelleinstallation, elinstallation og vvsinstallation i boliger. De delautoriserede virksomheder skal dog have de samme kompetencer og føre samme kontrol som fuldt autoriserede virksomheder inden for dét eller de områder, deres autorisation dækker. Nyt register på sik.dk En anden nyhed i forbindelse med ændringerne i reglerne er, at Sikkerhedsstyrelsen har lavet et helt nyt autorisationsregister til sik.dk, hvor forbrugerne let kan søge på autoriserede virksomheder i deres nærområde og også målrette søgningen inden for konkrete arbejdsopgaver. På styrelsens hjemmeside findes under menu-punktet Autorisation -el, vvs og kloak et helt afsnit, som udelukkende handler om autorisationsområdet. Her er også en oversigt over de tidligere bekendtgørelser på autorisationsområdet, altså dem fra før 2. juni, og dem, de er erstattet af. Tre fulde autorisationsområder El Vvs (vand, afløb og gas) Kloak Som alternativ kan en virksomhed altså vælge at specialisere sig inden for en afgrænset del af et autorisationsområde og søge den såkaldte delautorisation. Der kan søges inden for: El i boliger Vand og afløb i boliger Vand og afløbsinstallation i både boliger og industri (de tidligere vand- og sanitetsmestre) Solcelleinstallation Flaskegas i mobile enheder, fx campingvogne (de tidligere fortsætter side Debra EnergiNyt\n11 TRYG og VARM GAS BIOBRÆNDSEL OLIE VARMEPUMPER SOLVARME - med en kedel fra TANKE OG BE- HOLDERE Debra EnergiNyt 11\n12 Autorisationslov fortsat kompetente virksomheder på f-gasområdet). En virksomhed med en delautorisation må installere, kontrollere, efterse og servicere gasinstallationerne i campingvogne, skurvogne, autocampere, mobile homes, pølsevogne og transportable boder. Betingelser for at opnå fuld eller delautorisation For at få autorisation skal virksomheden opfylde tre grundlæggende krav: Virksomheden skal have en fagligt ansvarlig ansat. Den fagligt ansvarlige skal være godkendt af Sikkerhedsstyrelsen til at arbejde inden for autorisationsområdet. Virksomheden skal have et godkendt kvalitetsledelsessystem (KLS). Virksomheden skal følge reglerne om løbende 3. partskontrol, så kvalitetsledelsessystemet (KLS) bliver gennemgået af en kontrolinstans, som Sikkerhedsstyrelsen har godkendt. Udover de grundlæggende krav må virksomheden ikke være under konkursbehandling eller likvidation. Og virksomheden skal have en fysisk adresse i et medlemsland inden for Den Europæiske Union eller et land, som Unionen har indgået aftale med om udøvelse af lovregulerede erhverv. Virksomhedens ejer eller, hvis virksomheden drives i selskabsform, den administrerende direktør skal afgive en skriftlig erklæring om, hvorvidt virksomheden eller vedkommende selv inden for de sidste tre år er straffet for overtrædelse af følgende: lov om autorisation af virksomheder på el-, vvs- og kloakinstallationsområdet, lov om gasinstallationer og gasmateriel, den tidligere gældende lov om autorisation af elinstallatører mv., lov om elektriske stærkstrømsanlæg og elektrisk materiel eller regler udstedt i medfør af disse love. Kompetente virksomheder Langt de fleste virksomheder har fået en delautorisation, for eksempel flaskegas i mobile enheder (flaskegasinstallatørvirksomhed). Der er imidlertid en række kompetente virksomheder, som har beholdt deres godkendelse. Det drejer sig om virksomheder, der for eksempel arbejder med varmepumper, oliefyr og solvarmeanlæg. Der vil fremadrettet ikke blive givet godkendelser på området. Der er også indført fire virksomhedsgodkendelser på gasområdet. Det drejer sig om store gasfyrede anlæg over 135 KW, gasdrevne motoranlæg, gasdrevne turbiner og gasinstallationer med procesudstyr. Virksomhedsgodkendelserne dækker over arbejde, der falder uden for autorisationsområdet, men kræver en godkendelse af Sikkerhedsstyrelsen. Læs mere Læs alt om autorisationer på sik.dk. Under menupunkt: Autorisation el, vvs og kloak. Her finder du også en række spørgsmål/svar om emnet Debra EnergiNyt\n13 VE til proces -puljen giver tilskud til omlægning fra fossile brændsler til vedvarende energi som f.eks. biomasse, solvarme og varmepumper. 3,6 milliarder kroner i støtte for at konvertere fra fossilt brændsel VE til proces -ordningen yder økonomisk tilskud til virksomheder og landbrug, der konverterer fossilt baserede energianlæg - olie, gas og kul - til vedvarende energi Siden 1. august 2013 har Energistyrelsens VE til proces -pulje ydet tilskud på op til 65 procent ved konvertering fra fossile brændsler til vedvarende energi eller fjernvarme. Frem til 2021 uddeles op til 400 millioner kroner pr. år til projekter, der understøtter VE-puljens formål - som er at fremme energieffektiv omlægning til vedvarende energi i virksomhedernes produktionsprocesser. Politisk er hensigten, at VE til proces skal øge antallet af konverteringer til vedvarende energi-løsninger i både industrien og landbruget. For energirådgiveren er der en dobbelt opgave: At skaffe virksomhederne energibesparelser som øger deres konkurrenceevne og samtidig hjælpe med den overordnede konvertering til vedvarende energikilder, der gavner miljø og klima. Det er tydeligt, når man som rådgiver besøger virksomhederne, at energibesparelser er blevet vigtigere end nogensinde. De danske virksomheder presses på både konkurrenceevne og miljøkrav, og det er nødvendigt både at spare på energien og konvertere til vedvarende energi. I den forbindelse er det vores erfaring, at VE til proces og de andre energitilskudsordninger er meget vigtige i den fortsatte indsats for en grøn omlægning af industri og landbrug. VE til proces -puljen giver tilskud til: Anlægstilskud ved omlægning fra fossile brændsler (olie, gas, kul) til vedvarende energi som f.eks. biomasse, solvarme og varmepumper Anlægstilskud ved omlægning til fjernvarme Energieffektiviseringer i direkte tilknytning til ovennævnte investeringer (op til 40 %) fortsætter side 14 Af Ole Jakobsen, senior projektleder Dansk Energirådgivning A/S Debra EnergiNyt 13\n14 Konvertering fortsat Kraftvarme- og varmeværker, der omstiller til biomasse og leverer fjernvarme til proces Virksomheden skal opfylde følgende betingelser: Energien skal anvendes til en produktion, hvor en vare undergår en forandring Energien skal anvendes til fremstilling af en vare, der er bestemt for afsætning Nedenstående energiformål falder også ind under procesdefinitionen og er tilskudsberettiget: Opvarmning af malekabiner Opvarmning af tørrestuer Opvarmning og varmt vand i staldbygninger Varmt vand til rengøring og sterilisering af tanke og lukkede produktionsanlæg Varmt vand til rengøring af genbrugsemballage Opvarmning af særlige rum, hvor der kun lejlighedsvis opholder sig mennesker. Køling i forbindelse med varefremstilling Energisparetilskud, VE til proces eller Mange virksomheder er bekendt med, at der eksisterer forskellige tilskudsordninger, men har svært ved at navigere rundt i de forskellige ordninger. Skal de søge tilskud via VE til Proces eller Energiselskabernes energispareindsats, hvor man kan sælge sine realiserede energibesparelser? Usikkerheden medfører til tider, at energispareprojekter desværre henlægges. Som rådgivere er det vigtigt at kunne finde netop den tilskudsordning, der er mest optimal for et konkret projekt - foruden at give et bud på hvilke tekniske løsninger der er optimale at benytte. Herefter kan kunden tage stilling til, om der er potentiale til at gennemføre projektet - ud fra vilkårene i tilskudsordningen, de tekniske løsninger og et realistisk budget og tilbagebetalingstid. Sådan plejer vi at gøre Når man som energirådgiver spørger en virksomhed, hvorfor deres energiforbrug ser ud, som det gør, lyder svaret ofte: Sådan plejer vi at gøre. Bag dette svar kan der ligge et stort potentiale for mange energibesparelser og optimeringsprojekter. Virksomhedernes medarbejdere har ofte selv den nødvendige viden, men i en travl hverdag med et naturligt fokus på drift, hvor der måske også er blevet skåret ned i den tekniske afdeling, er der ikke meget tid til at tænke i store energiprojekter. Det er først, når vi som rådgivere står der, at en proces starter, hvor vi i en dialog får et reelt billede af besparelsesmulighederne. Typisk har virksomhederne selv kig på nogle bestemte områder af en proces eller produktion, hvor de mener, at der er besparelser eller mulighed for øget produktion. Men som rådgiver skal man kunne gennemskue alle de energiforbrugende processer på virksomheden. Ofte ser vi, at der er lige så store eller større besparelser at hente andre steder, end dér hvor virksomheden selv mener, at potentialet er. Yderligere er der en kompliceret lovgivning bag, som man også skal have styr på. Det er her, man som erfaren energirådgiver kan gøre forskel og give noget ekstra til kunderne. Først besparelser, så honorar Det er vores erfaring, at virksomheder sætter stor pris på en model, hvor der først udarbejdes en screening af optimerings- og besparelsespotentialerne - uden Debra EnergiNyt\n15 Hvem er Dansk Energirådgivning? Dansk Energirådgivning blev grundlagt i 2007 og har siden oplevet konstant vækst med sin No Cure No Pay - filosofi. Hvis ikke kunderne høster energimæssige og økonomiske fordele, skal der ikke betales for rådgivningen. Dansk Energirådgivning garanterer de besparelser, som er beregnet, og honoraret er yderligere afhængigt af sparede kwh. Det princip understøtter en fælles interesse med kunderne i at finde de størst mulige energibesparelser. Dansk Energirådgivning beskæftiger 20 medarbejdere og stod i 2013 for 13% af Danmarks samlede indberettede energibesparelser. Læs mere om VE til proces på Energistyrelsens hjemmeside beregning. Med baggrund i screeningen beslutter virksomheden, hvorvidt den ønsker at gennemføre projektet. Først herefter aftales et honorar. At man i øvrigt som rådgiver først får sidste del af honoraret ved projektets afslutning motiverer naturligvis til en hurtig og effektiv gennemførelse af projektet og besparelserne. Uafhængig rådgivning er afgørende for virksomhederne, når det gælder tekniske løsninger og leverandører, så virksomhederne kan vælge præcis den løsning og leverandør, de ønsker. Vores anbefalinger af konkrete tekniske løsninger er altid baseret på saglige og objektive kriterier, der tager udgangspunkt i det konkrete projekt. Herudover efterspørger virksomhederne rådgivning i, hvordan de får det bedst mulige samarbejde med myndigheder og energiselskaber. Energibesparelser er et marked, hvor der kan forhandles, og det kræver, at man som rådgiver har sat sig grundigt ind i muligheder, regler og lovgivning og er villig til sætte sig for bordenden for at sikre virksomheden de bedste aftaler for eksempel når det gælder VE til proces - ordningen, hvor 3,65 milliarder kroner er afsat til konverteringer frem til Vi er virksomhedernes rådgiver og skal altid finde den bedste løsning for vores kunde, uanset om det handler om tilskud til VE-konverteringer eller salg af realiserede besparelser. Spar penge på varmeregningen Danmarks mest energieffektive gaskedel Condens 5000 W 14-4 fra Bosch har en virkningsgrad på op til 109 % og udnytter gassen optimalt. Samtidig har den et ekstremt lavt el- forbrug, så du vil kunne se en betydelig effekt på din kundes gas- og el- regning. Gaskedlen er nærmest lydløs og fylder ikke ret meget, den passer derfor ind i alle hjem - også de små. Gaskedlen har indbygget klimastyring, så den automatisk tilpasser sig vejret og det aktuelle behov. *Se mere på og se testresultaterne på Danmarks mest energieffektive gaskedel * Debra EnergiNyt 15\n16 Vækstplan Vækstplan 2014 s konsekvenser for branchen Tvivl om hvorvidt PSO-afgiften alligevel nedsættes Af Kim Beyer-Eskildsen, Dansk Energi Brancheforening Vigtigste punkt i Vækstplanen fra i foråret var at lempe PSOafgifterne med 5.8 milliarder kr. frem mod 2020, hvilket beskrives på følgende vis: Regeringen lægger vægt på, at Danmark fastholder en ambitiøs klima- og energipolitik. Lempelserne er derfor afstemt, så den grønne omstilling og udbygningen af vedvarende energi går hånd i hånd med gode rammevilkår og sund konkurrence for erhvervslivet. Regeringen vil derfor reducere virksomhedernes omkostninger ved at lempe PSO for i alt ca. 5,8 mia. kr. i perioden Lempelser af PSO Virksomhedernes omkostninger til energi vil stige frem mod 2020 blandt andet som følge af udbygningen af vedvarende energi og nye havvindmølleparker. Det forventes at få omkostningerne til PSO til at stige betragteligt, hvilket vil fordyre dansk produktion og udgøre en hindring for vækst, især i industri- og fremstillingserhvervene. Regeringen vil derfor: Afskaffe PSO for gas fra Lempe PSO-betalingerne vedr. el for en samlet ramme på 350 mio. kr. i 2015 stigende til mio. kr. i 2020 (2014-niveau). Der lægges op til både generelle og mere målrettede lempelser i PSObetalingen for virksomheder ne. Tilbagerulning af forsyningssikkerhedsafgiften Forsyningssikkerhedsafgiften betyder stigende energiafgifter frem mod 2020 for både borgere og virksomheder. Samtidig indebærer afgiften store administrative byrder for erhvervslivet. Det øger virksomhedernes produktionsomkostninger og forringer erhvervenes rammevilkår. Regeringen har allerede foreslået en fuldt finansieret tilbagerulning af forsyningssikkerhedsafgiften mv. Regeringens forslag indeholder følgende elementer: Afskaffelse af forsyningssikkerhedsafgiften; både afgiftsforhøjelserne på fossile brændsler og den nye afgift på VE-brændsler. Nedsættelse af energiafgifterne på fossile brændsler med 7,9 kr./gj (2013-priser), svarende til afgiftsforhøjelserne i VK-regeringens Forårspakke 2.0 fra Nedsættelse af elvarmeafgiften med 6,8 øre/kwh. Justering af afgifterne vedr. bioolier mv. så afgifterne er i overensstemmelse med EU-reglerne. Fastholdelse af erhvervenes afgiftslempelser på procesenergi, som blev aftalt med Energiaftale 2012 og Aftaler om Vækstplan DK fra Regeringens forslag til tilbagerulning vil samlet set lempe erhvervenes udgifter til rumvarme mv. med knap 1 mia. kr. efter tilbageløb i Der er i aftalen også fokus for at øge konkurrencen i forsyningssektoren, hvilket set udefra i høj grad virker som fugle på taget. Det positive er dog, at der er fokus på det, da de danske el- og varmeforbrugere ofte udsættes for solide el- og varmeregninger pga. de mange såkaldte naturlige monopoler, som jo ofte er iværksat fra politisk hold i første omgang. I skrivende stund er der dog stor tvivl om, hvorvidt PSOafgiften nedsættes alligevel, da regeringen er i en længerevarende infight med EU Kommissionen vedrørende hele PSO-systemets berettigelse. Ingeniøren beskrev problematikken således tidligere på året: Kommissionen har kun vurderet PSO-ordningen foreløbigt og vil nu undersøge sagen mere indgående. Derfor vil PSOfinansierede støtteordninger, der er under behandling, sættes i bero, indtil sagen er afgjort. Det gælder blandt andet sol- og vindprojekter, skriver ministeren. Det samme gælder de stort anlagte ændringer i PSO-afgiften for energitunge virksomheder, der er en del af regeringens vækstaftale. Det må derfor konkluderes, at PSO-systemets fremtid er usikkert for nærværende. Regeringen mener selv, at den kan tale EU Kommissionen til fornuft, men indtil det måtte ske, så er usikkerheden omkring systemet til at tage og føle på. Vi følger sagen nøje her i Debra, og vil orientere om den seneste udvikling løbende via vores nye hjemmeside, der lanceres primo oktober Debra EnergiNyt\n17 Internetkontakter - fordi kvalitet altid betaler sig Industri- og strålevarme Telt- og stålhaller Stillads- og liftudlejning Badebroer Industri- og strålevarme Telt- og stålhaller Stillads- og liftudlejning Badebroer Tegn en WEB - Logo annonce Kontakt enten Dansk Energi Brancheforenings sekretariat på tlf eller redaktør Helge Lynggaard på Debra skifter sekretariatschef og lancerer ny hjemmeside Dansk Energi Brancheforening holder torsdag den 9. oktober skiftedag, hvor vi med en åben reception for venner, pressen og alle energiinteresserede siger farvel til sekretariatschef Jørgen K. Nielsen, der har drevet foreningen og dens forløbere i små 25 år. Samtidig siger vi goddag den ny sekretariatschef, Kim Beyer-Eskildsen, der efter en årrække på Christiansborg, er blevet ansat til at drive Debra videre og skabe en slagkraftig energipolitisk interesseorganisation. Jørgen K. Nielsen fortsætter i Debra som teknisk Jørgen K. Nielsen fortsætter i Debra som teknisk konsulent. konsulent, fordi han med sin store indsigt i energipolitikken og de mange teknikaliteter stadigvæk har meget at bidrage med. Til gengæld varsler den nye sekretariatschef, at der ud over en vis kontinuitet efter skiftet også vil indtræffe nogle mærkbare forandringer: Ny hjemmeside - Vi har lige lanceret en helt ny og grønnere hjemmeside, der oplyser om de mange fordele ved at skifte individuelle energianlæg ud med et nyt og energi- og klimavenligt anlæg. Debras vision er at blive en aktiv medspiller i klimaomstillingen, hvor vi samtidig vil bede politikerne på Christiansborg stille en lånefacilitet til rådighed, så vi kan få skiftet de ca ældre oliefyr ud med nogle moderne og energieffektive energianlæg, siger Kim Beyer-Eskildsen. Receptionen for Jørgen K. Nielsen og Kim Beyer- Eskildsen holdes den 9. oktober kl i Tekniqhuset, Poul Bergsøes Vej, 6, Glostrup Debra EnergiNyt\n18 Brændermarkedet Solgte og registrerede gaskedler 300 gaskeder blev ikke registreret i 1. halvår 2014 Procentafvigelsen er faldet til næsten det halve i forhold til samme periode sidste år DEBRA Solgte og registrerede, installerede gaskedler Solgte/registrerede gaskedler 1. halvår halvår Solgte Registrerede i alt Afvigelse Afvigelse i procent 4 pct. 6 pct. 7 pct. Opgørelsen dækker 98 pct. af gaskedelmarkedet. Dansk Energi Brancheforening, august 2014 Gaskedelmarkedet 1. halvår 2014 Lille stigning i installerede gaskedler Antallet af registrerede, installerede gaskedler er i 1. halvår cirka seks procent over samme periode i fjor. DEBRA Hele landet Traditionelle kedler Kondenserende kedler Samlet antal Heraf nyinstallationer Heraf udskiftninger 1. halvår halvår Antal registrerede, installerede gaskedler under 135 kw. Gasbrændere 1. halvår 2014 Oliebrændere 1. halvår 2014 Gasbrændermarkedet faldet med 15 procent Salget af små gasbrændere er faldet med 28 procent i forhold til 1. halvår sidste år, og de større gasbrændere er faldet med 11 procent. DEBRA Mindre fald i oliebrændermarkedet Efter en stigning i 2013 er brændersalget igen faldet. Fem procent for villabrændere og 28 procent for større brændere. Opgørelsen dækker kun løse oliebrændere. Brændere i integrerede oliekedler indgår ikke. DEBRA Solgte gasbrændere Under 60 kw Over 60 kw Samlet antal Solgte oliebrændere Under 60 kw (villabrændere) Over 60 kw Samlet antal 1. halvår halvår halvnår halvår Antal solgte gasbrændere. Antal solgte oliebrændere Debra EnergiNyt 18\n19 Kalenderen Efteruddannelser for service- og installationsvirksomheder certifikatuddannelser og andre aktuelle kurser efterår Det anbefales altid at kontakte den enkelte skole ved planlægning af kursusforløb. Kursus Varighed Startdato EUC Syd (Tønder) eftersyn/reparation på oliekedler under 100 kw 15 dage Kontakt skolen Tlf.: oliefyrsmontør over 120 kw (100 kw) 10 dage AMU Hoverdal eftersyn/reparation på oliekedler under 100 kw 15 dage Kontakt skolen Tlf.: Gas Construction Collage Aalborg Forkurser til certifikatkursusforløb 2-5 dage Kontakt skolen Tlf.: A-certifikat kursusforløb 16 dage EUC Sjælland (Slagelse) a-certifikat 16 dage Kontakt skolen Tlf.: EUC Syd (Tønder) Forkurser til certifikatkurser 2-5 dage Tlf.: a-certifikat kursusforløb 16 dage certifikat kursusforløb - gasbrændere over 135 kw 16 dage Kontakt skolen Syddansk Erhvervsskole Tlf.: , a-certifikat kursusforløb 16 dage Kontakt skolen TEC Teknisk Erhvervsskole Center A-certifikat kursusforløb 16 dage Gladsaxe, tlf.: Uddannelsescenter Herning A-certifikat kursusforløb 16 dage Kontakt skolen Tlf.: Erhvervsskolen Nordsjælland, Hillerød A-certifikat kursusforløb 16 dage Kontakt skolen Tlf.: Biobrændsel EUC Sjælland (Næstved) biobrændsel KSO-certifikat 3 dage Tlf.: Uddannelsescenter Herning Tlf.: Biobrændsel KSO-certifikat 3 dage Kontakt skolen Construction Collage Aalborg Tlf.: Biobrændsel KSO-certifikat 3 dage EUC Sjælland (Næstved) varmepumpeinstallation 4 dage Tlf.: Syddansk Erhvervsskole Varmepumper 3 dage Kontakt skolen Tlf.: , EUC Syd (Aabenraa) Varmepumper 3 dage Tlf.: TEC Teknisk Erhvervsskole Center Varmepumper 3 dage Kontakt skolen Gladsaxe, tlf.: Uddannelsescenter Herning Varmepumper 3 dage Kontakt skolen Tlf.: Construction Collage Aalborg Varmepumper 3 dage Tlf.: Olie Varmepumper Den jyske håndværkerskole Kølekurser Kontakt skolen Tlf.: Solvarme Uddannelsescenter Herning Tlf.: Solvarme 3 dage Kontakt skolen EUC Sjælland (Næstved) solvarme 3 dage Tlf.: Construction Collage Aalborg Tlf.: Solvarme 3 dage Konferencer, temamøder, kurser o. lign. Dansk Gas Forening-DGF Årsmøde hotel Scandic, november sydhavnen, København Debra EnergiNyt 19\n20 Varmekompetence Et samarbejde med stærke fordele Gastech-Energi er Danmarks førende når det gælder miljørigtig varme. Vi er specialister i naturgaskedler, varmepumper og løsninger med solvarme og vi forhandler produkter fra nogle af Europas førende producenter. Som noget nyt tilbyder vi også solcelleanlæg, inkl. inverter og montageudstyr. Komplet sortiment Kondenserende gaskedler fra Geminox fra 2,3-52,6 kw Jordvarmepumper fra CTC og IDM fra kw Luft-til-vand varmepumper fra CTC og IDM fra kw Solvarmeanlæg fra Geminox og CTC Solceller fra F&S Solar Concept Invertere fra SMA Service er et nøglebegreb Vi leverer lynhurtigt, men vores engagement slutter ikke, når produkterne er leveret. Derfor tilbyder vi også et omfattende serviceprogram til de installatører, vi samarbejder med: Service- og tryghedsaftaler Extranet med løbende opdatering Adgang til salgs- og marketingsupport Vi stiller krav Vi stiller store krav til os selv og til de produkter, vi leverer. Derfor stiller vi også store krav til vores samarbejdspartnere. Er du parat til at leve op til det, kan vi love dig et fagligt udfordrende og udbytterigt samarbejde. Kontakt os Kontakt os på telefon eller mail til så hører du meget hurtigt fra os.\nDEBRA EnergiNyt. Energibranchen.dk. Olieservicekontrol: 8 30 procent af oliekedlerne er over 35 år gamle. Kedler 16 Kan garantier misforstås?\nDEBRA EnergiNyt Energibranchen.dk Fagbladet for servicebranchen for energianlæg Nr. 1 April - 2014 Olieservicekontrol: 8 30 procent af oliekedlerne er over 35 år gamle Kedler 16 Kan garantier misforstås?\nDEBRA EnergiNyt. Energibranchen.dk. Møderække landet over: 8 Positiv stemning blandt energi-installatører\nDEBRA EnergiNyt Møderække landet over: 8 Positiv stemning blandt energi-installatører Energibranchen.dk Fagbladet for servicebranchen for energianlæg Nr. 3 Oktober - 2013 DR. Martin Viessmann: 15 Nøglen\nEnergiNyt DANSK ENERGI BRANCHEFORENING. Fagbladet for service- & udstyrsbranchen for olie, gas, biobrændsel og varmepumper\nEnergiNyt Fagbladet for service- & udstyrsbranchen for olie, gas, biobrændsel og varmepumper NR 1 MARTS 2015 VARMEPUMPER Energi- og klimaminister Rasmus Helveg Petersen vil have flere jordvarmeanlæg ECO-DESIGN\nDEBRA EnergiNyt. Energibranchen.dk. Bygningsreglement 2010 4 Skrappere krav til biokedler. Gasservice 10 Kontrol af gasservice for første gang\nDEBRA EnergiNyt Energibranchen.dk Fagbladet for servicebranchen for energianlæg Nr. 1 Marts - 2013 Bygningsreglement 2010 4 Skrappere krav til biokedler Gasservice 10 Kontrol af gasservice for første gang\nDEBRA EnergiNyt. Energibranchen.dk. Oliebranchen etablerer: 4 Ny standard ved eftersyn på oliefyrede kedelanlæg\nDEBRA EnergiNyt Energibranchen.dk Fagbladet for servicebranchen for energianlæg Nr. 4 December - 2013 Oliebranchen etablerer: 4 Ny standard ved eftersyn på oliefyrede kedelanlæg Boligselskabet KAB 12 Hybridanlæg


Mor idømt fængselsstraf: Rejste på ferie uden sine børn – Ekstra Bladet\n4. dec. 2017 kl. 09:02\nEn 37-årig engelsk mor er idømt 12 måneders fængsel, fordi hun efterlod sine tre børn hjemme, mens hun selv rejste afsted på ferie i Spanien\nEn 37-årige engelsk kvinde efterlod sine tre børn hjemme i England for at tage på ferie i Spanien alene. Foto: Arkiv/Martin Siepmann\nDet kræver planlægning nok i sig selv, når man rejser afsted på ferie, men hvis man også skal have tre børn med på slæb, så bliver opgaven pludselig lidt mere kompliceret og besværlig.\nOpgaven viste sig da også at være en alt for stor mundfuld for en unavngiven engelsk mor til tre børn på henholdsvis seks, otte og 16 år.\nDerfor besluttede den 37-årige kvinde sig for at efterlade de tre børn derhjemme og i stedet rejse alene afsted for at se sine venner deltage i en bodybuilding-konkurrence i Spanien.\nDen eneste grund til, at den enlige mor blev afsløret, var, at den seks-årige fortalte sin lærer, at hans mor var forsvundet, hvilket fik læreren til at kontakte myndighederne.\nFuldførte sin ferie\nKontakten til myndighederne gjorde dog ikke den store forskel, da kvinden nægtede at flyve tilbage, før bodybuilding-konkurrencen var afgjort. I stedet forsøgte hun at få en kvinde, som tidligere er blevet dømt for sexmisbrug af børn, til at tage sig af børnene, indtil hun kom hjem.\nDet er da heller ikke første gang, at den 37-årige kvinde viser, at hun formentlig ikke vinder prisen som årets bedste mor.\nI Liverpool Crown Court kom det nemlig frem, at kvinden tidligere på året efterladte sit yngste barn i en bil, men hun trænede i et fitnesscenter i nærheden og tilbage i 2013 blev selvsamme barn fundet gående alene på gaden tidligt om morgenen.\nKvinden erklærede sig i retten skyldig i to tilfælde af forsømmelse af børnene og blev idømt en fængselsstraf på 12 måneder.\n- Du blev bedt om at vende hjem så hurtigt som muligt, men du nægtede og blev, indtil ugen var gået. Det viser en ringe, selvcentreret ligegyldighed til dine børn - noget der gennemsyrer hele denne sag, sagde dommer Robert Trevor-Jones, da dommen blev givet.\nDen 37-årige mor havde ellers forsøgt sit bedste for at slippe for straf ved at kreere falske e-mails, som skulle få det til at se ud som om, at hun havde sørget for børnepasning, men hun var væk.


Havneudvidelse skaber vækst for Skagen Havn | ktc.dk\n0 252793 Høring\nSidste år fik Skagen Havn besøg af 32 krydstogtskibe med 40.000 gæster. En tredobling af besøgstallet. Allerede i 2018 bliver rekorden slået med 39 krydstogtskibe og 64.000 gæster, der har meldt deres ankomst. En havneudvidelse for 226 millioner kroner har muliggjort væksten, og nu arbejder havnen på endnu en udvidelse.\nMed status som Danmarks største fiskerihavn er fiskeriet og fiskeindustrien et centralt forretningsområde på Skagen Havn, som har en optimal placering i forhold til fiskepladserne i Nordsøen, Skagerrak og Kattegat. På havnen er der en fuldendt værdikæde med aktører inden for fangst, landing, forarbejdning og forædling, samt afsætning og transport.\nCirka 60.000 skibe passerer det travle stræde ved Skagen årligt. Fiskeriet og maritim service udgør sammen med gods & bunkring og krydstogt de fire kerneforretningsområder på Skagen Havn. I tæt samspil med hinanden skaber de en stærk erhvervsklynge med store synergier og samarbejde.\nVi har et stærk maritimt netværk på Skagen Havn, som løser alle typer af service- og nybygningsopgaver for de maritime fartøjer, som kommer ind i havnen eller ligger på reden. Vi arbejder hele tiden på at optimere vores faciliteter og med den seneste havneudvidelse, fik vi etableret en ny bunkerterminal og faciliteter til at modtage spildevand fra det stigende antal krydstogtskibe. Vi arbejder pt. på at få etableret et anlæg til behandling af olieforurenet vand og andre typer af industrielt spildevand fra skibene.\nDe optimale rammer for vækst\nSkagen Havn ønsker at være en vækstmotor, der i samarbejde med aktører og kunder skaber de optimale rammer for vækst og udvikling. I 2015 stod en etape 2 havneudvidelse til netto 226 millioner kroner færdig, som har resulteret i en bredere indsejling, en forøgelse af vanddybden til minimum 11 meter ved kaj, et nyt havnebassin og 600 meter ny kaj. Skagen Havn arbejder nu aktivt for at skabe platformen til en etape 3 af havneudvidelsen.\nVi oplever en stor søgning på de ledige arealer i forbindelse med etape 2, og vi er i fuld gang med at skabe platformen til at kunne realisere en etape 3 af havneudvidelsen, som via en landudvidelse på op til 150.000 kvm og ny kaj skal skabe større og endnu bedre rammer for havnens kunder.\nEn populær krydstogtdestination\nMed den seneste havneudvidelse blev den nye krydstogtkaj og de moderne modtagefaciliteter taget i brug. Der har siden været en eksplosiv øget interesse for Skagen Havn som krydstogtdestination. Krydstogtsæson for 2017 bliver den hidtil største i Skagen med 32 krydstogtanløb med omkring 40.000 gæster. Det er mere end en tredobling af besøgstallet i 2016. Allerede i 2018 slår Skagen Havn sin egen rekord, hvor der indtil videre allerede er anmeldt 39 krydstogtanløb med omkring 64.000 gæster.\nVi kan nu for alvor se effekten af den nye krydstogtkaj, som vi glæder os over, da de mange krydstogtgæster også har en økonomisk betydning for de lokale detailbutikker, restauranter, attraktioner med videre, som vi har et tæt samarbejde med.\nKrydstogtskibene Mein Schiff 4 og Regent Seven Seas Voyager


At turde, at mærke efter.. - MayaDroem\nAt turde, at mærke efter..\nJeg har længe tænkt på, at skrive dette indlæg. Hvis du har læst med her på bloggen så ved du nok, at jeg for nyligt er taget ud på en rejse på ubestemt tid. Denne rejse var aldrig blevet til noget, hvis det ikke var fordi at jeg turde at mærke efter, hvordan jeg egentligt havde det.\nJeg var i Costa Rica i februar måned, som på mange måder blev den øjenåbner, som jeg havde brug for. Når man kommer lidt væk fra sin hverdag, kan det nogle gange være nemmere at reflektere over sit liv. I ugerne op til rejsen havde jeg faktisk ikke haft særlig meget lyst til at rejse afsted, fordi hverdagen var jo så komfortabel – og jeg havde det jo godt … Eller havde jeg nu også dét?..\nJeg brugte dagene på at surfe, gå lange ture på stranden, slappe af ved poolen og møde en masse nye mennesker. Der skete et eller andet med mig i de uger i Costa Rica. Jeg følte, at jeg kom i kontakt med mig selv igen. Jeg kunne pludseligt mærke alle følelserne inde i mig. Inden jeg tog til Costa Rica kunne jeg for eksempel ikke huske, hvornår jeg sidst havde grædt – men pludseligt en dag så jeg nogle aber i det fri for første gang, og så begyndte mine øjne at løbe – for jeg synes bare det var så fantastisk og rørende på en eller anden måde. Jeg græd flere gange på de uger – både af glæde men også af sorg og fortvivelse.\nDa min hjemrejse nærmede sig blev mit humør påvirket og jeg fik en knugen i maven. Først troede jeg bare at det skyldtes at jeg ikke ville hjem fra en dejlig ferie, men jeg indså hurtigt at det handlede om mere end det. Jeg ville ikke tilbage til Danmark – og tilbage til den hverdag jeg kendte. Selvom jeg egentligt var glad for mit arbejde og liv generelt, så kunne jeg pludseligt mærke at der var noget som ikke var som det skulle være. Jeg har før haft en snert af denne følelse når jeg har været ude at rejse, men jeg kunne mærke at det denne gang var noget som jeg var nødt til at handle på. Så 4 dage efter min hjemrejse til Danmark opsagde jeg min lejlighed. Her 4 måneder efter sidder jeg på altanen i det solskinsrige Portugal med et fantastisk surfspot i “baghaven” – og livet føles lettere og mere simpelt end det har været i lang tid.\nSelvom jeg stadig synes, at der er mange ting som er svære, så mærker jeg også at jeg virkelig er kommet i kontakt med mine følelser igen. Jeg er blevet meget bedre til, at mærke efter, hvad jeg har lyst til, brug for – og hvad der gør mig glad. Jeg forsøger at favne alle følelserne og bare være i dét. Det er helt okay, at være ked af dét. Det er helt okay, at være fortvivlet. Det er helt okay, at jeg ikke ved hvad jeg vil med mit liv. Det er helt okay at savne mine veninder og familie. Det er helt okay, at komme i tvivl om det er den rigtige beslutning!\nJeg er allerede blevet så meget bedre til at mærke efter – og dét skyldes at jeg rent faktisk er begyndt at turde at være i mine følelser… Førhen var jeg mere tilbøjelig til at tænke på noget andet og derved skubbe tankerne væk, hvis jeg synes at noget var svært. Jeg ville førhen forsøge at aflede mig selv på forskellige måder. Jeg var bange, jeg turde ikke at tænke ting til en ende… For mig var det altså en rejse om på den anden side af jorden, som gjorde at jeg pludseligt turde at mærke efter hvordan jeg rent faktisk havde dét. At give mig selv lov til at tænke tankerne til ende, gjorde at jeg blev inspireret, motiveret og klogere på, hvad jeg egentligt gerne ville med mit liv. Jeg var i hvert fald helt sikker på, at jeg ikke ville have knugen i maven over at skulle vende tilbage til min hverdag, så er der altså noget som ikke er som det skal være. Jeg er blevet så meget klogere på mig selv de sidste par måneder – og jeg nyder virkelig denne rejse der foregår i mig selv. Jeg vil så gerne dele endnu flere af disse tanker, så jeg håber at I synes at det er interessant at læse med.\nTil sidst vil jeg blot spørge dig: Tør du, at mærke efter? .. Mærke efter om du har det rigtige arbejde? Mærke efter om du er i det rigtige forhold? Mærke efter om de mennesker du omgiver dig med er rigtige for dig? …Bruger du nok tid på det som gør dig glad? Hvad er din passion? Er du tilfreds med dit liv som det er nu?\nMåske er det nogle andre tanker som kommer til dig, men prøv at lade være med at skubbe dem væk – og i stedet bare mærke efter og være nysgerrig og åben, hvorfor de kommer, hvordan det føles og om der er noget du kan gøre for at få et endnu bedre liv?… Det handler altså ikke nødvendigvis om, at sige sit job op, gå fra kæresten, tage på en jordomsejling osv. men mere om at turde, at mærke efter, så vi kan reflektere og træffe bevidste valg, for vi er jo de eneste som er ansvarlige for vores eget liv. Som min far altid siger: Vi har altid et valg. Del meget gerne dine tanker med mig. <3\nAt etablere en ny hverdag 3000 km hjemmefra\nMaya Lutzhoft 22. juli 2019\n22. juli 2019 kl. 18:29\nDet er nogle utroligt vigtige spørgsmål, du stiller til sidst. Selvom de burde være nemme at svare på og agere ud fra, er det slet ikke sådan. Jeg kan desværre ikke svare ja til, at jeg er tilfreds med mit nuværende liv, og at jeg bruger nok tid på det, der gør mig glad. Humlen ligger i, at jeg ikke ved, hvad gør mig glad, og hvad min passion er. Det er utroligt svært at erkende. Men på min vej til erkendelsen tog jeg et skridt i sidste måned. Jeg opsage mit studiejob, fordi det ikke gav mig værdi – udover penge – og jeg har været så demotiveret, at det halve burde have fået mig til at sige stop. Selvom jeg må afse et tilskud til min SU, kan jeg mærke, det var en beslutning, jeg skulle have truffet for længe siden. Nu ser jeg frem til at genfinde min motivation og tage hul på et nyt kapitel med nye faglige, personlige og erhvervsmæssige udfordringer og erfaringer 😊\nSlutteligt vil jeg spørge, om du har overvejet at bringe din sygeplejerskeuddannelse i spil på dit udenlandseventyr?\n23. juli 2019 kl. 7:29\nInspirerende læsning. Mere af det 🙂 For jeg står selv og skal mærke efter og snart træffe nogle beslutninger for mit liv. Jeg skal bare tage tilløb plus finde ud af præcis hvad det er jeg vil. Dine indlæg giver mig et lille skub hver gang.\n1. august 2019 kl. 12:57\nHej Charlotte, tusinde tak for din kommentar. <3\nJeg håber at du finder ud af hvad der er rigtigt for dig!


Fremtidens Region Sjælland videregående og erhvervskompetencegivende - PDF\nDownload "Fremtidens Region Sjælland videregående og erhvervskompetencegivende"\n1 Dato: 7. oktober 2014 Fremtidens Region Sjælland videregående og erhvervskompetencegivende uddannelser Formål Formålet med dette debatoplæg er at region, kommuner og uddannelsesinstitutioner på baggrund af et fælles billede af regionens udfordringer og potentialer starter en meget vigtig drøftelse af, hvordan vi gerne vil have, vores region på sigt skal udvikle sig. Oplægget lægger op til at få en drøftelse af, hvordan vi ved at foretage aktive tilvalg vil kunne skabe en positiv udvikling for hele regionen. Det handler om at fastholde og tiltrække borgere og virksomheder til regionen. I forhold til dette spiller virksomheders adgang til de rette kompetencer en væsentlig rolle, ligesom attraktive uddannelsesmuligheder er afgørende for, hvor unge vælger at studere. Målet er at skabe vækst og udvikling i hele Region Sjælland. Regionen er i denne forbindelse blandt andet udfordret ved, at vi i dag har det laveste generelle uddannelsesniveau i landet og vi er generelt underforsynet med uddannelsesudbud målrettet den private sektor, herunder specielt på længerevarende tekniske uddannelser. Vi vil samarbejde om at løse disse udfordringer ved at arbejde for en udvikling, der i videst muligt omfang imødekommer virksomheders behov for forskellige typer af kompetencer og arbejdskraft i regionen. For at understøtte denne udvikling er følgende tre perspektiver centrale: Tilgængelighed til uddannelsestilbud Virksomhedernes behov for uddannet arbejdskraft Fagligt og økonomisk bæredygtige uddannelsessteder Oplægget er lavet med henblik på, at drøftelser og eventuelle fælles bud på en fremtidig udvikling af regionen på sigt kan indgå som en fælles vision om fremtidens Region Sjælland i den kommende regionale vækst- og udviklingsstrategi. De fælles bud kunne fx illustreres med billeder og kort i strategien. Dermed kunne drøftelsen blive retningsgivende for en række fremtidige prioriteringer og beslutninger. Indhold Dette oplæg fokuserer på de lange videregående uddannelser, på de mellemlange og korte videregående uddannelser samt på de erhvervskompetencegivende uddannelser. Oplægget indeholder tre dele. 1) Første del beskriver, hvilke behov for hvilke typer arbejdskraft virksomheder har i dag og vil have i fremtiden, det beskrives, hvordan uddannelsesbilledet ser ud i dag og hvor aftagerne af de studerende er i dag. Side 1\n2 2) Anden del beskriver, hvordan dette behov bedst kan understøttes. Der præsenteres blandt andet data på tilgængelighed til de nuværende videregående og erhvervskompetencegivende uddannelsesinstitutioner og på hvor de studerende kommer fra. Der gives også en beskrivelse af campus tankegangen, mulighederne for mindre, specialiserede udbud samt muligheder for alternativer til fysisk klasseundervisning som e-læring, studylabs m.v. Der gives også en beskrivelse af kravet om fagligt bæredygtige uddannelsessteder. 3) Tredje del er en opsamling, der på baggrund af beskrivelsesdelen og datadelen lægger op til drøftelse af, hvordan uddannelsesinstitutioner, kommuner og region sammen kan være med til at understøtte en udvikling, der sikrer en bred geografisk dækning af uddannelsestilbud, udbud, der matcher virksomheders behov samt fagligt bæredygtige videregående uddannelsessteder i regionen, så virksomheders adgang til kvalificeret arbejdskraft sikres. Proces I løbet af efteråret 2014 vil oplægget blive fremlagt til drøftelser i relevante sammenhænge som fx Vækstforum, KKR, KKU og Regionsrådet og evt. også i de enkelte kommuner. Om muligt vil billeder og kort af en fælles vision blive medtaget som en del af den endelige strategi, der forventes vedtaget primo Alternativt kan der arbejdes med en fælles vision i strategiperioden efter vedtagelsen af strategien. Efterfølgende vil det være de enkelte aktørers ansvar at igangsætte konkrete initiativer, der udmønter det fremtidige fælles billede af udviklingen på uddannelsesområdet for de videregående og kompetencegivende uddannelser. Det vil være naturligt at samarbejde om og drøfte sådanne aktiviteter i fælles fora som Vækstforum, KKU og Kompetenceparat 2020 og for kommunernes vedkommende i KKR. Side 2\n3 Virksomheders behov for kompetencer og typer af arbejdskraft Den regionale vækst- og udviklingsstrategi er den strategiske ramme, der gør det muligt at understøtte de regionale virksomheder og aktører, som kan og vil skabe vækst og udvikling. Der skal være fokus på at skabe flere arbejdspladser og på at trække nye borgere til regionen. Der skal skabes en sammenhængende kæde af positive tiltag, så der skabes flere arbejdspladser i regionen, så borgere finder regionen attraktiv, flytter hertil, uddanner sig her eller måske selv starter virksomhed i regionen. Nogle af hovedudfordringerne i forhold til vækst og udvikling i Region Sjælland er tab af arbejdspladser og fortsat lav vækst og produktivitet. Udfordringen for vækstvirksomheder er blandt andet tilstrækkelig adgang til kvalificeret arbejdskraft i regionen. Nedenfor er beskrevet en række fakta, der viser udfordringen, herunder Fremtidens behov for arbejdskraft i Region Sjælland Hvor findes aftagerne af de studerende i dag? Et eksempel på, hvordan man kan arbejde for at skabe større sammenhæng mellem virksomheders behov for kvalificeret arbejdskraft og uddannelsesinstitutionernes uddannelsestilbud til de studerende. Fremtidens behov for arbejdskraft i Region Sjælland I rapporten Regionaløkonomiske perspektiver, der er udarbejdet i det tværregionale analysesamarbejde mellem Region Hovedstaden, Region Sjælland, Beskæftigelsesregion Hovedstaden og Sjælland og Bornholms Regionskommune i september 2012 viser kvantitative observationer og fremtidsestimater, at der er et behov for en forøget erhvervsaktivitet i Region Sjælland. Analysen bygger på forskellige økonomiske faktorer som eksport til udlandet, efterspørgsel på arbejdskraft og balancen mellem udbud og efterspørgsel på arbejdskraft. Tallene fra rapporten er opdateret med de seneste fremskrivninger og indeholder nye tal om udbud og efterspørgsel fra Eksport til udlandet: 1. Eksporten forventes at stige de kommende år i Region Sjælland. 2. Fremgangen forventes at være bredt funderet blandt de største eksporterhverv i regionen, inden for erhverv der er mere eller mindre baseret på teknologi og knowhow. 3. De største vækstrater forventes inden for transport og handel, samt medicinal,- og fødevareindustrien som forventes at være Region Sjællands to største eksport erhverv i I modellen anvendes særligt RAS (Registerbaseret Arbejdsmarkeds Statistik). Side 3\n4 Fremskrivning af eksport til udlandet, de ti mest eksporterende erhverv i Region Sjælland, angivet i mia. kr., 2013 og 2020 Varer Vækst Føde-, drikke- og tobaksvareindustri % Olierafinaderier % Medicinalindustri % Maskinindustri % Transport % Møbel og anden industri % Plast-, glas- og betonindustri % Handel % Engroshandel % Elektronikinustri % Metalindustri % Kemisk industri % Alle varer % Kilde: Line/Sam-K, basisversion, juni 2014 Anm.: Endelig 2013,foreløbig 2014 fremskrivning 2015 Anm.: Eksport til udlandet er Konventionel Eksport og Re-Eksport opgjort i basispriser. Basispriser er de priser som producenten opnår ved salg af en vare (dvs. eks. vareskatter mm.) Efterspørgsel på arbejdskraft: 1. Sammensætningen af virksomheder i Region Sjælland har stor betydning for hvilke typer medarbejdere og kvalifikationer, der efterspørges regionalt. 2. De sjællandske arbejdspladser efterspørger flest med en faglært uddannelse, efterfulgt af ufaglærte og personer med en videregående uddannelse. 3. Efterspørgslen forventes at stige de kommende år. Ses der på uddannelsesgrupper forventes en ulige udvikling, hvor virksomhederne vil efterspørge færre uden uddannelse og markant flere med. Selvom væksten på faglært arbejdskraft vokser relativt lidt er den sammen med lange videregående uddannelser de uddannelsesgrupper der kan forvente den største stigning i antal. Fremskrivning af udviklingen i antallet af arbejdspladser (dagbefolkning) efter uddannelse, Region Sjælland, 2013 og 2020 Udvikling i % Uddannelsestype Region Sjælland Ufaglært ,5% Faglært ,3% KVU ,9% MVU ,4% LVU ,4% I alt ,1% Kilde: Line/Sam-K, basisversion, juni 2014 Anm.: Endelig 2013,foreløbig 2014 fremskrivning 2015 Side 4\n5 Balancen mellem udbud og efterspørgsel på arbejdskraft i Region Sjælland 1. I 2020 forventes udelukkende et overudbud af ufaglært arbejdskraft. I forhold til de resterende uddannelseskategorier forventes ifølge fremskrivningen et regionalt underudbud. 2. Manglen på faglært arbejdskraft skyldes, at der både forventes en stigende efterspørgsel og et faldende udbud på samme tid. Det medfører, at det overudbud der ses i dag forventes omdannet til et underudbud i For de videregående uddannelser forventes både et øget udbud og en øget efterspørgsel. At balancen i 2020 viser et underudbud inden for 2 ud af 3 videregående uddannelseskategorier skyldes, at udbuddet de kommende år ikke kan følge med efterspørgselen. Fremskrivning af balancen mellem udbud og efterspørgsel på arbejdskraft efter uddannelse, Region Sjælland, 2013 og Region Sjælland Uddannelsestype Udbud Efterspørgsel Balance Udv. i % Udv. i % Udv. i % Ufaglært ,0% ,6% ,3% Faglært ,5% ,1% ,4% KVU ,3% ,0% ,2% MVU ,9% ,4% ,4% LVU ,6% ,4% ,5% I alt ,7% ,5% ,0% Kilde: Line/Sam-K, basisversion, juni 2014 Anm.: Endelig 2013, fremskrivning 2020 Anm.: Balancen viser udviklingen mellem udbuddet og efterspørgslen inden for 5 hoveduddannelseskategorier. Modellen fremskriver antallet af personer i arbejdsstyrken og efterspørgselen på arbejdskraft uafhængigt af hinanden og en negativ balance er et udtryk for, at der kan forventes mangel på arbejdskraft. I den virkelige verden kan negative balancer ikke forekomme og situationen kan blive løst ved, at arbejdsgivere ansætter andre typer arbejdskraft (fx. ufaglærte, som der forventes overskud af), ved at arbejdsgivere vælger ikke at ansætte ny arbejdskraft eller ved at arbejdskraft udefra uden for regionen eller Danmark får beskæftigelse i Region Sjælland. Infrastrukturinvesteringerne vil trække på den regionale arbejdskraft De store infrastrukturinvesteringer de kommende år forventes at påvirke efterspørgselen på arbejdskraft mærkbart i hele perioden. Projekterne vil efterspørge en bred vifte af arbejdskraft og kvalifikationer, som spænder fra ufaglærte til højt kvalificerede ingeniører. Samlet forventes næsten mandeår fordelt over hele perioden. Nedenfor ses hvilke typer uddannelser som forventes at blive efterspurgt. I forhold til den store efterspørgsel efter struktører kan kortere, meget specialiserede opkvalificeringskurser af ufaglærte være med til at levere de efterspurgte kvalifikationer. Side 5\n6 Samlet efterspørgsel fordelt på uddannelseskategorier, i perioden Uddannelsesgrupper Behov Ikke-faglærte, struktører: Murere: 900 Tømrere- og snedkere: 500 VVS'ere: 500 Bygningsmalere: 100 Elektrikere: 900 Chauffører: Smede mv.: 400 Andre faglærte inden for byggeri: 400 Teknikere (bygge- og anlægsteknikere): 400 Bygningskonstruktører, diploming.: 800 Civilingeniører inklusiv ledelse: Andre med lange videregående uddannelser: 200 Kilde: "Infrastruktur - Investeringer i Danmark. Betydning for beskæftigelse og arbejdskraftbehov". COWI for Beskæftigelsesministeriet/Arbejdsmarkedsstyrelsen, maj Hvor findes aftagerne af de studerende i dag? Nogle af hovedudfordringerne i forhold til vækst og udvikling i Region Sjælland er tab af arbejdspladser og fortsat lav vækst og produktivitet. Udfordringen for vækstvirksomheder er blandt andet tilstrækkelig adgang til kvalificeret arbejdskraft i regionen. Nedenfor vises via en række kort, hvor der i dag er efterspørgsel efter medarbejdere med de forskellige uddannelsestyper. Region Sjælland er den største arbejdsgiver i regionen og aftager sammen med kommunerne mange med sundhedsfaglige uddannelse. Der er derfor medtaget to kort med ansatte med denne type uddannelse. Side 6\n12 Kvalificeret arbejdskraft til produktionsvirksomheder et eksempel I Nordvestsjælland er der med en lukning af læreruddannelsen i Holbæk ikke længere et udbud af videregående uddannelse. Det forventes at kunne medføre en negativ påvirkning af det generelle uddannelsesniveau i området. På sigt kan det blive sværere at fastholde borgerne i området, det bliver dermed også sværere at rekruttere kvalificeret arbejdskraft og dermed også vanskeligere at fastholde virksomheder i området. Med det samlede formål at sikre kvalificeret arbejdskraft til produktionsvirksomheder beliggende i Region Sjælland og at understøtte en positiv udvikling i form af at flere gennemfører en videregående uddannelse har Region Sjælland indledt drøftelser med produktionsvirksomheder om muligheder for at udvikle en fælles indsats. Indsatsen består af oprettelse af en klynge af produktionsvirksomheder, der har behov for ansatte med naturvidenskabelige - og tekniske videregående uddannelser som arbejdskraft. Virksomhederne er umiddelbart branchemæssigt indenfor bio-, farma-, medico- og fødevareområdet. Udviklingen af industrirettede uddannelsesaktiviteter er kernen i samarbejdet, der skal omfatte indsatser og initiativer, som efterspørges i produktionsvirksomhederne. Samarbejdspartnerne er på nuværende tidspunkt ved at udvikle initiativet til en projektansøgning i samspil med innovationsnetværket Biopeople. Initiativet skal tiltrække arbejdstagere og studerende og på længere sigt have potentiale i international sammenhæng. Opsamling på data: Efterspørgselen efter arbejdskraft forventes at stige de kommende år. Ses der på uddannelsesgrupper forventes en ulige udvikling, hvor virksomhederne vil efterspørge færre uden uddannelse og markant flere med. I 2020 forventes udelukkende et overudbud af ufaglært arbejdskraft. I forhold til de resterende uddannelseskategorier forventes ifølge fremskrivningen et regionalt underudbud. De store infrastrukturinvesteringer de kommende år forventes at påvirke efterspørgslen på arbejdskraft mærkbart i hele perioden. Projekterne vil efterspørge en bred vifte af arbejdskraft og kvalifikationer, som spænder fra ufaglærte til højt kvalificerede ingeniører. Samlet forventes næsten mandeår fordelt over hele perioden. Virksomheder efterspørger blandt andet medarbejdere med tekniske videregående uddannelser. Der findes i dag ikke den type udbud i Region Sjælland. Det er muligt at skabe et tættere samarbejde mellem virksomhederne og uddannelsesinstitutionerne i forhold til at imødekomme virksomheders behov for specialiseret arbejdskraft. Interessen for sådanne samarbejder er stor hos både virksomheder og uddannelsesinstitutioner. Side 12\n13 Udviklingsmuligheder for de videregående og kompetencegivende uddannelser I målsætningerne for den kommende regionale vækst- og udviklingsstrategi er der fokus på både en kompetent arbejdsstyrke og øget gennemførsel på ungdomsuddannelserne. Derudover adresserer strategien behovet for at tiltrække længerevarende tekniske og erhvervsrettede uddannelser på akademisk niveau. Alt sammen med henblik på at styrke uddannelsesmiljøet og kompetenceniveauet i regionen. De videregående uddannelser skal sikre en regional uddannelsesdækning, der gør, at de sjællandske kommuner, virksomheder og regionen har gode muligheder for at rekruttere veluddannet arbejdskraft. De skal samtidig kunne tilbyde attraktive uddannelsestilbud og - steder for både unge og lidt ældre mennesker i og udenfor regionen. Neden for præsenteres en række data og beskrivelser, der viser, hvordan uddannelsesbilledet ser ud i dag, samt en beskrivelse af muligheder og udfordringer for den fremtidige udvikling: Kort over og antal studerende på nuværende videregående og erhvervskompetencegivende uddannelser Tilgængelighed til uddannelsesinstitutionerne med offentlig transport Eksempler på bevægelsesmønstre hos de studerende: Hvor fortsætter Region Sjællands unge deres uddannelse? Hvem uddanner vi i regionen? Campustankegangen i forhold til faglige miljøer 0g evne til at tiltrække studerende. Mulighederne for E-læring, studylabs m.v. Kravet om fagligt bæredygtige uddannelser. Kort over og antal studerende på nuværende videregående og erhvervskompetencegivende uddannelser 4 videregående uddannelsesinstitutioner udbyder i dag uddannelse på 7 forskellige geografier i Region Sjælland: Roskilde Universitet (RUC) i Roskilde Syddansk Universitet (SDU) i Slagelse University College Sjælland (UCSJ) i Roskilde, Slagelse, Næstved, Nykøbing F, Sorø og Vordingborg Erhvervsakademi Sjælland (EASJ) i Roskilde, Slagelse, Næstved, Nykøbing F, Køge Ud over videregående uddannelsesinstitutioner findes der en række videnscentre i regionen, der lige som institutionerne bidrager med viden og medarbejdere til virksomheder i regionen. Det gælder fx Det regionale symbiosecenter, AU Flakkebjerg, Råhavegård på Lolland, Center for bæredygtigt byggeri i Næstved og DTU Risø Campus. De erhvervskompetencegivende uddannelsesinstitutioner er placeret 14 steder fordelt over hele regionen. Side 13\n14 Placering af de videregående og erhvervskompetencegivende uddannelsesinstitutioner 2014 Side 14\n15 Antallet af studerende på de videregående uddannelsesinstitutioner 2014 Side 15\n16 Generel fremgang i antallet af de studerende på videregående uddannelser: Der har i 2014 været en fremgang i optaget på 4% på de videregående uddannelsesinstitutioner, hvilket kun overgås af Region Syddanmark. Antallet af optagne fordelt på regioner Ændring Antal Pct Region Hovedstaden Region Midtjylland Region Nordjylland Region Sjælland Region Syddanmark I alt Side 16\n17 Antallet af lærlinge fra de erhvervskompetencegivende uddannelser opgjort på bopælskommune. Side 17\n18 Andelen af unge mellem 16 og 29 år, der i 2013 var i gang med en videregående eller erhvervskompetencegivende uddannelse opgjort på bopælskommune. Side 18\n19 Tilgængelighed til uddannelsesinstitutionerne med offentlig transport Uddannelsesdækning og tilgængelighed har betydning for gennemførelsesprocenten på både videregående og de erhvervskompetencegivende ungdomsuddannelser. I det følgende kan man se, hvor lang rejsetid de studerende har til de erhvervskompetencegivende og videregående uddannelser. Der er tale om idealtransporttider. De erhvervskompetencegivende uddannelser: Kortet nedenfor viser, hvor mange af de årige fra Region Sjælland, der kan nå de enkelte videregående uddannelsesinstitutioner inden for tidsintervallerne med offentlig transport. Bemærk at det er rejsetiderne til stationsadresserne i de pågældende byer, der er brugt. Side 19\n20 De videregående uddannelser: Ovenstående kort er tilgængeligt i en interaktiv udgave, hvor det er muligt at få vist de forskellige tidsintervaller. Det er også muligt at udvælge enkelte uddannelsesinstitutioner og se transporttiden til disse separat eller i sammenhæng med andre udvalgte uddannelsesinstitutioner. Det interaktive kort kan tilgås via dette link: Kortet virker bedst i en Chrome-browser. Side 20\n21 Bevægelsesmønstre hos de studerende: Hvor fortsætter Region Sjællands unge deres uddannelse? Hvem uddanner vi i regionen? Nedenfor gives et par eksempler på, hvordan de studerende bevæger sig ind og ud af regionen for at tage en videregående eller erhvervskompetencegivende uddannelse. Eventuelle mindre uoverensstemmelser i tabellernes opsummering skyldes, at det ikke er lovligt at registrere mindre end fem personer. Det er dem, der har søgt op til 27 månederne efter endt adgangsgivende uddannelse, der er medtaget i nedenstående tabeller. Det betyder, at data i den virkelige verden vil være større. Derudover er der en række usikker i forhold til studerende, der er flyttet undervejs eller har skiftet uddannelsesretningen undervejs. Tabellerne skal derfor anses som en indikation på bevæglesesmønstre. Hvor mange studerende kommer der ind i regionen fra andre regioner for at tage en uddannelse: Tabellen nedenfor viser, hvilken region de studerende på de videregående og erhvervskompetencegivende uddannelser kommer fra. Den viser, hvilken uddannelse, de er begyndt på og i hvilken kommune i Region Sjælland. Det vil sige, at der er 57 unge, der har fuldført deres ungdomsuddannelse i Region Hovedstaden i 2011, som lidt over 2 år efter er registreret som overgået til en erhvervsfaglig uddannelse i Ringsted. Overgang til kompetencegivende og videregående uddannelse 27 måneder efter fuldførelse. Erhvervsfaglige uddannelser Korte videregående uddannelser Mellemlange videregående uddannelser Hovedstad en Midtjyllan d Nordjyllan d Sjælland Syddanma rk Faxe Greve Guldborgsund Holbæk Kalundborg Køge Lolland Næstved Odsherred 7 8 Ringsted Roskilde Slagelse Vordingborg Total Guldborgsund Køge Næstved Roskilde Slagelse Total Guldborgsund Holbæk Køge Næstved Roskilde Slagelse Total Side 21\n22 Sorø Vordingborg Total Total Anm.: Mellemlange videregående uddannelser (MVU) dækker også over optaget til længere videregående uddannelser (LVU), idet man som bliver studerende bliver indskrevet på en bachelor uddannelse uanset om man fortsætter på kandidat niveau. MVU dækker både professions- og universitetsbachelorer. Hvor stor en andel af de studerende fra Region Sjælland fortsætter deres uddannelse uden for regionens grænser? Tabellen nedenfor viser overgangen fra en studie og/eller erhvervskompetencegivende uddannelse gennemført i Region Sjælland til videregående uddannelse, fordelt på de videregående uddannelsesinstitutionernes regionale placering. Det vil sige, at af dem, der gennemførte en ungdomsuddannelse i regionen i 2011, var 34,7 % registreret som overgået til en mellemlang videregående uddannelse i Region Hovedstaden efter lidt over to år. Overgang til kompetencegivende og videregående uddannelse 27 måneder efter fuldførelse. Erhvervsfaglige uddannelser Korte videregående uddannelser Mellemlange videregående uddannelser Total Hovedstaden 7,00% 5,60% 5,80% 6,50% 6,60% 6,30% Midtjylland 0,80% 1,20% 1,50% 2,00% 1,50% 1,40% Nordjylland 0,10% 0,10% 0,30% 0,30% 0,40% 0,30% Sjælland 22,80% 21,70% 24,10% 22,90% 17,30% 21,80% Syddanmark 2,40% 2,20% 2,10% 2,10% 2,00% 2,20% Total 33,10% 30,90% 33,70% 33,80% 27,80% 31,90% Hovedstaden 4,40% 4,50% 4,60% 4,90% 5,70% 4,80% Midtjylland 0,30% 0,40% 0,40% 0,30% 0,30% 0,40% Nordjylland 0,10% 0,10% Sjælland 2,90% 3,40% 3,70% 4,10% 3,70% 3,60% Syddanmark 0,30% 0,30% 0,40% 0,40% 0,40% 0,40% Total 8,00% 8,60% 9,10% 9,80% 10,10% 9,20% Hovedstaden 35,90% 35,40% 33,00% 32,20% 34,70% 34,10% Midtjylland 1,70% 2,00% 2,20% 2,20% 2,50% 2,10% Nordjylland 0,80% 0,70% 0,70% 0,90% 1,40% 0,90% Sjælland 16,60% 18,50% 16,10% 16,00% 17,70% 16,90% Syddanmark 3,50% 3,50% 4,70% 4,90% 5,70% 4,50% Total 58,50% 60,00% 56,70% 56,10% 62,00% 58,60% 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 100,00 Total % % % % % % Anm.: MVU dækker også over optaget på LVU. Se anmærkning ovenfor. Hvordan er mønsteret i søgningen til Roskilde og Køge, som er de to uddannelsessteder, der ligger tættest på hovedstaden? Nedenstående tabel viser overgangen til videregående og erhvervskompetencegivende uddannelser i Roskilde og Køge. Tabellen viser, hvor de studerende havde bopæl 1. januar det år de søgte ind på uddannelserne. Det vil sige, at der var unge fra alle kommuner beliggende i regionen, der søgte ind på Roskilde Tekniske Skole. Billedet er det samme for UCSJ i Roskilde. Side 22\n23 Erhvervsfaglige uddannelser Korte videre.udd. Mellemlange videre. udd. Køge Roskilde Køge Roskilde Roskilde Overgang til kompetencegivende og videregående uddannelse 27 måneder efter fuldførelse. Hove d- stade n Sjælland EUC Sjælland, Køge Afdeling Total Faxe Greve Guldborgsund Holbæk Kalundborg Køge Lejre Lolland Næstved Odsherred Ringsted Roskilde Slagelse Solrød Sorø Stevns Vordingborg Total Total Køge Handelsskole Køge Kommune Total Roskilde Handelsskole Roskilde Kommune Roskilde Tekniske Skole - Pulsen Slagteriskolen i Roskilde Total Total Erhvervsakad emi Sjælland, Campus Køge Total Erhvervsakad emi Sjælland, Campus Roskilde Total Total Roskilde Universitet UCSJ, Campus Roskilde Total Total Total Side 23\n24 Opsamling på data: Det nuværende uddannelseskort: Roskilde og Slagelse er de to byer, der udbyder flest studiepladser, hovedsagligt på grund af RUC s og Syddansk Universitets placering i de to byer. Slagelse og Næstved er de to kommuner med flest bosiddende lærlinge. Der har i 2014 været en fremgang i optaget på 4% på de videregående uddannelsesinstitutioner. Tilgængelighed: Ved 75 minutters transporttid er det muligt for 98 % af regionens unge at nå en kompetencegivende uddannelse. Ved 90 minutters transporttid er det muligt for 99 % af regionens unge at nå en videregående uddannelsesinstitution. De studerendes bevægelsesmønstre: Eksempelvis er det ca. 46 % af de unge i Roskilde på de mellemlange uddannelser (både universitetsbachelor og professionsbachelor) som kommer fra Region Hovedstaden. For Næstveds vedkommende er tallet ca. 15 %. Et andet eksempel er at, af dem, der gennemførte en ungdomsuddannelse i regionen i 2011, var 34,7 % registreret som overgået til en mellemlang videregående uddannelse i Region Hovedstaden efter lidt over to år. Unge fra alle kommuner beliggende i regionen søgte ind på Roskilde Tekniske Skole. Billedet er det samme for UCSJ i Roskilde. Campustankegangen - faglige miljøer 0g evne til at tiltrække studerende. DEA skriver, at Campus behøver ikke være en nødløsning heller ikke i de dele af Danmark, hvor uddannelsesdækningen gør samarbejde mellem forskellige uddannelsesinstitutioner til eneste alternativ ud over lukning. Konkret besidder campus et stort potentiale for faglig og økonomisk synergi, fordi det bliver muligt at samlæse i en række fag, så elever, der normalt befinder sig på hver sin ungdomsuddannelse, kan undervises sammen. Eksempelvis kan sprogligt stærke erhvervsskoleelever have engelsk på høj-niveau med gymnasieeleverne, ligesom gymnasieelever med ingeniører eller sygeplejersker gemt i maven kan tage fag med erhvervsskoleelever. En større uddannelsesinstitution, der samler alle lokalområdets unge, giver desuden en stærk platform for at tiltrække ressourcer, lokalpolitisk indflydelse og erhvervslivets opmærksomhed. Og så er det lettere for en campus end en enkelt institution at styrke de unges overgange fra folkeskole til ungdomsuddannelse og fra ungdomsuddannelse til videregående uddannelse. Desuden er det værd at bemærke, at den geografiske placering af en campus godt kan tiltrække studerende, selv om campus ikke ligger i en stor by, eksempelvis er Campus Grenaa samlingssted for 300 studerende på de erhvervsfaglige uddannelser, med specialisering inden for 3D teknologi. Specialisering af uddannelsesudbud kan være et input til at brede det regionale uddannelsesudbud ud i geografien, hvor uddannelsesinstitutionerne kan opnå agglomerationsfordele, dvs. fordele ved at ligge tæt ved hinanden. I forhold til udviklingen i antallet af videregående uddannelsesudbud er der ingen nye uddannelsesudbud i Region Sjælland modsat de øvrige regioner, som tilbyder 25 nye Side 24\n25 uddannelsesudbud med 574 nye optagne i Udviklingen i antallet af uddannelsesudbud, der løbende tilpasses det regionale arbejdsmarked og sikrer velkvalificeret arbejdskraft, bør tages op som del af den regionale uddannelsesudvikling, der understøtter vækst og erhverv. Alternativer til fysiske uddannelsesinstitutioner, såsom e-læring, studylabs m.v. I Region Sjælland udbyder både videregående uddannelsesinstitutioner og VUC-er flere og gennemprøvede studier som e-læring. Der er igangsat flere projektindsatser inden for e- læring og blended learning og der bliver i regionen forsket og udviklet i området. De erfaringer kan inddrages i udviklingen af nye tiltag. Region Nordjylland har samme demografiske udfordringer som Region Sjælland også i forhold til lavt uddannelsesniveau i dele af regionen. University College Nordjylland(UCN) har erfaringer ifht. alternativ tilrettelæggelse af undervisning på videregående uddannelse og kan bl.a. hentes i socialfondprojektet FlexVid - Fleksible arbejdsformer i videregående uddannelser. Projekt FlexVid har til formål at bringe studerende, uddannelsesinstitutioner og arbejdspladser tættere på hinanden, blandt andet ved hjælp af udvidet brug af ITkommunikation og ved ændring af arbejdsformerne i uddannelserne. Projektet blev indledt i foråret 2012 med udvikling af modeller for blended learning i uddannelser inden for hvert af de fire faglige hovedområder, som udbydes i UCN. Undervisere og studerende er fra studiestart i efteråret 2012 gået i gang med at afprøve modellerne i praksis i uddannelserne til Bygningskonstruktør, Lærer, Markedsføringsøkonom og Radiograf. Der er i projektperioden oprettet fysiske mødesteder på uddannelsessteder og biblioteker. FlexVid-stationerne findes fire steder i Region Nordjylland. En FlexVid-station er det fysiske rum, hvor undervisningen på en FlexVid-uddannelse finder sted. På alle stationerne er der en interaktiv tavle, der gør det muligt at gennemføre undervisningen selvom underviser og de studerende ikke befinder sig i samme rum. Til hver station er der tilknyttet en eller flere mentorer, som studerende altid kan kontakte. På University College Sjælland er der mulighed for at vælge at læse over internettet, som e- læring. Som e-læringsstuderende studerer man hjemme og får opgaver fra underviseren via University College Sjællands internetbaserede læringsplatform Fronter. Samtidigt er der mulighed for et tæt gruppesamarbejde med medstuderende via bl.a. Skype. Fagligt bæredygtige uddannelser Samtidig med, at de videregående uddannelser skal kunne levere et bredt geografisk udbud af uddannelser, skal de enkelte uddannelsesudbud også leve op til de kvalitetskrav, som stilles af akkrediteringsinstitutionen, uddannelses- og forskningsministeriet (herunder det ministerielt udpegede Kvalitetsudvalg). Kvalitetsudvalget antyder, at der generelt er for mange små uddannelser i Danmark. Det er vurderingen, at hvis regionen skal kunne fastholde videregående uddannelser, der er attraktive for de studerende og dermed fortsat kunne tiltrække kvalificeret arbejdskraft, er det nødvendigt at sigte på videregående uddannelser ud fra fagligt bæredygtige miljøer. I en sjællandsk kontekst er det dog nødvendigt at skelne mellem små uddannelser og små faglige miljøer, idet der med fx campusdannelser kan skabes stærke faglige Side 25