Container i Silkeborg\nJunkbusters er et landsdækkende renovationsfirma, som i særdeleshed har professionaliseret sig med affaldshåndtering. Vi tænker altid i miljøbevidste baner, når vi udvikler nye ideer til vores koncept. Et af vores tiltag er leje af container i Silkeborg. Naturligvis står vi også for leje af container til resten af Danmark. Uanset om du er privatperson eller en virksomhed, som har brug for leje af container i Silkeborg, så kan vi hjælpe dig. Står du overfor en akut situation og bestiller du din container inden kl. 12:00, så kan vi levere din container i Silkeborg inden for samme dag.\nVi har gennem årene fået dannet et landsdækkende flow, som vi er meget stolte af. Med smarte webløsninger, fagdygtige medarbejdere og en strategi hvor kundeservice er i højsædet, har vi gjort os førende inden for miljøvenligt affaldshåndtering. Bestiller du leje af container i Silkeborg gennem os, er du sikret en gennemsigtig partner til din opgave. Tilmed kan vi tilbyde dig konkurrencedygtige priser på container i Silkeborg. Vi ved desuden at fleksibilitet er nødvendigt for mange. Dette har vi hos Junkbusters valgt at imødekomme. Bestiller du leje af container i Silkeborg før kl. 12:00, kan du modtage containeren allerede samme dag.\nBestiller du din container i Silkeborg gennem Junkbusters er der mange muligheder for, hvordan du kan benytte dig af denne og vores andre services. Ethvert renovationsprojekt er forskelligt og ligeledes vil den enkelte persons behov for vores service være. Hos Junkbusters er der flere faktorer som afgører din endelige pris. Eksempelvis kan du selv påvirke denne ved at sortere dit affald ud fra vores sorteringsguide. Alt efter hvor meget forskelligt affald du skal af med, kan det nogen gange bedre betale sig at kombinere flere af Junkbusters ydelser. Foruden leje af container i Silkeborg, kan du benytte dig af vores Junkbags koncept til mindre mængder af affald. Du kan købe vores bigbags i de fleste byggemarkeder, og derefter bestille afhentning af disse hos os. Vi tilbyder ydermere at tømme undervejs, hvis du ønsker leje af container i Silkeborg over en længere tidsperiode.\nSådan fungerer leje af container i Silkeborg\nNår du bestiller container i Silkeborg gennem Junkbusters, så sørger vi både for udbringning og afhentning af containeren. Når denne skal tømmes, så køres containeren til en affaldsstation. Her bliver dit affald sorteret og kvalificeret. Ønsker du at bruge din container i Silkeborg igen, bringer vi den blot tilbage efter tømning. Vær derfor opmærksom på, om du indgår aftale om afhentning eller tømning, da der altså er forskel på dette.\nLad os hjælpe dig med leje af container i Silkeborg\nVores fagkyndige medarbejdere sidder klar til at hjælpe dig ved telefonerne alle hverdage mellem kl. 7:30-16:30. Vi tager gerne en uforpligtende snak med dig, om hvordan vi kan indfri dine behov. Har du allerede besluttet at leje container i Silkeborg, kan dette både gøres over telefonen eller via vores formular for online bestilling af container. Husk at vi yder dag-til-dag levering på container i Silkeborg. Lad derfor Junkbusters være dig behjælpelig med bortskaffelse af dit affald.


23. sep. 2015 kl. 17:50\nGik til stålet: Der blev kæmpet igennem fra første fløjt i opgøret\nPigerne pressede hinanden hårdt i kampen. (Foto: Egon Hansen)\nPigerne fra Frejlev Skole tog imod Klostermarksskolens piger.\nEfter en lidt forsigtig start slap pigerne fra Frejlev Skole håndbremsen. Klostermarken blev sat under pres og det ene angreb blev afløst af det næste.\nKampens helt store oplevelse Mathilde Carstens styrede midtbanen mesterligt. Gang på gang sendte hun sine medspillere afsted med knivskarpe afleveringer, og var det ikke nok, tog hun sagen i egen hånd.\nStærke på straffe\nKlostermarken var under pres i kampen, men de kæmpede flot. (Foto: Egon Hansen)\nMen pigerne fra Klostermarksskolen kunne bestemt være deres indsats bekendt. Især forsvaret bestod sin prøve. Sille Koldsø og Frida Fuglsang sled og slæbte, og holdets målvogter havde gennem hele kampen flotte redninger.\nHun kunne dog ikke forhindre Laura Holm i at bringe Frejlev i front i halvlegens sidste minut.\nFrejlev fortsatte det gode spil efter pausen. Efterhånden mistede pigerne fra Klostermarken kræfterne, og Mathilde Carstens kunne krone en flot kamp med to flotte mål. Kampen endte med en 3-0 sejr til Frejlev Skole.\nEfter kampen fangede vi Frejlevs anfører og målvogter 14-årige Caroline Abildgaard.\nCaroline Abildgaard elsker at spille fodbold. (Foto: Egon Hansen)\n— Det er 3. år, jeg spiller skolefodbold. Jeg synes, det er alletiders turnering. Vi har vundet nogle flotte sejre, og det har også betydet et godt sammenhold imellem os både på og uden for banen. I år har vi både spillere med fra 7., 8. og 9. klasse, lød det fra den glade pige.\n— Jeg spiller U17-DM i Fortuna Hjørring. Fire gange om ugen tager jeg turen til Hjørring. Jeg har været nødt til at vælge håndbolden fra, men jeg starter håndbolden op igen, når fodboldsæsonen slutter, lød det fra Caroline efter kampen.


Nadia Shila lagt i håndjern, da sønnen Kyle blev fjernet | Realityportalen\nAf Jonas Sand - 28. mar. 2017 kl. 14:55\nDer var stort drama, da 'De unge mødre'-deltagerens søn blev fjernet fra hende.\n‘De unge mødre’-deltageren Nadia Shila Petersen, 21, og hendes mor, 46-årige Heidi Pedersen, har siden sidste sommer opholdt sig i USA. Her flygtede de til i august, og siden har anklagemyndigheden i Danmark tiltalt dem for bedrageri, databedrageri og dokumentfalsk for godt en kvart million kroner.\nNadia Shila og Heidi havde ‘De unge mødre’-deltagerens søn, Kyle, med sig på turen over Atlanten, men i godt en måned har han ikke været i deres varetægt. Efter flere henvendelser fra Danmark valgte de amerikanske myndigheder nemlig at fjerne ham og sende ham i pleje.\n– Retten fjernede ham, da socialrådgiveren ikke kunne få fat på os – og omvendt. De sendte det i retten, og da Nadia var indlagt og ikke kunne møde i retten, hentede de Kyle. Socialrådgiveren var bekymret, da Jannick og fremmede damer på internettet havde skrevet til dem om og om igen, at Kyle havde det dårligt og mistrivedes, fortæller Heidi til Realityportalen.dk.\nDet er både folk, der har fulgt med i livet hos Nadia Shila og Heidi via de sociale medier samt Kyles far, Jannick, der har taget kontakt til myndighederne. Og det er Heidi godt og grundigt utilfreds med.\n– De har indberettet hende til myndighederne i USA igen og igen. Men de kender intet til vores liv. Jannick har ikke set Kyle i over ni måneder, og de der kællinger har aldrig mødt hverken os eller Kyle, raser hun.\nNadia Shila lagt i håndjern\nDet gik langt fra stille for sig, da Kyle blev fjernet fra Nadia Shila og Heidi, og situationen endte med, at den unge mor blev anholdt.\n– Der kom en socialrådgiver og to politibetjente. De sagde, at de skulle hente Kyle, og så satte de Nadia i håndjern og tog hende med på stationen, fordi de mente, at der var en arrestordre på hende, da hun ikke mødte i retten.\n– Der var dog ingen arrestordre, så hun blev løsladt igen – efter et tjek på en psykiatrisk skadestue, fordi betjentene så hendes ar og sår på armene. Det var chokerende, fortæller Heidi, der altså siden den nat har været nødt til at undvære sit barnebarn.\nKyle er traumatiseret\nKyle har siden været anbragt i pleje hos et ældre ægtepar og kun set Nadia Shila og Heidi én gang. De taler dog i telefon dagligt, men her kan de mærke på sønnen, at han ikke har det godt.\n– Vores indtryk af plejefamilien er, at de ikke er egnet til opgaven. De råber: “Stop it, stop it”, når han begynder at græde. Derfor arbejder de sociale myndigheder på at få ham hjemgivet eller flyttet, fortæller Heidi, der langt fra synes, at det er sjovt at være vidne til.\n– Det er forfærdeligt. Jeg har aldrig hørt ham græde så hjerteskærende, som da vi skulle gå, da vi så ham sidst. Han begynder også at græde, når vi snakker i telefon med ham og skal afslutte samtalen. Han er så lille, så han forstår ikke, at vi ses igen.\nHeller ikke Nadia Shila har det godt med hele situationen.\n– Det er helt forfærdeligt at opleve det. Det er ikke særlig sjovt. Slet ikke når jeg kan se og høre, hvor dårligt han har det. Både mine kæreste og jeg kan høre det på ham. Hans stemme er tynd, og plejefaderen flåede telefonen fra ham og råbte derefter af ham for at græde.\n– Han har blå mærker, og han ryster. Da jeg så ham, havde han ikke været i bad i en uge, og han snakker næsten ikke mere. Min kæreste fik ham til at sige school bus, og det var det, siger Nadia Shila og fortæller, at Kyle ifølge hende er traumatiseret af oplevelsen.\nNadia Shila: Jannick kan rende mig i røven\nNadia Shilas ekskæreste, Jannick Pedersen, har tidligere fortalt til Realityportalen.dk, at han bare gerne vil have sin søn hjem til Danmark. Men det kommer ikke til at ske, hvis det står til Nadia Shila.\n– Jannick kan rende mig i røven. Jeg har vist min socialrådgiver alt, hvad jeg har omkring Jannick – inklusiv videoer og emails, så han ved, hvor manipulerende han er, siger hun og fortæller, at hun stoler fuldt ud på sin socialrådgiver.\n– Jeg har et rigtigt godt forhold til at ham og stoler 100 procent på ham. Jeg vil sige, at jeg ikke bebrejder socialrådgiverne noget, da de bare gør deres job, slår ‘De unge mødre’-deltageren fast.\nNadia Shila og Heidi var for nylig i retten i USA for at forsøge at få sønnen hjem. Det skete dog ikke, men kampen slutter slet ikke der.\n– Vi fik ham ikke med hjem. Det tager tid, men vi har et nyt retsmøde i starten af april. Vi kæmper videre, lyder det fra Heidi.\nRealityportalen har taget kontakt til Jannick, men han er desværre ikke vendt tilbage på vores henvendelser.\nI de kommende dage kan du på Realityportalen.dk og i det nye nummer af HER&NU, som udkommer onsdag, læse meget mere om ‘De unge mødre’-deltagerne, hvor de blandt andet fortæller om livet som hjemløse i USA, og hvordan Nadia Shila flere gange har været indlagt derovre.


6 gode horror-serier hos HBO! – FIKTION & KULTUR\n6 gode horror-serier hos HBO!\nSkrevet af Robert Johannes Rasmussen d. 12. september 2019 17. september 2019\nEfteråret nærmer sig, dagene bliver kortere og mørket trænger sig på. Det bliver koldt, blæsende og regnen trommer mod ruden. Vinden rusker i træerne, og lyset må vige for det dystre … det UHYGGELIGE! Og hvad er bedre end at kunne mose sig til rette i sofaen under et tæppe og med benene slænget op, imens man på bedste, slubrende zombiemanér mæsker sig i gys, grus og gåsehud? Ikke meget, skulle jeg mene! Her følger 6 gode horrorserier, som man kan streame via HBO Nordic … og som man kan bruge de mørke efterårsdage på at sluge sig igennem!\n“The Walking Dead” (de første 8 sæsoner er tilgængelige på HBO)\nEfter at være vågnet fra et koma på et forladt hospital, opdager politibetjent Rick Grimes, at den verden, han kendte, er gået under – en zombie-epidemi af apokalyptiske dimensioner raser. Et sted i nærheden, i udkanten af Atlanta, kæmper en lille gruppering af mennesker for at overleve, “de døde” holder øje med deres mindste bevægelser. Kan Rick og de andre bevare deres menneskelighed i kampen om at overleve i denne frygtelige, nye verden? Under de vanskelige forhold, hvor de samtidig plages af personlige kampe, ender det måske med, at de bekæmper hinanden? The Walking Dead er et dramatisk eventyr om overlevelse, instrueret af samme instruktør som The Shawshank Redemption og produceret af samme producer som The Terminator og Aliens.\n“Channel Zero” (de første 4 sæsoner er tilgængelige på HBO)\n“Channel Zero” er en skrækindjagende antologi uden sidestykke. Serien fortæller gennem hver sæson en afsluttet skrækhistorie.\n“Castle Rock” (den første sæson er tilgængelig på HBO)\n”Castle Rock” er en psykologisk horrorserie, der foregår i Stephen Kings multivers. Serien forener mytologi og intime karakterbårne historier fra Kings mest populære værker og fortæller en storslået saga om mørke og lys, der udspiller sig på nogle få kvadratkilometer i Maines skove.\n“The Strain” (de første 4 sæsoner er tilgængelige på HBO)\n“The Strain” er en thriller om dr. Ephraim Goodweather, leder af Center for Disease Control Canary Team i New York, der med sit forskerhold undersøger et mystisk virusudbrud, hvis kendetegn ligner træk fra en gammel ond vampyrslægt. Efterhånden som udbruddet breder sig, går Eph, sammen med forskerholdet og en gruppe almindelige borgere, i krig for at forsvare menneskeslægten. Skabt, produceret og skrevet af Guillermo del Toro og Chuck Hogan.\n“Folklore” (den første sæson er tilgængelig på HBO)\nEn serie i seks afsnit af en times varighed, der udspiller sig i seks forskellige lande i Asien: Indonesien, Japan, Korea, Malaysia, Singapore og Thailand. Hvert afsnit er baseret på en moderne genfortolkning af hvert lands ældgamle myter og overleverede fortællinger om overnaturlige skabning og okkulte sammenhænge.\n“Penny Dreadful” (de første 3 sæsoner er tilgængelige på HBO)\n“Penny Dreadful” er en uhyggelig, psykologisk thriller, der er skrevet og produceret af den tre gange Oscarnominerede John Logan. Scenen er det victorianske London, hvor vi møder nogle af litteraturens mest uhyggelige figurer såsom Dr. Frankenstein og hans skabning, Dorian Gray og ikoniske figurer fra Dracula. Serien sammenvæver klassiske gyserhistorier, og figurerne kæmper med deres monstrøsitet.\nForrige indlæg OMTALE: Cane Island Nicaragua Rum, Single Estate\nNæste indlæg NYE TEGNESERIER: “Det Gyldne Kompas 1”


Apple præsenterer nye miljøtiltag i Kina - nyheder Skive og Omegn\nApple præsenterer nye miljøtiltag i Kina\nGadgets og teknologi: 20-05-2015 18:00:00\nApple har meddelt, at virksomheden udvider sine initiativer til vedvarende energi og beskyttelse af miljøet i Kina, herunder et nyt flerårigt projekt med WWF Verdensnaturfonden, der skal styrke det bæredygtige skovbrug i Kina. Formålet med det nye skovbrugsprogram er at beskytte et skovareal på over 400.000 hektar til bæredygtig produktion af masse, papir og træprodukter.\nApple har et mål om at opnå en energineutral indvirkning på verdens beholdning af bæredygtig jomfrufiber og forsyne hele dens globale drift med 100 % vedvarende energi.\n“Skove kan, ligesom energi, være vedvarende ressourcer,” udtalte Lisa Jackson, Apples vicedirektør for miljørelaterede initiativer. “Vi mener, at vi kan drive vores virksomhed med naturlige, vedvarende ressourcer, og vi sørger for at beskytte – og skabe – et bæredygtigt skovbrug, der er så stort som nødvendigt for at producere jomfrupapiret til vores produktemballage. Det er et vigtigt skridt mod vores mål og vores forpligtelse til at efterlade en bedre verden end den, vi overtog.”\nApple meddelte også, at virksomheden har til hensigt at udvide sine brancheførende, vedvarende energiprojekter til produktionsanlæg i Kina.\n“Vi sat et eksempel ved at gøre vores datacentre, butikker og virksomhedskontorer miljøvenlige, og vi er klar til at bane vejen for en nedsat CO2-udledning fra produktionen,” sagde Tim Cook, Apples CEO. “Det sker ikke fra den ene dag til den anden. Faktisk vil det tage flere år, men det er et vigtigt arbejde, der skal gøres, og Apple står i en enestående position, når det drejer sig om at tage initiativ for at nå et så ambitiøst mål. Det er et ansvar, vi tager på os. Vi er glæder os over at kunne arbejde sammen med ledere i vores forsyningskæde, som vil føre an i den kinesiske miljøforandring.”\nDagens meddelelse kommer tre uger efter, Apple lancerede sit første store solcelleprojekt i Kina. Solcelleanlæg i Sichuan-provinsen vil producere langt mere energi end det, der skal bruges til at forsyne alle Apples virksomhedskontorer og egne butikker i Kina.\nApple har slået sig sammen med Leshan Electric Power Co., Sichuan Development Holding Co., Ltd, Tianjin Tsinlien Investment Holding Co., Ltd, Tianjin Zhonghuan Semiconductor Co., Ltd, og SunPower Corporation i projektet, der omfatter to solcelleanlæg på hver 20 megawatt. Projektet vil i alt producere op til 80 mio. kilowatttimer miljøvenlig energi om året, hvilket svarer til det, der skal bruges til at forsyne 61.000 kinesiske hjem med strøm. Dette er miljøvenlig energi, der føjes til nettet, og som ellers ikke ville eksistere.\nSolcelleprojekterne blev omhyggeligt udarbejdet til at minimere deres miljøbelastning og beskytte de græsgange, der bruges af yakoksebestanden, hvilket også er vigtigt for den lokale økonomi. I dag drives 87 % af Apples globale aktiviteter af vedvarende energi, og solcelleprojektet i Sichuan-provinsen vil bringe Apple endnu tættere på dens forpligtelse til at nå op på 100 %.\n“Apples støtte til dette projekt og virksomhedens lederskab viser, at det ikke kun er godt for samfundet at beskytte skovene, men også for erhvervslivet”, sagde Lo Sze Ping, administrerende direktør for WWF Kina. “Gennem dette samarbejde mellem vores to organisationer forsøger vi at reducere Kinas fodaftryk i naturen ved at være med til at producere mere træ gennem bæredygtigt skovbrug inden for landets egne grænser. Dette er yderst vigtigt for Kina, der er verdens største importør af tømmer. Vi håber på, at dette vil blive katalysator for en ny type virksomhedsledelse, som sætter bæredygtigt skovbrug og en mere effektiv og miljøvenlig brug af verdens papirressourcer på dagsordenen.”\nApple driver 19 virksomhedskontorer og 22 Apple-butikker i Kina, herunder Hongkong, der beskæftiger 8000 personer direkte. Apple har i alt været med til at skabe og understøtte over 3 mio. stillinger i Kina, herunder mindst 1,5 mio. stillinger i forbindelse med udvikling af iOS-apps og andre stillinger relateret til iOS-økosystemet.\nUdviklere i Kina har tjent over 3,4 mia. dollars gennem det verdensomspændende salg af apps i App Store, hvor over halvdelen af dette beløb blev betalt alene inden for de seneste 12 måneder. Den del af App Store-omsætningen, der indtjenes af Kinas udviklere, vokser hurtigere end noget andet større marked i verden.


Mindeord: Henrik Pedersen sov stille ind\nEn af dansk sejlsports helt store frivillige - Henrik Pedersen, tidligere bestyrelsesmedlem i Dansk Sejlunion og vicepræsident i European Boating Association, sov stille ind mandag den 1. juni efter længere tids sygdom. Han blev 71. år.\nHenrik Pedersens sejlerkarriere startede i 1974 med købet af en ældre træjolle, men det blev siden til kølbådssejlads med familien, bl.a. i Olsen 31 og X 332. Han var uddannet bankmand og arbejdede med at finansiere lystfartøjer og rådgive om bådenes papirforhold.\nHenrik Pedersen meldte sig i 1978 ind i Lynæs Sejlklub, hvor han hurtigt blev involveret i det frivillige klubarbejde. Først i kapsejladsudvalget og senere i juniorudvalget, hvor han blev formand, og dermed fulgte en plads i klubbens bestyrelse.\nArbejdet med ungdommen omfattede bl.a. introduktion af Hobie 405 som 2-personers klubjolle og etableringen af Optimist Class Denmark i 1996. Året efter blev han hædret med Dansk Sejlunions Ungdomslederpris.\nI sin sejlklub bestred han i årene 2000 til 2010 formandsposten, men han fortsatte i flere år i bestyrelsen.\nHenrik Pedersen engagerede sig også tidligt i kredsarbejdet i Isefjordskredsen. Han blev formand for kredsen i 2004 og fik dermed plads i Dansk Sejlunions Hovedbestyrelse, hvor han sad til 2006. I bestyrelsen var det særligt forholdene for danske bådejere og tursejlerne, der nød godt af hans store engagement og lyst til at give andre glæden ved at sejle. Funktionen som kredsformand beholdt Henrik Pedersen helt frem til 2015.\nEngagementet for bådejerne og tursejlerne blev ikke holdt til de danske havne. I 2013 blev Henrik Pedersen Dansk Sejlunions repræsentant i Nordiska Båtrådet og i European Boating Association, hvor han har virket både som vicepræsident og som kasserer og arbejdet med vidt forskellige dagsordener som bundmaling og sejlads ad Europas floder. Samtidig har han deltaget aktivt i Dansk Sejlunions samarbejde med Danske Tursejlere.\nDa Henrik Pedersen i 2020 på grund af sygdom måtte opgive sin livslange deltagelse i det nationale og internationale arbejde for sejlere og bådejere, blev han hædret med Dansk Sejlunions ærestegn. I den forbindelse sagde Dansk Sejlunions formand til Henrik Pedersen: ”Du er et forbillede - et fantastisk billede på en frivillig, som hele tiden udvikler og fornyr dig selv og den del af sejlsporten, du er involveret i.”\nHenrik Pedersen efterlader sig hustruen Ingeborg, børnene Sofus og Sofie samt fire børnebørn.\nÆret være Henrik Pedersens minde.\nBisættelsen finder sted tirsdag den 9. juni fra Stengård Kirke i Lyngby, hvor kun inviterede har adgang på grund af corona-situationen. Henrik og familien har bedt om, at der ikke sendes blomster, men at et beløb i stedet indbetales til Kræftens Bekæmpelse på konto 3001 0001155, mrk. Henrik Pedersen.


Batterikæmpen Tycho Brahe: Seniormaskinchefen har pendlet Thurø-Øresund i 22 år | faa.dk\nSeniormaskinchef Henrik Fald Hansen, Thurø. Foto: Søren Stidsholt Nielsen\nHenrik Fald Hansen har fra drengeårene i Svendborg været tiltrukket af teknik.\nØRESUND Når Henrik Fald Hansen sidder hjemme på Thurø kan han nøje overvåge strømforbrug og batterier på Øresunds-færgen Tycho Brahe. Fra computerens hjemlige udkikspost kan færgens seniormaskinchef også holde øje med, om laderobotterne i Helsingør og Helsingborg opfører sig, som de skal.\n- Fjernovervågningen er en ekstra sikkerhed, så jeg hele tiden er fuldt opdateret med alle vigtige data i færgens tekniske drift, forklarer Henrik Fald Hansen til Søsiden. For den 55-årige sømand startede karrieren til søs på Kogtved Søfartsskole i 1982. - Jeg var allerede dengang tiltrukket af teknik, fortæller Henrik Fald Hansen, der stammer fra et husmandsted på Porthusvej i Svendborg. Over maskinistuddannelse i Svendborg og Esbjerg og et par år i DFDS gik det mod Storebælt og fast job i DSBs daværende færgerederi. I førte omgang på bilfærgerne og senere til større udfordringer på Intercity-færgen Prins Joachim.\nHelsingør var det eneste, jeg ikke ønskede ...\nDa Storebælts jernbanebro- og tunnel blev åbnet i 1997, blev færgepersonellet fyret eller flyttet. Henrik Fald Hansen fik tilbudt et job som førstemester hos Scandlines på Øresund:\n- Helsingør var det eneste, jeg ikke ønskede. Og nu har jeg været her i 22 år, lyder det grinende fra Henrik Fald Hansen, mens vi sidder i maskinfolkets kaffestue om bord på m/f Tycho Brahe.\nSiden 2008 har Henrik Fald Hansen haft titlen seniormaskinchef. Ansvaret omfatter maskinpersonel, teknik og budget. Staben tæller 16 medarbejdere, heraf 11 mestre plus elektrikere og reparatører.\nKahyt på færgen\nHenrik Fald Hansen har vagt i tre-fire dage ad gangen og har kahyt om bord. Foreløbig har han pendlet i 22 år mellem familien på Thurø og jobbet på Øresund:\n- Vi har tre børn. At jeg skulle rejse frem og tilbage var en familiebeslutning, vi traf allerede i 1997. Det har selvfølgelig både plusser og minusser, men vi har vænnet os til det, fastslår Henrik Fald Hansen.\nDen flerårige periode med projektering og indkøring af batteridriften krævede stor ekstraordinær indsats af Henrik Fald Hansen. Han tøver ikke med at udnævne en enkelt begivenhed som noget særligt i karrieren til søs:\n- En af de helt store dage var, da vi sejlede hjem fra værftet - på batterier.


Lavpris Qatar Airways flyvninger til Calcuta - Bravofly\nLavprisflyvninger til Calcuta med Qatar Airways\nQatar Airways flyvninger til Calcuta\nFlybilletter til Calcuta Brandenburg med Qatar Airways\nEfter at du har valgt den flyvning som passer dig, så køb dine flybilletter Calcuta med Qatar Airways direkte hos Bravofly . Du kan drage fordel af vores Scacciapensieri forsikring som vil dække dig, hvis der er problemer med den valgte flyvning.\nNår du har startet søgningen, så vent ganske enkelt nogle få sekunder for at se resultaterne for din flyvning Calcuta med Qatar Airways. Nu kan du ha sjov med at filtrere dine søgeresultater.\nVelkommen til Bravofly, den første søgemaskine til lavprisflyvninger, skabt ved hjælp af 100% italiensk teknologi. Test kraften af vores søgning for lavprisflyvninger Calcuta med Qatar Airways af.\nDu kan også drage fordel af vores tilbudsflyvninger! Tjek at din flyvning Calcuta med Qatar Airways ikke er en af de tilbudsflyvninger vi har udvalgt fra mere end 15 millioner søgninger udført af vores brugere på Bravofly.\nАвиабилеты в Calcuta с Qatar Airways\nVoli Calcuta con Qatar Airways\nFly Calcuta med Qatar Airways\nCalcuta Repülőjegy Qatar Airways\nFlyg Calcuta med Qatar Airways\nVols Calcuta avec Qatar Airways\nFlights to Calcuta with Qatar Airways


Publikation: Prøver, Evaluering, Undervisning, Matematik - Fysik/kemi 2002\nFælles for faget\nFor at vejlede og informere om prøverne i matematik har Undervisningsministeriet udsendt flere materialer inden for de\nI 1998 udkom hæftet "Prøverne i matematik, bekendtgørelse og vejledning", hvor der informeres om generelle forhold om prøverne i matematik og gives eksempler på opgaver fra tidligere prøver. Her kan den enkelte lærer blive orienteret og vejledt om de forhold, der skal overvejes ved gennemførelse af prøverne. Hvert år udsender ministeriet en række hæfter: "Prøver, evaluering og undervisning", "Orientering om folkeskolens afsluttende prøver", "Vejledning, råd og vink til Bekendtgørelse om anvendelse af computer ved folkeskolens afsluttende skriftlige prøver", samt "Censorvejledning".\nLigeledes har ministeriet udsendt publikationen om "Udvikling af folkeskolens afsluttende prøver 10. klasse", hvor Undervisningsministeriet indbød til at få iværksat udviklingsarbejder med henblik på at indhøste erfaringer til brug for en eventuel justering eller en mere grundlæggende ændring af prøvestruktur mv. primært på 10. klassetrin. På www.uvm.dk er det muligt at få adgang til næsten alle disse udgivelser.\nFolkeskolens prøver er elevernes mulighed for på kontrolleret vis at udtrykke i hvilken grad, de har tilegnet sig undervisningsmålene for 7.-9. og 10. klasse, som de er beskrevet i Faghæfte 12, samt i prøvebekendtgørelserne. Hæftet her er udarbejdet på baggrund af de indberetninger, som de beskikkede censorer også i år har indsendt til Prøvesektionen. Censorerne har udført et stort og omhyggeligt arbejde og har ofte, udover de obligatoriske skemaer og evalueringer, indsendt mere personlige refleksioner over sammenhænge, problemfelter og udviklingsmuligheder. Tak til alle censorer - det er disse indberetninger, der muliggør, at dette hæfte kan tage 5 udgangspunkt i et fyldigt erfaringsgrundlag. Ligeledes er der blevet holdt et evalueringsmøde om årets skriftlige prøver den 16. maj 2002, hvor 30 censorer var inviteret til at gennemgå og drøfte årets elevbesvarelser på grundlag af knap 5.000 rettede besvarelser. Også resultaterne af evalueringsmødet indgår i dette hæftes overvejelser. Fagets (nuværende) identitet I april 2001 kom det nye faghæfte med nye CKFer og Klare Mål. Rigtig mange skoler har i løbet af året arbejdet med at forholde sig til ændringerne, som de er blevet udmeldt. Det har givet anledning til indgående diskussioner om fagets indhold, undervisningens tilrettelæggelse og fagets målsætning. Såvel den mere overordnede fastlæggelse af undervisningsmål, som den mere individuelle fastsættelse af læringsmål for den enkelte elev. Naturligt nok er undervisningsmålene, som de fremtræder i faghæftet, af en overordnet karakter, der skal dække flere klassetrin og større grupper af elever. Arbejdet består så i at fastlægge læringsmålene og de dertil hørende mere specificerede faglige beskrivelser for de enkelte elever. Disse læringsmål er således forskellige for den enkelte elev eller grupper af elever. Hvis klassen arbejder med fx ligningsløsning, har nogle elever en målsætning, der handler om inspektion og helt enkle ligninger, hvor andre arbejder hen mod at kunne løse mere komplicerede ligninger i en formaliseret løsningsproces. Eller addition på begyndertrinnet, hvor nogle elever endnu ikke er klar til en formaliseret opstilling og derfor arbejder med at udvikle egne algoritmer. Samme opgaver vil for andre elever have krav om den formaliserede opstilling. Her er målene således af forskellig karakter, og det er nødvendigt at anskue disse mål gennem det overliggende hierarki, som består af fagets formål, centrale kundskaber og færdigheder og endelig de vejledende delmål - og så forholde sig til den enkelte elev. Det betyder, at for en elev vil der i forbindelse med et konkret undervisningsforløb måske lægges vægt på målsætninger, der tager udgangspunkt i området "Matematik i anvendelse", forholder sig efterfølgende til "Tal og algebra" for slutteligt at målsætte ud fra "Kommunikation og problemløsning". For en anden elev, der deltager i samme undervisningsforløb, kan det være nødvendigt at tage udgangspunkt i "Kommunikation og problemløsning" og efterfølgende knytte an til fx "Tal og algebra". Eleverne er forskellige og lærer på forskellige måder. Det er således vejen til det eller de endelige faglige mål, vi her diskuterer og forsøger at tilrettelægge. Arbejde med tal og algebra\nArbejde med geometri Matematik i anvendelse\n(matrix over de fire Centrale kundskaber og færdigheder) Eksempel på delmål indsat i matrixsammenhæng.\nArbejde med talog algebra Arbejde med geometri\nanvende matematik som værktøj til løsning af praktiske og teoretiske problemer på en alsidig måde bestemme løsninger til ligninger og ligningssystemer med grafiske metoder\nanvende matematik som værktøj til løsning af praktiske og teoretiske problemer på en alsidig måde Kommunikation og problemløsning\nanvende systematiseringer og matematiske ræsonnementer benytte variable og symboler, når regler og sammenhænge skal bevises\nanvende systematiseringer og matematiske ræsonnementer forstå, at valget af en matematisk model kan afspejle en bestemt værdinorm For den enkelte elev vil der selvfølgelig være tale om afvejning og fokusering på enkelte mål mere end på andre.\nGrundlaget for denne modeltænkning er, at CKFerne og de tilhørende delmål er et kompliceret system, hvor det næppe er muligt at arbejde med matematik og kun opfylde et enkelt delmål. Målene og CKFerne har en indbyrdes og kompliceret sammenhæng. Matrixmodellen er en anskuelsesmodel, der kan tydeliggøre, hvilke delmål den enkelte elev skal eller kan tage udgangspunkt i og efterfølgende forsøge at opfylde gennem arbejde omkring matematikken. Det har også den konsekvens, at en helhedsvurdering af elevens præstationer bygger på flere veje til målet og dermed (måske) forskellige kvaliteter i såvel arbejde som resultater. Undervisningsdifferentiering, forskellen på Læringsmål og Undervisningsmål, fastsættelse af elevernes individuelle mål og den tydeliggørelse af faglighed, der ligger bag udarbejdelsen af det nye faghæfte, har været baggrunden for nogle tendenser, der er blevet synliggjort i årets prøvesæt.\nDet har været hensigten at fastholde et fagligt niveau i såvel FSA som FS10. Sættene som helhed er udarbejdet med henblik på at styrke muligheden for kommunikation omkring problemløsningen. Det er ganske bevidst, at opgavespørgsmål er udarbejdet således, at eleverne skal forholde sig på (mindst) tre niveauer.\nDataniveau Eleven skal vælge og begrunde, hvilke data eleven vil arbejde med. Talbehandlings- og algoritmeniveau Eleven skal vælge talrepræsentation og algoritme og kunne begrunde sit/sine valg. Resultat-, vurderings- og kommunikationsniveau Eleven skal vælge talrepræsentation og på baggrund af sine valg kunne vurdere det fremkomne resultat (i forhold til problemstillingen) og videregive resultatet og overvejelserne i en hensigtsmæssig sammenhæng (kommunikation). Det er selvfølgelig baggrunden for opgaveformuleringer, der indeholder formuleringer som "Vis" og "Beskriv med ord".\nI dette års opgavesæt er der gennem pointfordelingen sikret, at elever, der har haft vanskeligheder med denne opgavetype, har fået en rimelig bedømmelse af deres arbejde. Som nævnt i PEU-hæftet for matematik 2001 har der af Undervisningsministeriet været nedsat et kompetenceudvalg, der har arbejdet med at beskrive matematikkompetencer gennem hele uddannelsessystemet. På sigt vil disse beskrivelser selvklart indgå i de overvejelser den enkelte matematiklærer gør sig omkring læring og undervisning, og de vil også få indflydelse på de kriterier, der kommer til at ligge til grund for udarbejdelsen af folkeskolens prøver i matematik. De her nævnte overvejelser grunder sig, ud over de nye CKFer og delmålene, i sammenhængen med udviklingen af børnenes sociale og almene kompetencer, som det er beskrevet i hæftet om elevens alsidige personlige udvikling. Overvejelser, som ovenstående, omkring formulering af matematikspørgsmål og den problemkerne, vi gerne vil evaluere i prøverne, vil sikkert være på dagsordenen i den faglige debat i de kommende år, og dermed vil alle elever være fortrolige med en sådan opgaveform fremover. KOM-projektet I et par år har der været nedsat en arbejdsgruppe på tværs af uddannelsesinstitutionerne fra folkeskole til universitet, der har arbejdet med at beskrive de matematikkompetencer, der er fælles for uddannelserne. Arbejdet er afsluttet i foråret 2002, og der er udkommet en rapport, der beskriver disse kompetencer.\n"Man burde spørge, hvem der ved rigtigst, ikke hvem der ved mest." (citat fra Kom-rapporten) Hver af kompetencerne består i at være i stand til, på grundlag af konkret viden og konkrete færdigheder (som i almindelighed ikke er omtalt i selve kompetencekarakteristikkerne), at udøve bestemte typer af matematiske aktiviteter. De otte kompetencer er inddelt i to grupper, som kan kaldes at kunne spørge og svare i og med matematik, som rummer de første fire kompetencer, og at kunne håndtere matematikkens sprog og redskaber, som udgøres af de fire resterende kompetencer.\nEn visuel repræsentation, som i figuren ovenfor, kan, hvis den ikke overfortolkes, støtte forståelsen af kompetencerne, såvel som muligheden for at huske dem.\nNår vi opererer med to grupper af kompetencer, skyldes det hovedsagelig fremstillingsmæssige hensyn. Set fra et passende overordnet synspunkt kan evnen til at gebærde sig i og med matematik siges at bestå i netop disse to kapaciteter eller "overkompetencer ", som så hver for sig ved nøjere konkretisering rummer et sæt specifikke kompetencer (citat fra KOM-rapporten, pixiudgave s. 22 og 23).\nAt spørge og svare i, med, om matematik At omgås sprog og redskaber i matematik Tankegangskompetence Repræsentationskompetence Ræsonnementskompetence Hjælpemiddelkompetence Problembehandlingskompetence Symbol- og formalismekompetence Modelleringskompetence Kommunikationskompetence KOM-rapporten er et forsøg på at beskrive nogle holdepunkter og gennemgående referencerammer, der kan være de håndtag, der skaber sammenhæng og sammenhængsforståelse i matematikundervisningen fra folkeskole til universitet. Samtidig er rapporten et brugbart værktøj til at organisere og forstå undervisning og læring i matematik, og den vil derfor få indflydelse på de krav, man vil stille til matematikundervisningen og elevernes færdigheder og kundskaber fremover. KOM-rapporten indeholder et væld af direkte brugbare informationer og tanker, som forhåbentlig vil kunne bruges i fagudvalgenes diskussion omkring matematikkens væsen, indhold, organisation og læringsforståelser.\nDe mundtlige prøver Også i år har ministeriet udsendt over 100 beskikkede censorer i faget matematik. Formålet med udsendelsen er dels at danne sig et indtryk af, hvorledes de mundtlige prøver afvikles rundt om i landet, men også for at sikre, at der til stadighed er tale om en delvis fælles kultur omkring faget og dermed en ensartet bedømmelse. De beskikkede censorer er erfarne matematiklærere, som er udpeget til arbejdet. Med mellemrum afholder Prøvesektionen kurser og udsender relevant information med henblik på arbejdet som beskikket censor. Det er hensigten at afholde sådanne kurser i foråret 2003. Tilbagemeldingerne omkring den mundtlige to-timers prøve er stadig præget af stor tilfredshed fra både elev- og lærerside. Prøveformen tilgodeser andre sider af matematikfaget end den skriftlige prøve. Til den mundtlige prøve har eleven mulighed for at kommunikere med lærer, censor og kammerater under arbejdet med opgaven. Det giver mulighed for at sprogliggøre matematiktænkning, argumenter og løsningsmuligheder. Eleven skal argumentere for sine overvejelser med sine samarbejdsparter, herunder også lærer og censor. Det giver mulighed for en bredere og mere nuanceret bedømmelse af elevens færdigheder og kundskaber samt holdninger til de fremkomne løsningsforslag. I CKF-vendinger handler det om kommunikation og problemløsning. Prøven skal ifølge Prøvebekendtgørelsen tage udgangspunkt i et oplæg, der bygger på en praktisk problemstilling (CKF om Matematik i anvendelse). Og oplægget skal yderligere gøre det tydeligt for eleven, hvad der skal arbejdes med. Vi kan tale om den matematiske problemstilling eller det matematiske fokuspunkt i opgaveoplægget. Valg af arbejdsmetoder, undersøgelsesformer og faglige redskaber er elevens. Eleven skal gennem sit arbejde have mulighed for at vise indsigt og færdigheder, der vedrører matematik og matematik i anvendelse. Der er her tale om en vanskelig balanceakt. På den ene side at få tydeliggjort, at det handler om matematik, og på den anden side at åbne problemstillingen, så eleven har et reelt valg. Her har den daglige undervisning stor indflydelse. Hvis eleverne er vant til at diskutere fordele og ulemper ved forskellige problemløsninger og løsningsmetoder og ligeledes er vant til at diskutere forskellige kommunikations- eller fremstillingsformer, er de bedre stillede end elever, der har arbejdet med mere rutineprægede standardløsninger - uden den tilhørende vurdering af løsningsforslagene. Det er nødvendigt, at den praktiske problemstilling er tydeligt beskrevet for eleven. Hvis opgaven alene består af en overskrift og måske en række illustrationer eller bilag, er det ikke nemt at vurdere, hvad der er væsentligt i oplægget, og det kan være vanskeligt for eleven at leve op til nogle krav, der ikke er tydeligt implementeret i opgaveforlægget. Det fører nemt til, at såvel elevens arbejde som vurderingen grunder sig på et mere tilfældigt grundlag. Der er stadig stor forskel på, hvorledes den enkelte lærer udarbejder og sammenstiller sine prøveoplæg. På den ene side er det selvfølgelig en fordel, at eleverne kan genkende den daglige undervisning; men på den anden side er det et krav, at prøveoplæggene lever op til de krav og bestemmelser, der kan uddrages af CKFer, delmål, prøvebestemmelser og de tendenser, der fremhæves i fx dette hæfte. Mange lærere fremstiller deres egne prøveoplæg, som giver mulighed for overensstemmelse og sammenhæng med lokale forhold og den daglige undervisning. Det er en gennemgående tendens i censorindberetningerne, at netop sådanne oplæg fungerer fint til prøven. Eleverne kender baggrunden for temaet eller emnet, og der er lagt op til en kendt arbejdsform.\nNogle lærere har tilpasset forlagsfremstillede prøveoplæg til mere lokale forhold, hvilket også oftest har fungeret tilfredsstillende. Der indberettes stadig om mundtlige prøver, hvori der benyttes prøveoplæg med lukkede problemstillinger. Sådanne oplæg kan ofte nærmest karakteriseres som skriftlige opgaver til den mundtlige prøve. Opgavetyperne er kendetegnet ved en indbygget dagsorden, der forhindrer eleverne i at arbejde ud fra egne tankegange og derved måske finde flere indgange til en løsningsmodel. Men ikke mindst forhindrer det dem i at kunne begrunde deres løsningsforslag. Mange elever får eller har den opfattelse, at alle dele af et sådant lukket prøveoplæg skal besvares. Arbejdet i prøvesituationen går da ud på at finde resultater til alle delopgaverne. Her kunne der med fordel arbejdes på at gå i dybden med enkelte dele af opgaven og folde matematikken ud i stedet for at lukke den sammen. En anden type prøveoplæg består af en række i princippet næsten ens opgaver, blot givet lidt forskellig indpakning. Altså med næsten samme niveau og med udspring i samme (lille) del af den matematiske teori. I en sådan situation kan det være vanskeligt for eleven at vise indsigt og forståelse ud over den middelgode præstation. Upræcise prøveoplæg stiller store krav til eksaminator (og censor) i prøveforløbet. Hun skal i kommunikationen med eleverne kunne stille supplerende spørgsmål og inddrage andre materialer eller bilag for at give yderligere udfordringer.\nLigeledes har censorerne mødt en række oplæg, der enten i sig selv eller i elevernes tolkning af de forventede krav har givet sig udslag i en næsten overvældende række praktiske aktiviteter, der kan bestå i undersøgelser, klippe- og byggeopgaver eller illustrationer og tegninger. Retfærdigvis skal det nævnes, at censorindberetningerne tyder på, at disse opgavetyper ikke har været så talrige i år. Når det meste af tiden således går med et udpræget manuelt arbejde, er der fare for, at eleverne ikke får vist, hvilken matematik de kan, og en vurdering af deres præstation er vanskeliggjort. Også i år har der været en række spørgsmål, der har givet anledning til drøftelser mellem censor og eksaminator. Spørgsmålene har i det store og hele været tilsvarende spørgsmålene fra sidste år, så nedenstående er en gentagelse fra PEU-hæftet 2001. Dog med en enkelt undtagelse: Hvordan er proceduren, når en elev klager over sin karakter?\nEleven har ikke krav på en begrundelse for bedømmelsen.\nKarakteren er resultatet af lærer og censors overvejelser, og hvis de er enige, er karakteren fastsat. Hvis der har været uregelmæssigheder i prøveforløbet, skal de indberettes til skolens leder, der så kan bestemme, om der er anledning til at foretage sig noget. Forældre har mulighed for at klage skriftligt til kommunalbestyrelsen, der efterfølgende kontakter skolelederen for at høre, om der har været uregelmæssigheder i prøveforløbet. Hvis det ikke er tilfældet, fastholdes karakteren.\nHvorfor skal lærer og censor følges ad under prøven?\nLærer og censor skal følges ad, således at de hører og ser det samme i dialogen med eleverne. Kun på den måde har de et fælles grundlag for vurderingen af præstationerne. Hvor mange prøveoplæg skal der være?\nDen sidste gruppe skal have fire forskellige oplæg at vælge imellem. Prøvespørgsmålene kan kun gentages en gang. Foregår prøven over flere dage, og deltager flere klasser, må antallet af prøveoplæg afpasses efter dette. Hverken lærer eller censor oplever det let at holde præstationer ud fra hinanden, hvis et prøveoplæg bruges flere gange om dagen og gentages dag for dag i ugens løb. Må elever foretage undersøgelser uden for prøvelokalet?\nEleverne/gruppen må ikke forlade prøvelokalet, før prøven er afsluttet.\nHvilke hjælpemidler må benyttes til den mundtlige prøve?\nAlle de hjælpemidler og materialer, der har været benyttet i den daglige undervisning, må også benyttes til prøven. Hvor omfangsrigt må et prøveoplæg være? Omfanget af prøveoplægget skal være rimeligt, set i forhold til, at eleverne har ca. 11/2 time til at arbejde med oplægget og baggrundsmaterialerne. Når flere klasser har haft matematik sammen og dermed har haft flere lærere, må begge lærere så være med under prøven?\nKun en lærer og en censor må deltage i samtalen og vurderingen, men hvis to lærere har undervist samme hold eller klasse, kan begge lærere deltage i prøven jvf. § 24 Stk. 2 i prøvebekendtgørelsen Må prøveoplægget læses op for gruppen/eleven?\nTil den mundtlige prøve må prøveoplægget gerne læses op for gruppen. Kan en FSA- og en FS10-elev være i samme gruppe? FSA og FS10 elever må ikke være i samme gruppe til prøven. Det anbefales at samle FSA eleverne på samme to-timers-hold og FS10 eleverne på et andet to-timers-hold. Det kan være vanskeligt at holde de to niveauer adskilte, hvis de er til prøve samtidig.\nHvilke computerprogrammer må benyttes? Alle de programmer, som er benyttet i den daglige undervisning, må være til rådighed.\nForsøg med afgangsprøven i matematik I år har der været gennemført to forsøg med prøven i matematik. Et på Elsted skole med 10. klasse og et på Fladstrand skole i Frederikshavn med 9. klasse. Forsøget i Elsted er en videreførelse af sidste års forsøg, som er beskrevet i PEU 2001. I Frederikshavn var der 10 ud af 18 elever i en 9. klasse, der deltog. Evaluering af prøveform til 9. klasse afgangsprøve i matematik på Fladstrand Skole\nMål At tilpasse prøveformen, så den tager sit udgangspunkt i de kompetencer, eleverne burde besidde iflg. "Klare Mål" (bl.a. selvstændig planlægning, samarbejde, brug af computer). Dvs. at prøven i højere grad afspejler den daglige undervisning. At integrere IT i prøven.\nForarbejde Generelt Inden eleverne valgte, hvilken prøveform de ønskede at gå op efter, blev eleverne grundigt informeret om prøveforløbet. Elever og forældre blev indkaldt til et aftenmøde, hvor prøveforløbet blev gennemgået, og hvor forskellige spørgsmål blev afklaret. Endelig stillingtagen til valg af prøveform blev udskudt til skole-hjemsamtalerne, der lå umiddelbart efter en afprøvning af prøven i sin fulde længde.\nMatematik-arbejde Forsøget indebar en gruppeprøve, hvor eleverne skulle samarbejde om at komme med løsninger til en praktisk problemstilling ved at benytte de matematiske færdigheder og kundskaber, de havde tilegnet sig gennem det daglige arbejde med matematik.\nMåden vi arbejdede på, kom til at ændre undervisningen. De centrale kundskabs- og færdighedsområder, "matematik i anvendelse" og især "problemløsning og kommunikation" blev i højere grad en integreret del af undervisningen. Flere tværfaglige og matematiske fagspecifikke gruppearbejder, der tog sit udgangspunkt i praktiske problemstillinger, gav eleverne mulighed for at finde passende samarbejdspartnere inden de valgte den endelige gruppesammensætning. IT-teknisk IT-teknisk forberedte vi os på at:\ninformere, hente opgaver og aflevere besvarelser via en lukket konference under SkoleKom benytte regneark til opstillinger, udregninger og grafer. Hertil gennemgik eleverne en række øvelser, som skulle afleveres via SkoleKom-konferencen.\nbetjene digitalkamera til fotografering af objekter, der ikke på anden måde kunne sendes elektronisk. Prøvespørgsmålene var på forhånd lagt ind i en undermappe, der var beskyttet, så ingen andre end læreren havde adgang til dem. Denne beskyttelse blev ophævet ved prøvens start. Trækning af prøvespørgsmål\nEfter trækning af prøvespørgsmål mandag morgen kl. 8 gik eleverne i gang med at sætte sig ind i det materiale, der knyttede sig til spørgsmålet. Efter omkring halvanden time havde alle fire grupper udarbejdet en arbejdsplan for, hvad de agtede at tage fat på. Inden eleverne forlod skolen, blev arbejdsplanen snakket igennem, og det blev overfor hver af grupperne anbefalet, at det var en god idé at sætte en tidsbegrænsning på hvert af punkterne i arbejdsplanen, så en gruppe ikke forfaldt til at bruge timevis på at søge oplysninger på Internet.\nElevernes arbejdsproces - vejledning\nI løbet af eftermiddagen havde eleverne mulighed for gennem konferencen at bestille op til 15 minutters vejledning om aftenen. Vejledningen kunne benyttes til fx at få justeret arbejdsplanen - evt. udvidelse med nye ideer eller ændring af planen pga. uforudsete problemer. I løbet af næste formiddag gjorde grupperne klar til at aflevere - dvs. lægge sidste hånd på værket, samle filerne og sende alt, hvad der skulle bruges til fremlæggelsen, til censor og lærer. Et par grupper havde udarbejdet ting, der ikke kunne sendes i elektronisk form, men de blev fotograferet eller skannet og medsendt som digitalbillede. Det drejede sig bl.a. om modeller og tegninger på millimeterpapir.\nEleverne skulle aflevere senest kl. 12. Herefter kunne de begynde forberedelserne til fremlæggelse/eksamination. Arbejdet med de modtagne elev-materialer For censors og lærers vedkommende kunne forberedelserne til eksaminationen starte, da elevernes materialer ankom til Skole- Kom-mailboxen.\nDer var stor spredning i de indkomne opgavebesvarelser. En besvarelse var meget "tynd", et par andre var særdeles omfangsrige. Fremlæggelse Onsdag morgen startede fremlæggelserne, hvor eksaminationen af en to-mandsgruppe varede ca. 45 min inkl. votering, en tremandsgruppe ca. 55 min. Grupperne var som helhed særdeles velforberedte. Grupperne fik lov at starte fremlægningen, men i løbet af 10-15 min udviklede det sig mere til en samtale mellem gruppen, censor og lærer. Ved fremlæggelsen benyttede eleverne pc og en projektor, så skærmbilledet blev vist på lærred. Efter hver gruppe evaluerede censor og lærer fremlæggelsen på baggrund af matrixmodellen over CKFerne. Eleverne havde forskellige indgange til deres problemområder. De kunne have en praktisk indgang, eller de kunne have en teoretisk indgang. Eleverne fik én individuel karakter\nKaraktererne blev givet på et bredt grundlag, hvor eleverne havde haft rig lejlighed til at forberede sig. Eleverne risikerede ikke at trække lige netop det område, som de absolut ikke vidste noget om. Omvendt kunne de heller ikke være enormt heldige.\nElevernes oplevelse af prøven Eleverne gav efter prøven udtryk for, at såvel forberedelsestid som eksaminationstid var gået hurtigt. De oplevede hele forløbet som travlt, men præget af en afslappet atmosfære.\nLærers oplevelse af prøven Udarbejdelsen af prøvespørgsmål var et stort og krævende arbejde. Spørgsmålene måtte ikke være så store, at de blev uoverskuelige. Omvendt skulle der også være nok at arbejde med. I hvert spørgsmål skulle der være udfordringer til alle elever, både de teoretisk stærke og de mindre teoretisk stærke. Sikring mod tekniske problemer (f.eks. svigtende Internet-forbindelse eller internetsider, der flyttes/nedlægges/ændres) gjorde ikke arbejdet mindre. SkoleKom-support har været til meget stor hjælp. Til gengæld blev undervisningen lettere, og jeg oplevede ikke på samme måde, at vi forberedte os til en prøve. Dette tager jeg som udtryk for, at prøven lå i umiddelbar forlængelse af den daglige undervisning.\nAftenvejledningen midt i elevernes prøveforberedelse var et godt tilbud, der hjalp en gruppe i gang igen. IT kunne ikke undgå at blive integreret i prøven, eftersom alt skulle afleveres i elektronisk form via mail. SkoleKom, Internet og regneark blev flittigt benyttet. Bortset fra, at de formelle forberedelser til prøven og forberedelsen til eksaminationen (gennemsyn af de elevproducerede materialer) var tidskrævende, var jeg særdeles godt tilfreds med prøveforløbet.\n(resumé af Niels Jægers rapport) Integration af IT i den mundtlige prøve\nI de mundtlige prøver melder så godt som alle de beskikkede censorer om skoler/klasser, der end ikke har tændt computeren, om klasser hvor computeren er tændt, men ikke bruges (læreren giver udtryk for, at de ikke kunne nå at integrere edb) og endelig om ganske få steder, hvor edb blev benyttet. Alligevel er der visse fremskridt. Flere censorer har indberettet, at hele klasser har brugt computeren flittigt, og at mange prøveoplæg var velegnede til computerbrug. Uden at have en fyldestgørende statistik, fremgår det dog af indberetningerne, at mellem 5 og 10% af eleverne har benyttet computer i løbet af prøveforløbet. Brug af IT til prøven og i den daglige undervisning er ikke en frivillig sag. I Prøvebekendtgørelsen er det klart beskrevet, at IT skal integreres i arbejdet med matematik, og delmålene i faghæftet beskriver i flere sammenhænge, hvordan brug af computer er tænkt med i matematikundervisningen.\nBrugen af IT skal indgå som en naturlig del af den daglige undervisning. Dynamiske tegneprogrammer og brug af regneark til at se, hvad der sker, når vi ændrer på nogle af tallene, er oplagte indgange til at få fordele af at arbejde med forskellige programmer. IT skal opfattes dels som et værktøj, der kan lette arbejdet, dels som et kommunikationsmiddel omkring formidling af resultater, men også som et pædagogisk hjælpemiddel i undervisningen. Som en sammenfatning af censorernes indberetninger vil jeg fremhæve, at:\nmange prøveoplæg med god virkning har taget udgangspunkt i lokalsamfundet, og at der generelt har været færre forlagsfremstillede og flere lærerfremstillede og lærertilrettede oplæg. Det kan være et problem at finde forhold i lokalsamfundet, som i tilstrækkeligt omfang giver mulighed for en bred faglig bearbejdning tendensen har været i retning af mere såkaldt åbne oplæg, dvs. intensionen er, at eleverne/gruppen i større udstrækning selv skal formulere de problemer, de vil undersøge.Dette rummer fordele, pecielt for de dygtige elever, men også nogle ulemper. Ofte må læreren og censor hjælpe på vej og måske direkte gå ind og formulere eller stille et konkret forslag. Her vil en mere synlig problemstilling være en hjælp. En præcisering i retning af "undersøg priserne på følgende tilbud\n", "giv en beskrivelse af og begrund, hvordan\n", "gør rede for, hvordan du ved brug af\n." vil hjælpe eleverne på vej til at finde matematikken i opgaven og give mulighed for en bedre bedømmelse af præstationerne kommunikationen blandt eleverne omkring løsning af opgaverne har varieret fra en uddeling af opgaver til medlemmerne i gruppen, til elevgrupper, der opfatter prøven som en gruppeprøve og har en god samtale om opgaverne og en diskussion om problemløsningen. Variationen kan hænge sammen med opgavernes formulering, arbejdskulturen på stedet og elevsammensætningen i gruppen tekstopgivelserne stadig i temmelig stort omfang består i angivelser af sider fra "bogen" i stedet for beskrivelser af faglige emner og de temaer, hvori emnerne er indgået brug af computer i vid udstrækning er ikke eksisterende, forbeholdt enkelte elever eller mere af pligt end af gavn Den skriftlige del af Folkeskolens prøver i matematik Dette års prøvesæt er udarbejdet ud fra bestemmelserne i Faghæftet og i Prøvebekendtgørelsen.\nI tiden efter prøveafviklingen har der været en livlig debat i matematikunderviserkredse, og bl.a. har der fra flere sider været drøftet sættets sværhedsgrad, pointfordeling, fejl i selve sættet og teksternes læsbarhed. Det sidste måske specielt med henblik på elever med læsevanskeligheder og tosprogede elever.\nOpgaveudvalget bestræber sig på at formulere opgaverne, så de dels fremstår med klare problemstillinger og dels knytter tekstdel, grafikdel og de matematiske problemstillinger sammen til en helhed. Det forventes, at eleverne kender ord og begreber fra det danske sprog, der kan og skal henføres til matematiske begreber og problemstillinger og efterfølgende indgår i problemløsningen og i resultatformidlingen. Samtlige prøveoplæg bliver gennemlæst og eventuelt tilrettet efter anvisninger af fagkonsulenten for dansk med henblik på en hensigtsmæssig sproglig udtryksform. Yderligere bliver prøveoplæggene målt for deres LIX værdi, så den er i overensstemmelse med, hvad der er passende for klassetrinnet. Her skal det bemærkes, at LIX i matematikopgaver ikke kan sammenlignes med LIX i almindelig dansk prosa. Opgavernes faglige karakter og brug af matematiske udtryk medfører naturligvis, at der skal benyttes andre grænser og vægtninger i den endelige vurdering af teksternes læsbarhed. CKF omhandler Arbejde med tal og algebra, Arbejde med geometri, Matematik i anvendelse og Kommunikation og problemløsning. De sproglige formuleringer i prøvesættene er således et udtryk for netop denne sammenhæng. Dermed er den bedømmelse, der gives for elevernes præstation, et udtryk for, i hvilket omfang, de behersker disse sammenhænge.\nFra ministeriets side har der været et ønske om at tydeliggøre de faglige krav til eleverne, og de aktuelle opgavesæt er derfor tilrettet disse krav. Den skriftlige del af Folkeskolens afgangsprøve i matematik Årets prøvesæt til afgangsprøven havde i år Christiansborg og folketinget som hovedtema. Karakterstatistikken for den skriftlige afgangsprøve i de sidste fire prøveterminer er: 1999\n11 eller 13\n9 8 7 6 5 03 eller 00\nI alt 56.283 elever deltog i prøven. Færdighedsdelen Færdighedsdelen består af 50 opgaver, og de fleste er de traditionelle opgavetyper, som vi kender dem fra tidligere færdighedssæt. Der er således opgaver inden for et bredt udvalg af de færdigheder, der forventes at være kendt af elever, der går op til afgangsprøven. Det har været kendetegnende, at mange elever har afleveret resultater uden benævnelser, og at regnereglernes hierarki (som sædvanligt) har voldt problemer.\nEndelig har det været en interessant iagttagelse, at en hel del skoler på udvalgte områder i færdighedsdelen har udvist særdeles store forskelle i rigtighedsprocenter mellem de enkelte klasser på samme skole. Det er et signal til, at skolerne skal udnytte mulighederne i det statistiske materiale, de kan udarbejde på grundlag af elevernes løsninger, til at analysere, hvad der er grunden til disse forskelle. Ministeriet er ikke i besiddelse af en opgavestatistik fra samtlige elevers besvarelser, men på baggrund af evalueringsmødet den 16.5.2002 er følgende statistik, som omfatter 2200 elever fra FSA, udarbejdet. Blandt de opgaver, der i særlig grad har givet anledning til diskussion eller har været vanskelige for en del elever, er følgende i nummerfølge:\n1075 : 25 = Division med to-cifret divisor (bortset fra 10) har ikke ofte været med som opgave i færdighedsdelen. Det er ikke hensigten fremover generelt at kræve i færdighedsdelen, at eleverne skal kunne dividere med to-cifret divisor; men størrelser af typen 10, 25 og 50 vil kunne forekomme. Opgave 7 (2a - b) · 2 - 2b\nSom det fremgår af statistikken, er det under 20 % af eleverne, der har løst denne opgave korrekt. Det er en meget lav løsningsprocent, og det bør give anledning til at overveje, om der skal arbejdes mere med algebra af denne type i den daglige undervisning.\nOpgave 8 a2 - 2 · (3b + a) Ligeledes en meget lav rigtighedsprocent. I de dele af ungdomsuddannelserne, hvor matematik indgår som et betydende element, er der en forventning om, at eleverne har et beredskab omkring algebra, der omfatter opgavetyper som opgave 7 og 8. Det er derfor nødvendigt at overveje, i hvilket omfang og på hvilken måde regning med algebraiske udtryk af denne type skal være en indlært færdighed hos eleverne. Opgave 18 Er blevet løst korrekt af over 80 % af eleverne, så tilsyneladende har denne type af geometriopgaver, der tjekker viden om "geometriord", en rimelig form. Alternativet er selvfølgelig at lade eleverne tegne en linje parallel med fx h. Opgave 22\nTegn et rektangel med et areal på 9 cm2. Ministeriet har fået flere henvendelser gående på, om vi kan acceptere et kvadrat på 3 ·3 cm. Her skal det understreges, at kvadrater udgør en ægte delmængde af mængden af rektangler, og således er et rektangel med den yderligere egenskab at være et kvadrat. P� flere omr�der har vi tilsyneladende nogle gr�zoner, hvor der hersker en vis faglig usikkerhed hos l�rerne. Det er altid en balanceakt at vide, hvorn�r noget er �benlyst forkert eller er p� kanten til at v�re forkert, s� vi alligevel vil acceptere det som et svar, der skal godtages. Et eksempel, der kan knyttes til den samme diskussion, er opgave 16, "Del kvadratet op i 5 dele ved hj�lp af tre rette linjer", Skal vi her godtage svar, der indeholder halvlinjer? Det handler om en faglig diskussion og at f� sat nogle gr�nser mellem rigtigt svar og forkert svar. Der skal ikke herske tvivl om det faglige svar. Her kan halvlinjer ikke godtages. Men opgaven handler ikke om i f�rste h�nd at v�re stringent i sin definition; mere om at kunne opdele kvadratet i fem dele. S� her kan censor og l�rer m�ske godt blive enige om at give 1/2 point for et kvadrat, der er opdelt i fem rum, selvom der er blevet brugt halvlinjer. I opgave 22 handler det om at kunne tegne et rektangel med et givent areal, og et kvadrat opfylder disse betingelser. Men det g�r ethvert parallelogram ikke. Opgave 29, 30 og 31\nOgså i år er der "brøkopgaver" i færdighedsdelen. Løsningsprocenten er omkring mellem 40 og 50 % for 29 og 30, og over 80 for opgave 31. Men med overordentlig store forskelle klasserne imellem. Det må selvfølgelig give anledning til eftertanke og diskussion om undervisningens indhold og målsætning på de enkelte skoler.\nEr 1/3 = 0,33? Og hvilke resultater skal accepteres?\nTraditionelt betyder et lighedstegn, at udtrykkene på hver side skal v�re lig med hinanden. I modsat fald benyttes ��. Problemløsningsdelen Omkring problemløsningsdelen har der fra censorernes side generelt været tilfredshed med sættets udformning og indhold. En del har været yderst tilfredse med de formuleringer, der lægger op til at vise, overveje og vurdere sammenhænge og resultater. I tiden inden lærerne fik opgaverne retur fra censor, har der været en intensiv debat omkring netop denne del af årets prøver i matematik. Generelt kan vi fra evalueringsmødet den 16. maj og på baggrund af censorkorpsets skriftlige indberetninger konkludere, at eleverne har klaret opgaverne som forventet. Der er stillet krav om en øget faglighed og om en bedre kommunikation omkring opgavens løsning og formidling af de opnåede resultater. Det har eleverne klaret på tilfredsstillende vis. Kravene om en øget faglighed har bevirket, at der er givet færre høje karakterer; men som helhed er der en tilfredsstillende fordeling af karaktererne. Dette set i forhold til de mål, der er angivet i CKFer og vejledende delmål, og som opgavesættet skal evaluere. Opgavesættets tema er selvklart valgt ud fra de mange valg, samfundet har foretaget i det pågældende skoleår, og hvor det har været naturligt at arbejde med valg som tema i tværgående sammenhænge på de afsluttende klassetrin. I formålet for folkeskolen er nævnt, at "Skolen forbereder eleverne til medbestemmelse, medansvar, rettigheder og pligter i et samfund med frihed og folkestyre". Og i formålet for faget matematik er nævnt "at kunne tage ansvar og øve indflydelse i et demokratisk fællesskab ", så naturligvis har alle elever i større eller mindre grad arbejdet med en matematisk indgang til sådanne emner. Det er således et både aktuelt og kendt overordnet tema, der ligger til grund for dette års opgaver. Det er ikke et naturgivent krav, at et års opgavesæt skal appellere til ungdomskulturen. Det er bestemt også meningen, at eleverne skal kunne forholde sig matematisk til emner og problemstillinger, der vedrører fx samfundsforhold og den fælles kulturarv i kunst, historie og videnskab. Opgavesættene vil også fremover forsøges udarbejdet, så de har omdrejningspunkt omkring et gennemgående tema. Det er anbefalelsesværdigt, at det daglige arbejde med matematikken er præget af problemstillinger og emner fra hverdagen og det omgivende samfund. Brug af matematisk sprog og matematisk tænkning omkring arbejdet med faglige og tværfaglige temaer og i kommunikationen omkring løsningsforslag vil givet være til fordel for en del elever. Det vil forhåbentlig også give eleverne mulighed for at knytte forbindelser mellem standardalgoritmer og færdigheder. Som omtalt i indledningen til dette hæfte har det været hensigten, ud over at leve op til bestemmelserne, som de er udtrykt i Klare Mål og CKFer, at vægte kommunikations- og problemløsningsdelen i nær sammenhæng med tal og algebra samt geometri. Alt dette set ud fra bl.a. matematik i anvendelse, som det er beskrevet i matrixen for matematiks CKFer. Dette kommer til udtryk gennem vægtningen af formuleringer som "Vis ved beregning\n", "Vis i rammen, hvordan\n", "Vis i et cirkeldiagram\n", "Beskriv med ord\n", "Vurder om\n" og "Beskriv, hvordan\nDisse forhold skal ses i sammenhæng med bemærkningerne omkring valg af data, behandling af data og fremstilling af resultater, som ligeledes er nævnt i indledningen.\nFagligt berører opgavesættet forventede matematiske områder inden for Tal og algebra, en vægtning af arbejdet med Matematik i anvendelse samt Problemløsning og kommunikation. I mindre grad geometri. Et af problemerne med at tage udgangspunkt i et tema, der skal rummet årets opgavesæt, er faren for, at kravet om en vis sammenhæng kan give vanskeligheder med at gøre sættet alsidigt nok. I dette sæt har procentberegning og målestoksforhold fx fyldt en del. Til gengæld har eleverne klaret udregningerne omkring procent særdeles godt. Kommunikationskravet, hvor eleverne skal svare og argumentere med ord, har flere steder givet problemer. Eleverne svarer med personlige holdninger, fx til et politisk parti, og ikke med en matematisk funderet begrundelse. Her er et område, der skal arbejdes med. I opgave 1.1. "Hvor mange hundrede år er Danmark blevet 27 styret fra Slotsholmen?" kunne spørgsmålet have været: "Hvor mange år\n?" Når den anden formulering blev valgt, var det netop på grund af ønsket om at skulle vælge i datasættet, overveje beregningsformen og endeligt kommunikere et svar, der lever op til kravene i spørgsmålet. Selve opgaven er ganske let, og i besvarelsesprocenterne kan vi se, at den heller ikke har voldt eleverne problemer. Men dobbeltheden i spørgsmålet er en pointe, der kræver, at eleven kan læse og forstå spørgsmålet for at kunne svare korrekt.\nDet skal i den forbindelse bemærkes, at elever, der har vanskeligheder med at læse, har mulighed for at få opgavernes tekst på bånd/CD.\nI opgave 1 skal der beregnes omtrentlige arealer for de forskellige slotte på Slotsholmen. Omtrentlig bestemmelse af arealer ligger tæt på den praktiske virkelighed og skal betragtes, som noget eleverne skal kunne.\nI opgave 2, Meningsmålinger er udgangspunktet en formel for usikkerheden. For en del elever har det været vanskeligt at håndtere formlen med lommeregneren. Regningsarternes hierarki og brug af brøk og parenteser, her yderligere i forhold til et kvadratrodstegn, har været en udfordring for mange. Interessant er det, at langt flere elever har håndteret den grafiske del af samme problemstilling ganske fint. Opgave 3, Mandatfordeling var en af de opgaver, der i maj måned gav anledning til en del debat mellem matematiklærere. Eleverne har klaret opgaven helt tilfredsstillende. Statistikken fra evalueringsmødet viser, at 83% af eleverne har fået fire point eller derover i denne opgave. Det er bestemt tilfredsstillende.\nOpgave 4, Folketinget bestemmer skatter og afgifter. Rigtigt mange elever har været fortrolige med opgaver af denne type, og de har klaret de første delopgaver helt fint. Men en del elever har haft helt basale problemer med at aflæse diagrammet.\nDe har den opfattelse, at søjlen for energiafgifter ligger bagved, og nedenunder søjlen for miljøafgifter. En klar faglig misforståelse på et temmelig elementært plan. En helt korrekt besvarelse med cirkeldiagram skal indeholde de beregninger, der ligger til grund for tegning af diagrammet.\nFra lærerside møder vi to modsatrettede ønsker. Nogle vil gerne have mere detaljerede pointfordelingsvejledninger, og lige så mange vil gerne have mere overordnede pointfordelinger. Pointfordelingen kan altid diskuteres, men generelt har det været hensigten at give lidt flere point til de "nemme" opgaver og lidt færre point til de "svære" opgaver. Dette med den hensigt at skabe en bred midtergruppe og en mere differentieret top, hvor det er svært at få de sidst point til en absolut topkarakter. Dette hænger sammen med bemærkningerne til folkeskoleloven §14, hvor det er anført, at "Ændringerne af prøveniveauet betyder, at det vil være vanskeligere at opnå de højeste karakterer." Det betyder, at der på samme tid skal stilles rimelige krav til den fagligt lidt svagere elevgruppe, og at den fagligt højtydende elevgruppe i samme opgavesæt skal møde udfordringer, der kræver en ekstra indsats af dem for at opnå de absolutte topkarakterer. Det statistiske materiale, vi har til rådighed fra evalueringsmødet, viser, at dette tilsyneladende er lykkedes.\nDen skriftlige del af 10. klasse-prøven I årets prøvesæt var temaet Fiskeri.\nTilbagemeldingerne fra årets censorer giver udtryk for stor tilfredshed med prøvesættet som helhed. En passende sværhedsgrad med en blanding af lette spørgsmål og sværere problemstillinger.\nArbejdsmængden har for de fleste elever været passende, men også tidskrævende for nogen. Også omkring FS10-sættet har der været diskussion om tekstmængden og om kravene til at kunne læse og forstå dansk i forbindelse med løsningen af matematikopgaver. De tidligere bemærkninger omkring denne problemstilling er også gældende for FS10. Opgave 1, Det blå bevis. 1.1. En del elever har ikke brugt oplysningen om, at et år kan sættes til 52 uger. 1.4. Det har været vanskeligt for nogle elever at afgøre, hvilke felter, der skulle udfyldes i "regnearket". Opgave 2, På fiskeri. Det er vigtigt, at eleverne har en forståelse af, hvad nøjagtighed i målinger betyder for de efterfølgende beregninger. Og at disse overvejelser fremgår af deres besvarelser. I den aktuelle opgave er det ikke muligt at måle nøjagtigt, og det fremkomne resultat er derfor heller ikke nøjagtigt. Derfor skal besvarelsen tage højde for disse forhold for at være korrekt. En besvarelse som: "Der er næsten 6 sm til Vengeancegrunden og retur. Den sejltur tager under 1 time. Fiskegarnene kan hives ind på 45 min. Så hele turen tager mindre end 1 time 45 min. De kan sagtens nå det", er således en helt korrekt besvarelse. Opgave 3, Fiskegarn. I 3.3. bliver en del elever snydt af at skulle tegne netmasken som et kvadrat, derefter beregne arealet og efterfølgende udføre en beregning, der benytter omkredsen.\nNogle elever antager herefter, at arealet er konstant, når masken udspiles. De opstiller en ligning, der bygger på denne antagelse, og løser en ligning, der er lige så svær, som den rigtige.\nDe har altså opstillet en matematisk model og arbejdet med den frem mod en løsning. Blot en forkert model. Men de har vist, at de kan opstille en model og vist, at de kan bruge den til at nå en løsning. Det skal selvfølgelig give point, men ikke fuldt pointtal.\nOpgave 4, Losning. Opgave 4.1. har tilsyneladende forvirret nogen ved at være så let.\n4.3. skal ved en fuldstændig korrekt besvarelse indeholde horisontlinje, to forsvindingspunkter, (diagonalkryds) og lodrette linjer, samt rage ud over kanten af pallen. Opgave 5, Instrumenter.\nI 5.2. og 5.3. kan eleverne straffes med pointfradrag for den samme fejl to gange. Hvis de har glemt 2-tallet i det ene spørgsmål, skal der ikke trækkes point, når fejlen føres videre i næste spørgsmål. Ved beregning af keglens diameter i 5 meters dybde er det ganske få elever, der angiver egenskaber ved ensvinklede trekanter som årsagen til, at de kan foretage beregningen. Opgave 6, Redningsflåden. Opgave 6 giver anledning til to overordnede problemstillinger. Den ene vedrører nøjagtighed. Flådens mål er angivet i mm, og det skyldes krav fra myndighederne om en bestemt standard, som flåden skal leve op til. I praksis er der selvfølgelig nogle tolerancer, så der er en vis usikkerhed omkring det virkelige mål. Når beregningerne udføres, skal der selvfølgelig foretages nogle afrundinger, så de endelige resultater i forbindelse med angivelse af rumfanget fx angives i liter eller dm3. Den anden problemstilling er overvejelserne om bæreevnen, hvor der skal være et vist råderum, før det vil være rigtigt at sige, at den kan bære seks personer. Ikke alle elever foretager denne overvejelse. Brug af IT til de skriftlige prøver Ved årets prøver er registreret følgende over brug af EDB ved sommereksamen: Fag\nAntal elever i undersøgelsen\nAnvendt EDB Drenge Piger antal %\nDet samlede antal brugere af EDB er stadig meget lille. I dansk og engelsk ligger de tilsvarende procental på henholdsvis 56% og 55%. Der kan være flere årsager hertil, som ligger på linie med den tilsvarende problemstilling i den mundtlige prøve.\nDer er ikke nogen umiddelbar fordel ved at benytte computer ved selve prøven. Det tager for lang tid at "skrive" matematik på computeren. Integrationen mellem egnede programmer og en teksbehandler er ikke tilstrækkelig enkel. Og måske bliver computeren ikke benyttet i tilstrækkelig grad i det daglige arbejde. Også dette kan have flere årsager. Uregelmæssigheder under afviklingen af den skriftlige prøve Også i år har der været en del uregelmæssigheder i forbindelse med afviklingen af prøverne i matematik. Langt den største andel af disse uregelmæssigheder har tilknytning til brug eller ikke brug af holdbar skrift.\nDet skal understreges (igen), at eleverne må bruge ikke-holdbar skrift til tegninger, diagrammer og, at hvad de afleverer som deres løsningsforslag, skal være skrevet med holdbar skrift.\nTemmelig mange censorer har modtaget såvel kladde som indskrift - eller kladde alene, der i så fald kræver en dispensation fra Prøveafdelingen i ministeriet for at blive bedømt.\nDisse uregelmæssigheder har haft en kraftig vækst i de senere år, og der er derfor grund til at indskærpe lærernes pligt til at orientere eleverne omkring bestemmelserne for afvikling af den skriftlige prøve og tilsynets pligt til at sørge for en korrekt indsamling og sortering af besvarelserne.\nPointfordeling og rettevejledning, FSA maj-juni 2002 Folkeskolens afgangsprøve Matematik - FSA\nHvert rigtigt facit tildeles 1 point. Problemløsningsdel Problemløsningsdelen kan højst tildeles 75 point Opgave 1, Slotsholmen 20 point 1.1. tildeles højst 2 point 1.2. tildeles højst 3 point 1.3. tildeles højst 5 point\n1.4. tildeles højst 5 point 1.5. tildeles højst 3 point Opgave 2, Meningsmålinger 24 point\n2.1. tildeles højst 4 point 2.2. tildeles højst 3 point 2.3. tildeles højst 3 point 2.4. tildeles højst 3 point 2.5. tildeles højst 3 point 2.6. tildeles højst 2 point 2.7. tildeles højst 3 point 2.8. tildeles højst 3 point Opgave 3, Mandatfordeling 12 point 3.1.tildeles højst 8 point 3.2. tildeles højst 4 point Opgave 4, Folketinget bestemmer skatter og afgifter 19 point 4.1. tildeles højst 3 point 4.2. tildeles højst 3 point 4.3. tildeles højst 2 point 4.4. tildeles døjst 5 point 4.5. tildeles højst 3 point 4.6. tildeles højst 3 point Speciel rettevejledning:\nFærdighedsdelen: Intet at bemærke. Problemløsningsdelen: Intet at bemærke.\nVed bedømmelsen skal der gives én samlet karakter for de to elementer i prøven og én for orden i problemløsningsdelen.\nVed fastsættelsen af karakteren skal de to prøvedele vægtes i forholdet 1:3. Ved bedømmelsen skal det ske ved, at antallet af point i færdighedsdelen divideres med 2, ved et ulige antal forhøjes. Dette tal for færdighedsdelen lægges sammen med pointtallet fra problemløsningsdelen, og derved fremkommer en sum, der fastsætter karakteren i henhold til omsætningstabellen. Hvis begge besvarelser vurderes til fuldt pointtal, bliver forholdet 25:75 svarende til 1:3. 90-100 point giver karakteren 11 evt. 13 80-90 point giver karakteren 10 65-80 point giver karakteren 9 49-65 point giver karakteren 8 33-49 point giver karakteren 7 20-33 point giver karakteren 6 10-20 point giver karakteren 5\n0-10 point giver karakteren 03 evt. 00 Med venlig hilsen Niels Plischewski Undervisningskonsulent Pointfordeling og rettevejledning, FS10 maj-juni 2002\nFolkeskolens 10.-klasse-prøve Matematik FS10\nPointfordeling Opgaverne kan højst tildeles 100 point Opgave 1, Det blå bevis 13 point 1.1. tildeles højst 2 point 1.2. tildeles højst 3 point 1.3. tildeles højst 2 point 1.4. tildeles højst 6 point Opgave 2, På fiskeri 17 point 2.1. tildeles højst 2 point\n2.2. tildeles højst 2 point 2.3. tildeles højst 6 point\n2.4. tildeles højst 7 point Opgave 3, Fiskegarn 17 point 3.1. tildeles højst 2 point 3.2. tildeles højst 5 point 3.3. tildeles højst 5 point 3.4. tildeles højst 5 point Opgave 4, Losning 14 point 4.1. tildeles højst 2 point 4.2. tildeles højst 4 point 4,3, tildeles højst 8 point\nOpgave 5, Instrumenter 20 point 5.1. tildeles højst 4 point\n5.2. tildeles højst 6 point 5.3. tildeles højst 6 point 5.4. tildeles højst 4 point Opgave 6, Redningsflåden 19 point 6.1. tildeles højst 4 point 6.2. tildeles højst 3 point\n6.3. tildeles højst 6 point 6.4. tildeles højst 2 point 6.5. tildeles højst 4 point\nSpeciel rettevejledning: Intet at bemærke. Omsætningstabel: 90-100 point giver karakteren 11 evt. 13 80-90 point giver karakteren 10 66-80 point giver karakteren 9 48-66 point giver karakteren 8 34-48 point giver karakteren 7 20-34 point giver karakteren 6 11-20 point giver karakteren 5 0-11 point giver karakteren 03 evt. 00 Med venlig hilsen\nNiels Plischewski Undervisningskonsulent Denne side indg�r i publikationen "Pr�ver, Evaluering, Undervisning - Matematik-Fysik/kemi 2002" som kapitel 1 af 2\n� Undervisningsministeriet 2002


Tiilmeld hele familien til Ven-turen\nTryk her for at komme til tilmeldingen.\nDen årlige forældretur går til Ven i sidste weekend af august. Vi sejler til Ven, laver kyllinger over bål og sover i telt. Det er en super hyggelig tur og selvfølgelig skal du og din familie med!\nTilmeld familien til Standerhejsning\nTilmeldingen sker via dette link\nGRUPPERÅDSMØDE 22. februar 2016\nKære juniorer, spejdere, seniorer, jungmænd, forældre og søskende\nSe invation i dokumentet til højre.\nTilmeld jer grupperådsmødet via dette link: http://www.vikingerne.org/node/1121\nGuide uden login:\ntryk på linket http://www.vikingerne.org/node/1121\nSkriv navn fx dit barn der går til spejder\nTilmelding tíl fastelavnsturen er ÅBEN\nÅret første tur går til Høje Sandbjerg, hvor flok, trop og klan skal slå katten af tønden og meget mere.\nTilmeld jer via kalenderen eller følg det direkte link: http://vikingerne.org/node/1044\nEmneord: Fastelavn Sjov Tilmelding Tur Junior Trop Klan\nDEN NYE KLANBÅD\nPlan for den næste måneds tid med hensyn til den nye klanbåd:\nStanderhejsning ligger i år d. 2. maj kl. 14!\nLæs mere om dagen i den vedhæftede invitation!\nSom altid vil der være et kaffe og kagebor og om aftenen tænder vi grillen til folks medbragte bøffer og majskolber.\nHvis man er interesseret i at hjælpe så skriv en mail til Luna (luna_joergensen [at] hotmail [dot] com),\nEmneord: Oprykning Sejlsæson start Tradition Junior Trop Klan\nEmneord: Ørholm Trop Klan\nØrholm var en succes\nTak for en rigtig god weekend tur på Ørholm turnering. Der kommer snart en beretning skrevet af Lucas og Oskar og nogle billeder fra turen. Men det skal lige siges at Hannibal og Alfred fra troppen var de sejeste på turen!\nØrholmturnering 6.-8. marts 2015\nNu er invitationen til Ørholm kommet. Det er for troppen og I skal tilmelde jer inden 6. februar 2015.\nEmneord: Ørholmturnering Trop Klan


Udredningsretten overholdes i syddansk psykiatri // Psykiatrien i Region Syddanmark\nPsykiatrien i Region Syddanmark OM OS Presse Pressemeddelelser Marts 2019 Udredningsretten overholdes i syddansk psykiatri\nUdredningsretten overholdes i syddansk psykiatri\nGennem hele 2018 har Psykiatrien i Region Syddanmark sikret sig, at mindst 95 procent af alle de patienter, der henvises til sygehuset tilbydes udredning inden for 30 dage.\nUdredningsretten sikrer, at børn, unge og voksne, der henvises til sygehuset af egen læge bliver udredt inden for 30 dage. Sundhedsdatastyrelsen holder løbende øje med, at retten overholdes i både somatikken, voksenpsykiatrien og børne- og ungdomspsykiatrien i alle landets regioner. I Region Syddanmark er man tilfreds med resultatet.\n- Vi har i regionsrådet i Region Syddanmark igennem mange år haft fokus på og investeret i psykiatrien. Vi har i det seneste år afsat over 60 millioner til området. Vi kan med glæde se, at de mange års investeringer og en rigtig flot indsats fra medarbejderne giver sig til kende i relativ kort ventetid på behandling og de fine udredningstal, som psykiatrisygehuset nu igen kan præstere, siger formand for Psykiatri- og socialudvalget i Region Syddanmark, Thies Mathiasen.\nHos Psykiatrien i Region Syddanmark har man gennem hele 2018 holdt andelen af patienter, der udredes inden for de 30 dage over 95 procent i voksenpsykiatrien, mens det i børne- og ungdomspsykiatrien ser endnu bedre ud. Her lå procenten i slutningen af 2018 på 97 procent. Det er tal, der glæder psykiatriens administrerende sygehusdirektør, Charlotte Rosenkrantz Josefsen.\n- Det er positive tal, som afspejler det hårde arbejde, vores medarbejdere hver dag yder ude på afdelingerne. Vi vil i fremtiden fortsat have fokus på at sikre vores patienter en god behandling med mindst mulig ventetid, siger hun.\nTallene er netop offentliggjort af sundhedsdatastyrelsen. Næste gang, der bliver offentliggjort tal for overholdelse af udredningsretten, vil være i starten af 2020.\nSe mere på esundhed.dk.\nThies Mathiasen, formand for Psykiatri- og socialudvalget i Region Syddanmark / 40 40 77 46\nCharlotte Rosenkrantz Josefsen, Administrerende sygehusdirektør i Psykiatrien i Region Syddanmark Charlotte.josefsen@rsyd.dk / 99444801


Flybilletter TEHRAN (THR) → find de billigste flyrejser\nFly til Tehran ✔\nVi har gjort det enkelt og hurtigt, at finde de bedste tilbud på billetter til Tehran.\nRejsepriser.dk søger efter rejser til Tehran hos alle de kendte og ukendte flyselskaber og rejseselskaber, det vil sige, at du kan spare meget tid ved at bruge vores service til at søge efter de billigste flybilletter til Tehran. Hvis et flyselskab tilføjer et rejsemål, så sørger vi for at tilføje dette til vores søgetjeneste.\nNår du har bestemt dig for hvilken pris der er den rigtige, klikker du bare på ”Fortsæt”, så bliver du ført videre til det pågældende rejsebureau, hvor du kan bestille din flyrejse til Tehran.\nVi bliver betalt for at sende brugeren til fly- og rejseselskaberne fra Rejsepriser.dk, men modtager ikke kommision af billetprisen. Derfor er det vigtigt at nævne, at vi tjener det samme, om vi videresender dig til en dyr eller en billig flybillet til Tehran. Dette betyder, at du altid er sikker på, at Rejsepriser kun er interesseret i du kan vide dig sikker på, at Rejsepriser kun er interesseret i at finde den billigste flybillet til dig og ikke henvise dig til den flybillet vi tjener bedst på.\nNår du køber flybilletten i god tid, har du måske mulighed for at være mere fleksibel med datoerne for flyrejsen, hvilket betyder meget for billetprisen, da du så kan undgå at booke afgange i weekender. Med disse simple tips, kan du sparer op til 30-50% på billetter til Tehran! Som regel er det godt givet ud, at købe sin flybillet til om eftermiddagen eller om aftenen, da forretningsfolk ofte foretrækker formiddagen og morgenen. Derfor er den dyreste dag at bestille flyrejser på en lørdag formiddag og den billigste en tirsdag aften eller nat.\nDesværre oplever vi, at nogle af selskaberne ikke følger dansk lov som kræver, at flyselskaberne viser prisen på billetten inklusiv alle gebyrer. Såfremt du leder efter flybilletter til Tehran på vores hjemmeside, er gebyrerne medtaget i langt de fleste tilfælde. Hold godt øje med, om dette passer og kontakt os endelig, såfremt du oplever at nogle selskaber ikke metager evt. gebyrer. Især lavprisselskaberne benytter bevidst lave priser på flybilletter til at tiltrække kunder, men i bookingforløbet på deres website tilføjer de ekstra gebyrerer for bagage, check-in, pladsreservation osv. Nogle gange kan du altså ende med at gebyret koster det samme eller mere end flybilletten til Tehran gør. Du skal derfor ikke booke, uden at undersøge billetprisen ved andre flyselskaber.\nEt måltid på en billig restaurant: 31.63\nØl (½ liter fad): 43.94\nTaxi - Starttakst: 2.24\nTaxi - kilometertakst: 2.24\nFlygbiljetter till Teheran


Foto: Lars Bork Dylander, CEO i 2BM\nInsight: Digital Vækst dato: 31. maj 2021 Tekst: Redaktionen, Business Insightsaf Stian Faber\nStifter og CEO i SAP-huset 2BM, Lars Bork Dylander, fylder 50 år. Han har altid været drevet af sin begejstring for mulighederne i IT og ny teknologi, men han ved også, hvordan man svinger en hammer.\nDet sker altid med begejstring i stemmen, når Lars Bork Dylander taler om ny teknologi. Uanset om det handler om hans første computer som dreng, nye intelligente SAP-løsninger fra 2BM til gavn for landets virksomheder eller alle de YouTube-videoer om nye teknologiske fænomener, han følger med i og lærer af.\n30. maj blev den teknologi-begejstrede stifter og CEO i SAP-huset 2BM 50 år.\nFra 2B-Mobile til 2BM\nDet er 21 år siden, han var med til at grundlægge 2BM, og det har alle årene været med teknologi og innovation som drivkraft, at virksomheden har udviklet sig.\nDet viser sig også i historien om konsulenthusets navn.\n”Vi hed oprindeligt 2B-Mobile som forkortelse af To Be Mobile. Det syntes vi var rigtig smart. Det var jo dengang, at mobilteknologi, Nokia 3210, SMS og det allerførste mobil-internet WAP var det hotteste. Det ville forandre verden. Planen var, at vi ville lave mobilløsninger til B2B-markedet. Problemet var, at det var ret dyrt at lave softwaren, så vi havde brug for flere penge,” fortæller Lars Bork Dylander.\nLøsningen lå dog lige for. Lars Bork Dylander kom selv fra Ernst & Young, hvor han havde arbejdet med SAP og consulting.\n”Vi besluttede at lave en lille SAP-forretning ved siden af for at finansiere udviklingen af mobilløsninger, men der gik ikke længe, før SAP-forretningen var størst, og vi ændrede navn til 2BM. Men vi har holdt fast i mobilteknologi, og den dag i dag har vi et datterselskab, 2BM Software, som fokuserer på SAP-baserede mobilløsninger til vedligehold og lager.”\nStadig det der driver mig\nI dag kredser 2BMs udvikling og arbejde for kunder ifølge Lars Bork Dylander konstant om nøglebegreber som innovation, effektivitet og industri 4.0.\nIngen vælger at tage os ind, medmindre de har en vision om, at de vil noget nyt, der ligger længere fremme end der, hvor de befinder sig i dag.”\nHans fascination af nye teknologiske muligheder er den samme som dengang, han som nystartet iværksætter for to årtier siden besøgte en af mobilteknologiens globale hotspots, Yokosuka Research Park i Japan.\n”Det er fantastisk at sidde her 20 år efter og være lige så begejstret over al mulig teknologisk innovation rundt omkring i verden. Det er stadig det samme, der driver mig. Det er tilfredsstillelsen ved at gribe noget nyt og i samarbejde med vores kunder bruge det til at skabe en god forretning for dem. Og i dag handler innovationskraft jo ikke kun om produktionsvirksomheder, men i lige så høj grad om administration i bred forstand, fordi de nye ERP-systemer i kraft af kunstig intelligens giver virksomheder helt nye muligheder for at udnytte data og træffe bedre beslutninger.”\nViskelædertaster og flaskehalskurser\nLars Bork Dylander har altid leget med IT, men han tog ikke den direkte vej ind i branchen.\n”Min første computer var en ZX Spectrum 48. Gamle nørder som mig kan huske den for de karakteristiske ”viskelædertaster”. Skolen var måske ikke det, jeg gik allermest op i, så min far læste med mig i sommerferierne. Aftalen var, at hvis jeg læste matematik med ham en time om dagen, så fik jeg den her ZX Spectrum,” fortæller Lars Bork Dylander.\nHan orkede ikke gymnasiet og uddannede sig i stedet til tømrer og derefter til produktionsingeniør. Derefter blev IT endelig hans gebet.\n”Dengang lavede man såkaldte flaskehalskurser for at imødekomme den enorme efterspørgsel på IT-ressourcer. Det var lige mig, og jeg blev ret hurtigt fisket af Ernst & Young efter mit kursus. Jeg syntes, det var himmelsk at programmere og lave tilskudsstyringssystemer og andet godt. SAP var i en kæmpe udvikling på det tidspunkt, og ledelsen gav interesserede IT-medarbejdere muligheden for at arbejde med SAP. Jeg meldte mig under fanerne, og derefter gik det slag i slag.”\nNyder at gå og sætte i stand\nLars Bork Dylander bor på Frederiksberg med hustruen Susanne Bork Klussmann og deres fire børn.\nEn stor del af fritiden bliver brugt på ødegården i Sverige, hvor der er brug for håndværksevnerne.\n”Det er virkelig en ødegård. Den ligger langt ude i naturen, og den er mit åndehul. Der går jeg og ordner og sætter i stand. Det nyder jeg meget. Alle de huse, jeg har haft, har jeg selv gået og sat i stand. Lige nu går jeg og laver badeværelse, og så skal jeg have ordnet noget 4G, så vi kan få noget ordentligt internet.”\nTags: 2BM, Digitalisering, Lars Bork Dylander, SAP\nhttps://www.businessinsights.dk/wp-content/uploads/2021/05/lars-header.jpg 450 760 Stian Faber https://www.businessinsights.dk/wp-content/uploads/2018/10/Logo_Businessinsights_2.jpg Stian Faber2021-05-31 21:08:232021-05-31 21:11:35Tech-nørd med hænderne godt skruet på


Sådan holder du din hund kølig på de varme sommerdage\nFor mange er sommeren lig med mange udendørsaktiviteter, med leg og gåture med deres hund. Men på de varmeste sommerdage, kan det medføre at din hund bliver utilpas og at aktivitetsniveauet falder, når de får det for varmt.\nHunde kan nemlig ikke, ligesom mennesker, regulerer deres egen kropstemperatur helt på samme måde, da ikke kan svede. Det kan derfor være nødvendigt, at hjælpe din firbene ven med at holde temperaturen nede.\nSådan virker en kølermåtte\nEn kølermåtte til hunde er tykkere end almindelige hundetæpper, hvilket skyldes at kølermåtterne er udstyret med gel indeni, der giver den kølende effekt. Det betyder også, at du ikke behøver at komme kølermåtten i fryseren eller gennemvæde den med koldt vand for at skabe den kølende effekt, som ved andre typer af måtter.\nDet indvendige gel aktiveres når måtten berøres, det sker f.eks. når hunden lægger sig på måtten. Herefter absorbere kølermåtten hundens kropsvarme, og varmen fordamper via de områder på kølermåtten, som ikke berøres af hunden.\nKølermåtten aftager sin kølende effekt efter nogle timers brug, men er hurtigt til at genaktivere sig selv igen - og er derfor hurtig klar til brug igen.\nSådan anvender du en kølermåtte\nEn kølermåtte til hunde kan anvendes mange steder; i bilen, i hjemmet og tages med på farten til f.eks. stranden eller andet.\nDog skal du være opmærksom på ikke, at lægge kølermåtten i direkte sollys, da det kan give den modsatte effekt og ødelægge den kølende gel.\nFordele ved en kølermåtte\nDer mange fordele forbundet med at købe en kølermåtte til din hund. Vi har samlet nogle af dem her:\nKølermåtten kan nemt tages med på farten, og foldes sammen når den ikke bruges.\nSikrer at din hunds kroptemperatur bliver reguleret på de varme sommerdage, så din hund ikke oplever utilpashed og bliver overophedet.\nHunden kan selv aktiverer den kølende effekt, ved at træde og lægge sig på den.\nKølermåtten er lavet i et tykkere og slidstærkt materiale, og kan derfor anvendes i flere år.\nHvis måtten bliver beskidt, kan den nemt rengøres med en våd klud.\nVores udvalg af kølermåtter\nLille 129 kr. Mellem 159 kr. Stor 349 kr.\nAndre alternativer til at holde temperaturen nede på din hund\nUdover de smarte kølermåtter, findes der også andre alternativer, der kan hjælpe din hund med at regulerer temperaturen i sommervarmen.\nKølervesten til hunde kan anvendes som et alternativ eller sammen med kølermåtten. Vesten gøres gøres våd inden brug, og holder herefter din hund kølig.\nDet nedkølende håndklæde virker på samme måde som vesten. Håndklædet vrides i koldt vand, og lægges over hunden.\nHar du en vand glad hund? Så den med på stranden og medbring noget sjovt vandlegetøj, der flyder når du kaster det ud i vandet. Det er en god måde både at aktiverer og nedkøle din hund.\nNår sommervarmen rammer er det vigtigt, at din hund har adgang til vand hele døgnet rundt. Skal I på tur, så er det en god idé at medbringe noget rent vand, der let kan transporteres og slukke tørsten. Den smarte drikkeflaske er med kop, og er nemt at have med på farten - og så er den særligt velegnet til både træning, gåture og udflugter.\nElsker din hund også is? Så kan en lækker hunde is være en skøn forfriskende og nedkølende sommersnack, som din hund helt sikkert vil elske dig for. Du kan også lave dem selv, se vores guide til hvordan du nemt kan lave dine egne hunde is.\nVi håber du kan bruge vores råd, og har fået inspiration til de kommende sommerdage, der er i vente ☀


Taoist Tai Chi Society | Mere historie\nSmertelindring ved hjælp af Taoist Tai Chi™ kunst\n50 år med Taoist Tai Chi™ kunst\nOprindelsen af Taoist Tai Chi® kunst kan spores til de tidligste perioder af kinesisk historie. Taoismen har fra sin begyndelse søgt at få krop og sind til at vende tilbage til deres oprindelige natur, til at være i harmoni med Tao. Som et udtryk for dette har fysisk udfoldelser eller kunstarter altid været en integreret del af denne lære. De tidligste af disse kunstarter blev praktiseret af shamaner, hvis lære blev integreret i den begyndende taoistiske tradition. Efterhånden som den udviklede sig gennem århundreder og årtusinder fortsatte Taoistiske mestre og udøvere, der trænede i templer eller levede som eremitter i ødemarken, med at udvikle disse kunstarter og videregive dem til deres elever, mens de berigede traditionen for fysisk og åndelig udvikling.\nZhang Sanfeng: Tai chi som indre alkymi\nEt sted mellem det 11. og 14. århundrede udviklede en taoistisk munk ved navn Zhang Sanfeng et system, han kaldte taiji (Tai Chi). Dette system sammenfattede flere forskellige eksisterende systemer med bevægelser til ændring af senerne udviklet i Shaolin Templet. Han indarbejdede desuden sin egen træning af de taoistiske metoder til at forædle og rense kroppens indre energier.\nZhang havde en række disciple, som videreførte hans lære. Gennem Song, Yuan og Ming dynastierne (12. til 17. århundrede) var hans Tai Chi primært kendt i Shaanxi-provinsen i det vestlige Kina. Som klostertradition fungerede Tai Chi som en metode til indre alkymi, eller til at opnå indre transformation i kroppen med det formål at forbedre helbredet og opnå længere levetid.\nI sin taoistiske begyndelse blev Tai Chi brugt til at opnå taiji (UK: “Supreme Ultimate” DK: Stor enhed /begyndelsepunktet/urcellen) eller tilstanden af komplementaritet mellem Yin og Yang energierne i kroppen. Dens mål var at forvandle krop og sind, således at udødelighed, forstået både som lang levetid og oplysning, kunne nås.\nTai Chi flytter ud af klostrene\nFra slutningen af det nittende århundrede blev Tai Chi-bevægelser i stigende omfang undervist til lægmænd. To faktorer var årsag til at Tai Chi bevægede sig udenfor klostrene. Den ene var at kejseren og adelen begyndte at lægge mærke til et biprodukt af Tai Chi-træning, kampsportsaspektet. Både Shaolin buddhistiske munke og Mount Wudang-taoisterne blev involveret som instruktører af den kejserlige hær.\nOmkring samme tid forbød Qing-dynastiet det private ejerskab af våben, hvilket efterlod befolkningen uden forsvar mod banditter og angribere. Almindelige mennesker, som beundrede munkenes evner indenfor selvforsvar, tiggede klostrene om at undervise dem. Af medfølelse begyndte munkene at modtage lægmænd som elever. Men da samfundet uden for klostrene ikke havde munkenes fundament af udvikling af sindet, var de taoistiske lærere bange for at lære deres studerende alt, hvad de vidste. Taoistiske indre kunstarter er meget kraftfulde. Hvis de kommer i hænderne på en som ikke har tæmmet sit hjerte og sind, kan de forårsage skade. Som følge heraf besluttede de taoistiske lærere kun at videregive dele af deres viden til lægmænd og reserverede den mest avancerede træning til medlemmer af tempelordenen.\nDa Tai Chi kom ud i offentligheden, var der nogen lægmænd som integrerede deres egne ideer med de teknikker som munkene underviste. Derved opstod mange skoler af Tai Chi. De adskiller sig dog fra den taoistiske tradition, idet de generelt ikke ser Tai Chi som en metode til taoistisk træning. I den taoistiske tradition er, taiji, den harmoniske balancering af energier, målet med træningen, ikke det at mestre formen.\nMaster Moy genforener Tai Chi med dens taoistiske rødder\nMed politiske forandringer og moderniseringen af Kina blev taoistiske klostre fysisk ødelagt eller afvist på grund af en ny skepsis, der opstod sammen med Kinas vending mod Vesten. Som følge heraf døde “den lukkede dørs” viden med den gamle generation af munke. Imidlertid fik Master Moy Lin Shin, en taoistisk munk, der gennemgik tempel træning som ung i Kina, kendskab til taoistisk indre alkymi, som den oprindelige Tai Chi var baseret på. Selvom meget af den oprindelige form for Tai Chi fra kloster traditionen var gået tabt, kunne Master Moy rekonstruere ånden fra den oprindelig form ved at bruge den viden han havde fra sin taoistiske træning.\nVores organisation, som Master Moy grundlagde, er dedikeret til at bringe denne Taoist Tai Chi® kunst til alle for at fremme fysisk, mentalt og åndeligt velvære og for at gøre rigdommen af kinesisk kultur og taoistisk tradition mere tilgængelig.\nDet er denne arv, at Mr. Moy vil have os til at lære og viderebringe til kommende generationer. At opnå denne viden kræver stor personlig indsats og beslutsomhed og kræver regelmæssig kontakt med kilden til denne lære.\n“Vi lærer ikke taijiquan eller Tai Chi Boxing sæt. Vi lærer Tai Chi, Grand Ultimate (store enhed/altings oprindelse). Yin og Yang Tai Chi symbolet indeholder universet og forklarer dets funktion. På samme måde afspejler de 108 bevægelser i Taoist Tai Chi® sættet universet i vores kroppe og kan forbedre hvordan dette indre univers fungerer. ”


Christina Weidemann – havearkitekt.dk\nTlf.: 40 53 30 93\nPrivate haver – mange store og små villahaver, sommerhushaver, godser og parker\nBoligområder og fællesarealer.\nKirkegårde og områder omkring firmadomiciler\nKommer altid på uforpligtende besøg og giver fast pris.\nFor yderligere information se punktet ”Priser” på min hjemmeside havearkitekt.nu\nJeg er uddannet Havearkitekt på den Kgl. Veterinær- & Landbohøjskole i København. Derudover et år på Kunstakademiets Arkitektskole i København.\nEt lille års tid var jeg ansat ved Glostrup Kommune, med hovedvægt på udfærdigelse af deres plejeplaner for parker m.v.\nProjektering af legepladser, torve og andre “grønne arealer” hørte ligeledes til mine opgaver\nI 1993 startede jeg min tegnestue og har siden løst utallige opgaver af mange forskellige slags\nPå grund af travlhed tager jeg ikke nye opgaver ind for tiden\nMed dine drømme og min viden, skaber vi din drømmehave! Det er vigtigt, du ender med en have du føler dig hjemme i og med stolthed kan sige ”det er min have!”.\nDen professionelle hjælp kan jeg give dig, som jeg har gjort i så mange andre forskellige haveprojekter. Det kan være en lille have, hvor man drømmer om plads til mange aktiviteter, en stor have, der skal blive lettere at holde, eller en spændende have med mange rum og oplevelser.\nSkab en smuk helhed\nDet vigtigste er at få omgivelser, hus og beboere til at fremstå som en helhed, så man i mange år kan glæde sig over resultatet. Og helst lidt til…. Har du drømmen, har jeg helt sikkert løsningen, så giv mig et ring eller start med et kig på min hjemmeside.\nHavearkitekt Christina Weidemann / havearkitekt.nu