Anni vil have fair løn til sygeplejersker - men siger nej til strejke\n(ARKIV) Søren Pind fortæller om borgerlig krise og hvorfor han forlod dansk politik. Her fra hans nye kontor i Vester Farimagsgade fotograferet den 6. maj 2019. Tidl. minister, folketingsmedlem og borgmester Søren Pind fylder 50 år onsdag den 20. november 2019. (Foto: LINDA KASTRUP/Ritzau Scanpix)\nManden på bjerget revser udflytningsplaner\nSøren Pind mener, at Mette Frederiksens lader sig styre af folkedybet. Men den karismatiske ex-politiker finder også plads til at kigge indad, i en ”udflytningskamp” han selv var med til at starte.\nDecentralisering. Nærhed. Udflytning. Kært barn har mange navne, når skiftende regeringer har forsøgt at trække sig sejrrigt ud af den politiske kamp om provinsens mange stemmer. Pressionsmidlerne var først statslige (eller københavnske) arbejdspladser, som over en årrække er blevet strøet ud over det jyske og fynske område. Nu er det så kommet til uddannelsesområdet, hvor Regeringen vil placere 25 nye uddannelser med 7.500 nye uddannelsespladser uden for de fire store byer Aarhus, Aalborg, Odense og København Men det er et stort bluffnummer. Sådan lyder det fra Søren Pind i et opsigtsvækkende interview med min kollega Kasper Løvkvist. ”Mit værste hadeeksempel er det, vi selv gjorde med fordelingen af statslige arbejdspladser”, lyder det blandt andet fra den bramfri ex-politiker. Læs med og lad pointerne suge ind. Det er et interview, der giver stof til eftertanke. Når du har gjort det, så lad dig endelig også rive med af Flemming Mønster klumme. For i aften starter EM i fodbold, og vi bliver Europamestre. Det har Flemming selv regnet ud. God weekend og god læselyst!\nTendensen til at decentralisere får rovdyret og egeninteressen frem i folketingspolitikere, mener tidligere uddannelsesminister fra Venstre Søren Pind. Og de nuværende lappeløsninger vil ikke hjælpe noget som helst.\nDet er især det med lappeløsningerne, kompensationsøvelserne, der går Søren Pind på, mens han nu sidder og iagttager politik udefra. Arkivfoto: Niels Ahlmann Olesen/Ritzau Scanpix\nSøren Pind var selv en del af den Venstre-ledede regering, der flyttede statslige arbejdspladser ud og dermed for alvor satte skellet mellem provins og hovedstad på dagsordenen.\nAlligevel er netop den udflytning hans hadeeksempel på, hvordan hele decentraliserings-tendensen får rovdyret og egeninteressen frem i folketingspolitikere.\nOg nu er han blevet så træt af at se på, at den nuværende regering fortsætter Venstres "skadelige kompensationsøvelser", at han er nået frem til, at kommunalreformen blev indført 10 år for tidligt. Folk var simpelthen ikke klar til den, og politikerne reagerer ukonstruktivt på den.\nfredag 11. jun. 2021 kl. 17:39\nSocialdemokratiets lappeløsninger på kommunalreformens centraliseringer er lige så skadelige som Venstres egne, men den nuværende regering tager bare mere raffineret fat om land og by-dagsordenen, mener Søren Pind.\nUdflytning: "Det går mere og mere op for mig, at kommunalreformen skulle have ventet i 10 år. Den mærkelige kompensationsøvelse, den borgerlige regeringen startede, og som regeringen nu fuldender, gør simpelthen mere skade end gavn. Og understøtter en forløjet folkelighed uden rod".\nSådan skrev den tidligere uddannelsesminister fra Venstre Søren Pind på Twitter som reaktion på S-regeringens udspil om at lægge vægt på uddannelser i provinsen og begrænse universiteterne i de fire største byer.\nAltså: Konsekvenserne af affolkningen af de mindre byer var endnu ikke blevet så alvorlige i 2007, at befolkningen efterfølgende har været i stand til at forstå nødvendigheden af Lars Løkke Rasmussens reform, der gjorde 271 kommuner til 98 og 13 amter til fem regioner. Og derfor har både den tidligere borgerlige regering (som Pind selv var en del af) og den nuværende S-regering kastet sig ud i en lang række skadelige lappeløsninger. Startende med udflytning af arbejdspladser og nu kulmineret med udflytning af uddannelser.\n- Man har en oplevelse af, at kommunalreformen smadrede det lokale selvstyre og ødelagde meget, men man hører ikke meget fra de byer, hvor det er gået godt. De kommunale hovedstæder er jo blevet styrket af forandringen - det var også meningen med det, siger Søren Pind.\nMit værste hadeeksempel er det, vi selv gjorde med fordelingen af statslige arbejdspladser. Man slog terning om, hvilke arbejdspladser der skulle placeres i hvilke huller - når det da ikke handlede om, hvor politikere i folketingsgruppen var valgt.\nDet er især det med lappeløsningerne, kompensationsøvelserne, der går Søren Pind på, mens han nu sidder og iagttager politik udefra. Og selv om hans øjeblikkelige frustration er blevet næret af S-regeringens plan for uddannelser i hele landet, stikker den dybere end det.\n- Der ligger ingen egentlig strategi bag kompensationsøvelserne, og det gjorde V-regeringen sig også skyldig i. Mit værste hadeeksempel er det, vi selv gjorde med fordelingen af statslige arbejdspladser. Man slog terning om, hvilke arbejdspladser der skulle placeres i hvilke huller - når det da ikke handlede om, hvor politikere i folketingsgruppen var valgt. Sprognævnet havnede i Bogense, selv om alle kunne se, at det var åndssvagt.\n- Mimi Jakobsen (tidligere minister og formand for Centrum-Demokraterne, red.) har sagt, at politikere er rovdyr, der kæmper for sig selv. Det kom til udtryk i den proces, siger Søren Pind.\nHøj skat lig centralisering\nSøren Pind er vokset op i Østermarie på Bornholm, da hovedgaden var fuld af butikker, som ikke længere er der. Han har også set et Danmark, hvor der efter kommunalreformen er lukket eller sammenlagt cirka 500 folkeskoler, hvor det lokale domhus er lukket, og hvor en tredjedel af folkebibliotekerne og 30 procent af politistationerne er forsvundet.\nHan ser bare ikke udtømningen af lokalsamfundene som en konsekvens af kommunalreformen, men kommunalreformen som en reaktion på udtømningen.\n- De skal ikke komme at påstå, at jeg ikke kan lide provinsen. Det kan de stikke skråt op, hvor solen aldrig skinner. Jeg har om nogen råbt og skreget om det her, fordi jeg mener, at en velfærdsstat, der opkræver høje skatter, skaber en inerti mod centrum. I Schweiz har de det modsatte udgangspunkt, og der har de stadig købmænd og slagterbutikker i de mindste byer, siger Søren Pind.\nHan ser bare ikke, at lappeløsningerne på centraliseringen er baseret på en analyse, der minder om hans egen eller baseret på en egentlig analyse i det hele taget.\n- De forløjede decentraliseringsøvelser nu er jo ikke vokset frem på Christiansborg. Udspringet er det samme som den stramme udlændingepolitik - det er styret af folkedybet. Politikerne vil være der, hvor folkedybet er. Sådan er politik i det 21. århundrede. Problemet er bare, at man ikke har tænkt det igennem først, og så gør man en masse, der ikke vil virke. Det kommer ikke til at gøre en kæft forskel.\n- Man skal tage udgangspunkt i et selvstændigt liv i provinsen og så bygge oven på det. Det er derfor, man taler om klynger i hele verden. Der er masser af fede kompetencer rundt omkring. Hvis bare man gad at identificere klyngerne i Danmark, fødevareklyngen, vindmølleklyngen, energiklyngen for eksempel og så gjorde sig en anstrengelse for at placere arbejdspladser og uddannelser i relation til det.\nBeslutning ud til borgerne\nNår Søren Pind kalder udflytninger for kompensationsøvelser og lappeløsninger, kalder han det dybest set symbolpolitik.\n- Hvad nu hvis det så ER symbolpolitik og samtidig en velovervejet politisk strategi, der er drevet af frygten for, at folket bliver så trætte af at blive overset, at de vælger en Trump-type, at de laver en dansk udgave af brexit eller begynder at tage gule veste på og sætte sig op mod magten som i Frankrig?\n- Det er lige, hvad det er, men når det, man gør, så faktisk ikke gør nogen reel forskel, havner man i en endnu større fare for at skabe den udvikling.\n- Måske får de det ud af det, at folk føler, at politikerne lytter til, at de oplever en anden virkelighed end den, der eksisterer i og omkring statsadministrationens kontorer?\n- En som Trump kan få fat, når roden mellem det folkelige og folkestyret bliver revet over. Det hele er bare mere nuanceret. Som justitsminister kæmpede jeg hårdt for at bevare landbetjentene, men vi skal ikke have flere politistationer igen. Det er fuldstændigt gak. Et kontor er ikke længere, hvad det var. Det digitale samfund har jo gjort nogle ting, som ikke skal rulles tilbage til et nostalgisk fortidsbillede.\n- En del af centraliseringerne er sket, fordi kommunerne er blevet større. Så flytter tingene i retning mod beslutningstagerne. Man kunne have gjort noget andet, nemlig have lagt beslutningerne ud til borgerne. Lade pengene følge patienten, barnet, eleven, den ældre og så videre. Det har man slet ikke spekuleret i, og så vil det hele søge ind mod der, hvor beslutningerne bliver truffet.\nVenstre satte effektivt en ny dagsorden i dansk politik med første plan for udflytning af arbejdspladser i 2015. Nu skulle Dansk Folkeparti ikke længere have lov at have provinsdagsordenen for sig selv, efter partiet havde malet store dele af Danmark gult ved valget samme år. Socialdemokratiet listede sig ind på dagsordenen i 2018 med et stort nærhedsudspil og har siden sat sig fuldstændig på den.\nStatsminister Mette Frederiksen taler nu om centraliseringstendensen, som noget der skal bekæmpes på linje med corona - som et område hvor politik skal vise sin evne til tøjle, hvad nogle opfatter som en naturkraft.\n- Socialdemokratiet er ikke værre end Venstre her - ingen arbejder for reelle løsninger. I virkeligheden er den egentlige forskel, at socialdemokraterne er mere raffinerede. De pakker det bedre ind. Man får faktisk et billede af, at de virkelig er optagede af at gå op mod centraliseringen. Problemet er bare, at det ikke kommer til at virke.\nDet er selvmodsigende, når Mette Frederiksen taler om at gå op mod centraliseringskraften, når hun samtidig tror, at hun kan sidde inde på Christiansborg og præcis vurdere hvad, der skal ligge hvor. Giv dog magten til borgerne.\nTvivler du på, at Socialdemokratiet er reelt optaget af denne dagsorden - bruger de ikke bare værktøjer, som du ikke bryder dig om?\n- Jeg tror, de er reelt optagede af den. Det var de bare ikke for få år siden. Det er et kulturskifte, der sket på meget kort tid, fordi folkedybet taler til dem, og de har målt på det. Min erfaring er, at politikere lærer at mene det, de analyserer sig frem til.\n- Det er bare selvmodsigende, når Mette Frederiksen taler om at gå op mod centraliseringskraften, når hun samtidig tror, at hun kan sidde inde på Christiansborg og præcis vurdere, hvad der skal ligge hvor. Giv dog magten til borgerne. Se, hvordan friskoler vokser frem, når politikerne lukker den lokale folkeskole. Giv borgerne ret til selv at placere deres penge - så ville man se mange flere små hospitaler, lægeklinikker, skoler og så videre, men det tankesæt eksisterer ikke. "Nu skal vi skabe liv på landet". Ha! Det er næsten, som om de taler om frilandsmuseer.\nMåske skulle du starte et nyt parti?\n- Nej! Jeg har det så fint med at være manden på bjerget, som sådan nogle som dig kan ringe til en gang imellem.\nSøren Pind flyttede som syvårig til Østermarie på Bornholm. Inden da havde han boet i Schweiz.\nDa kommunalreformen blev vedtaget op til 2007, sad han i Københavns Borgerrepræsentation.\nHan er tidligere uddannelses- og forskningsminister, justitsminister og minister for udviklingsbistand i Lars Løkke Rasmussens regeringer.\nForlod Folketinget og regeringen i maj 2018, mens han var uddannelsesminister, fordi han var blevet træt af politik. Stadig medlem af Venstre og meget aktiv debattør i blandt andet Berlingske, Bornholms Tidende og på sociale medier.\n21 nye såkaldte sundhedsklynger skal sikre syge mod at blive tabt mellem sygehus, egen læge og kommune. Eksperter frygter, at projektet er voldsomt underfinansieret.\nMen nu opstår der 21 nye sundhedsklynger, som skal placeres omkring landets akuthospitaler og styrke samarbejdet.\nBag den aftale står - foruden regeringen - Danske Regioner og Kommunernes Landsforening,\nMen der skal mere til, hvis det for alvor skal være en hjælp for patienterne, lyder det fra blandt andre fra foreningen Danske Patienter. Professor i sundhedsøkonomi Jes Søgaard, Syddansk Universitet, er enig. Udspillet har fat i det rigtige, men den økonomiske ramme er for lille.\n- 20 millioner forslår jo som en skrædder i helvede. Det er slet ikke nok, siger han til Ritzau.\nfredag 11. jun. 2021 kl. 17:23\nAvisen Danmarks journalist Flemming Mønster ser visse lighedspunkter mellem fortidens forgudede landshold og nutidens. Og slår fast, at Danmark vinder.\nHelt uventet kom Danmark med til EM i fodbold i 1992. Endnu mere uventet endte holdet øverst på podiet som EM-guldvinder. I denne klumme iklæder Dr. Monster sig optimismens spilledragt og spår ny dansk EM-triumf i år. Arkivfoto: Palle Hedemann/Ritzau Scanpix\nEM i fodbold er over os. I den sammenhæng har vi gode minder. Det kan Avisen Danmarks journalist Flemming Mønster tale med om. Han var på plads som sportsjournalist, da Danmark vandt EM-guld i 1992.\nUnder sit klummenavn Dr. Monster tager han på en rejse tilbage i tiden, tilbage til dengang, og endnu længere tilbage: Tilbage til det landshold, som den tyske træner Sepp Piontek skabte i 80'erne, og som siden har udgjort den standard, alle senere danske landsholdsspillere er blevet målt ud fra.\nDr. Monster ser visse lighedspunkter mellem fortidens forgudede landshold og nutidens. Som dengang består landsholdet i dag af spillere, der har betydende roller i nogle af Europas største og bedste klubber.\nDer er også forskelle i det nuværende landsholds disfavør, men Dr. Monster har iklædt sig optimismens ypperste gevandter. Han skriver:\n- 80'er-landsholdet spillede fortryllende og vandt intet. Landsholdet i 1992 spillede ikke fortryllende og tog EM-titlen. Når jeg multiplicerer disse to faktorer og dividerer med tværsummen, opstår en ligning med det forrygende facit: Danmark vinder EM i fodbold 2021.\nGod fornøjelse med hans klumme. Og med EM, hvor Danmark lørdag lægger ud med en kamp mod Finland i Parken.\nfredag 11. jun. 2021 kl. 17:32\nDe var slået ud, de var feriedovne, de skulle slet ikke have været der, så det skulle jeg heller ikke.\nMen på grund af krigen på Balkan blev det daværende Jugoslavien slettet fra deltagerlisten ved EM i fodbold i Sverige i 1992. I stedet blev de danske landsholdsspillere kaldt ind fra bajere og grillpølser i ferielandet.\nDet gjorde jeg så også. Jeg var sportsjournalist dengang og var forberedt på, at min sommerferie skulle afvikles i den periode, da de bedste af Europas andre landshold satte hinanden stævne i Sverige. Derefter var min tid besat af OL i Barcelona.\nSådan kom det så ikke til at gå. Sommeren blev fyldt med begge dele.\nI dag er jeg langt fra sportsjournalistikken og langt fra de EM-kampe, der blandt andet afvikles i Danmark fra lørdag med Finland som den første modstander. Men i virkeligheden kommer jeg nok til at følge dem med lidt større begejstring, end min spolerede ferie dengang kastede af sig.\nFor det ødelagde ærligt talt humøret, lige til det gik aldeles anderledes end forventet. Jeg var ellers optimist til det sidste, hvad ferieplanlægningen angik:\n- Jeg kommer snart hjem. Der går kun få dage, så er de slået ud med tre indledende nederlag, sagde jeg til min kone i telefonen fra Sverige dengang.\nDen daværende frontangriber, Flemming Povlsen, havde det lidt på samme måde. Inden den første kamp bedyrede han, at landsholdet kunne give den fuld gas i halvanden time:\n- En halv time mod England, en halv time mod Sverige og en halv time mod Frankrig ...\nDer var mildt sagt ikke lagt op til det vilde, og landsholdet nød heller ikke nogen voldsomt udbredt respekt for sit spil og sine resultater. Ud over Flemming Povlsen kunne kun Brian Laudrup og målmand Peter Schmeichel betegnes som internationale topspillere. I hvert fald sammenlignet med 80'er-holdet, som alt blev målt op imod dengang. Og stadig gør.\nDet er der et par ualmindeligt gode grunde til. En af grundene var, at 80'er-holdet spillede besnærende godt. Sjældent har en hel fodboldgeneration på én gang rummet så meget talent og så spændende personligheder.\nSå underholdende og ekvilibristisk var holdet, at Brasilien begyndte at transmittere alle dets kampe direkte. De danske landsholdsspillere fik også hurtigt tilnavnet "Europas brasilianere", og deres spillestil blev kaldt sambafodbold.\nFlemming Mønster alias Dr. Monster.\nDer er en anden grund til, at 80'er-landsholdet blev så populært og har været det siden: Sepp Piontek.\nHan er tidligere vesttysk landsholdsspiller og blev landstræner i Danmark i 1978. Han ændrede totalt kulturen på det danske landshold.\nFør hans tid betragtede de danske udlandsproffer landsholdet som en feriekoloni, et behageligt afbræk fra det hårde, disciplinerede liv ude i deres udenlandske klubber.\nDet ændrede Piontek fuldstændigt. Han krævede, at spillerne på landsholdet leverede en indsats, der svarede til det talent, der havde givet dem en glamourøs og indbringende tilværelse som stjernespillere i en række af Europas store klubber.\nDa han ankom til Danmark som landstræner, lærte han sig straks det danske sprog og kunne dermed - tilsat en umiskendelig bøs tysk accent - sætte sig respektfuldt igennem over for de millionærknøse, der var vant til at pjanke sig igennem landsholdssamlingerne.\nHan indførte et bødesystem, kendt fra de professionelle klubber, for disciplinære overtrædelser af de love, han havde vedtaget, og han kørte personligt ud i det københavnske natteliv og slæbte de spillere hjem, der var stukket af fra landsholdslejren.\nForvandlingen kom relativt hurtigt og slog sig internationalt igennem med et opsigtsvækkende resultat for så godt som præcist 40 år siden: 3. juni 1981 blev det italienske landshold, der mindre end et år forinden havde vundet VM-titlen, sendt hjem fra København med et 3-1-nederlag.\nTo år senere, 21. september 1983, kvalificerede det danske landshold sig til EM i Frankrig 1984 ved at besejre England 1-0 på Wembley. Allan Simonsens straffesparksmål cementerede Pionteks danske eventyrprojekt og gjorde det til noget virkeligt og varigt.\nMen 80'er-landsholdet vandt ikke nogen slutrunde, kom ikke i nogen finale, erobrede ikke nogen medaljer.\nSå var der noget mere swung over resultatet for ferieholdet i 1992, da det først kom i gang. EM-guldet kom i hus, så komplet uforudset og så fuldstændig uvirkeligt.\nMen det er stadig 80'er-holdet, vi taler om, 80'er-holdet vi hylder, 80'er-holdet, vi mindes som det helt særlige. Det går aldrig over, for det overtrumfer alt, at det var det første danske landshold, der spillemæssigt var helt på højde med de allerbedste landshold i verden.\nI den sammenhæng forventes det måske, at jeg som repræsentant for min generation, 80'er-landsholdets generation, ryster overbeværende på hovedet over det nuværende landshold og dømmer det ude, før det overhovedet er begyndt.\nDet gør jeg ikke. Tværtimod ser jeg på ét, ikke uvæsentligt, punkt et fællestræk med 80'er-landsholdet: Spillernes adresser.\nAkkurat som dengang er landsholdet i dag befolket med spillere, der kommer fra nogle af de allerbedste klubber i Europas største ligaer.\nVi taler om klubber som for eksempel de tre tophold i den italienske liga - Inter, Milan og Atalanta - foruden Sampdoria, Bologna og Udinese, der også er velkendte storklubber fra støvlelandet. Barcelona og Valencia i Spanien er repræsenteret, det samme er Tottenham, Chelsea og Leicester i England, Dortmund og Leipzig i Tyskland. Og det er vel at mærke spillere, der har betydende roller på deres hold.\nNoget trækker den anden vej, desværre: Målfarlige frontangribere falder ikke ligefrem over hinanden på dagens landshold. Faktisk er vi ude i en mangelvaresituation, hvad det angår. Afstanden til frontfolkene Preben Elkjær og Michal Laudrup ved VM i 1986 er meget længere end det spand af år, der er gået siden da.\nDer er også noget andet. Min genbo har fodboldforstand, og da jeg forleden holdt en forelæsning om de betydende roller, de danske spillere har på nogle af Europas mest betydende hold, svarede han knastørt og overlæreragtigt:\n- Det gælder også spillerne på mange andre hold ved EM.\nDen slags kendsgerninger nægter jeg at lade mig forstyrre af. Jeg hæfter mig mere ved, at efter mange, kedelige årtier, er der de seneste år sket noget fremdrift med landsholdet og med de bedste danske spillere. Jeg fornemmer også et hold, hvor spillerne swinger med hinanden og med trænerer Kasper Hjulmand. Et mandskab med et godt sammenhold og en værdsat træner, som 80'er-landsholdet.\nDer skal nok være nogle sure gamle mænd på min egen alder, der hævder, at landsholdet i vor tid ikke spiller så besnærende, som landsholdet gjorde i 80'erne, og som så mange vægter så højt, ofte mere end det gode resultat. Netop derfor er der en ekstra grund til, at jeg iklæder mig optimismens gevandter:\n80'er-landsholdet spillede fortryllende og vandt intet. Landsholdet i 1992 spillede ikke fortryllende og tog EM-titlen. Når jeg multiplicerer disse to faktorer og dividerer med tværsummen, opstår en ligning med et forrygende facit: Danmark vinder EM i fodbold 2021.\nSå er det sagt. Jeg er klar til at tage mod hånlatteren, når holdet er ekspederet ud efter de indledende kampe. Men hvis jeg nu får ret, så husk lige, hvor du læste det først.\nHa' nu et godt EM. Jeg vil nyde det. Men jeg har heller ikke planlagt ferie denne gang.\nMandag ved vi, om sygeplejerskerne går i strejke, og sundhedsvæsenet går i nødberedskab.\nAnni Pilgaard (t.h) har været første næstformand i Dansk Sygeplejeråd siden 2010. Her ses hun foran Forligsinstitutionen sammen med den afgåede FOA-formand Dennis Kristensen under de højdramatiske overenskomstforhandlinger i 2018. Foto: Jens Astrup/Ritzau Scanpix\nDøren er sparket ind til at opnå mere ligeløn i Danmark, mener Dansk Sygeplejeråds næstformand, Anni Pilgaard.\nGanske vist risikerer hun at stå med en sygeplejerske-strejke i næste uge, men på det lange sigt er der nu enighed om en komité, som skal se på hele lønstrukturen i det offentlige, og et opgør med tjenestemandsreformen fra 1969, som parkerede typiske kvindefag på et lavt løntrin.\nDet er Anni Pilgaard glad for, men på det helt korte sigt står sygeplejerskerne over for en mulig strejke, hvis der også bliver sagt nej tak til det mæglingsforslag, forligsmanden har fremsat, og som medlemmerne skal stemme om senest søndag.\nfredag 11. jun. 2021 kl. 17:31\nEn strejke truer i horisonten, hvis sygeplejerskerne ikke søndag siger ja til det mæglingsforslag i overenskomstforhandlingerne, forligsmanden har fremsat. Anni Pilgaard er efter 10 år som næstformand i Dansk Sygeplejeråd hærdet i højspændte konflikter om branchens lønvilkår. Men hvis årtiers lønefterslæb skal løses, skal det ikke ske gennem en strejke, mener hun.\nInterview: "Nu orker vi ikke at høre på jeres ballade mere. Det er jo den samme plade, I sætter på igen og igen".\nAnni Pilgaard er vant til at blive mødt af den slags kække bemærkninger, rullende øje og trætte miner, når debatten falder på, hvorvidt sygeplejersker bliver betalt nok for at gå på arbejde i Danmark.\nI over 10 år har hun som første næstformand i Dansk Sygeplejeråd (DSR) været med helt i front, når faggruppen gang på gang har råbt op om, at de fortjener mere i løn.\n- Det har været lidt som at slå i en dyne i alle de år, men vi holder ikke op med at kæmpe, før vi er i hus. Sygeplejerskerne er den faggruppe i det offentlige, der har konfliktet allerflest gange, så derfor er det indgroet i os, og vi ved godt, at vi skal ud og kæmpe for det her, siger Anni Pilgaard.\nAnni Pilgaard boede 32 år i Esbjerg, før hun for tre år siden flyttede til Vejen. Fra søndag eftermiddag til fredag aften befinder hun sig dog i København, hvor DSR har hovedsæde. Arkivfoto: Søren Svendsen\nDen kampgejst, der tydeligt bor indeni den 62-årige næstformand fra Vejen, har organisationens medlemmer netop udvist endnu engang. Mens langt de fleste offentligt ansatte har stemt ja til overenskomstfornyelsen 2021, har sygeplejerskerne sammen med radiograferne stillet sig på bagbenene. Afstemningen var tæt. 47,3 procent af DSR's medlemmer stemte nej, mens 46,5 procent stemte ja. Et snævert flertal, der gik imod hovedbestyrelsen og Anni Pilgaards egen anbefaling. Men et nej er et nej.\nDerfor står sygeplejerskerne lige nu over for en mulig strejke, hvis der også bliver sagt nej tak til det mæglingsforslag, forligsmanden har fremsat i konflikten, og som medlemmerne skal stemme om senest søndag.\n- Vi tager den kamp, som medlemmerne vælger, at vi skal tage. Vi er klar med alle nødberedskaber og har alt på det rene, så vi kan godt gå i konflikt. Det har vi gjort før. Jeg håber bare, medlemmerne kan se, at vi skal ind og kæmpe på en ny arena. Vi skal ikke kun kæmpe mod kommunerne og regionerne, for det er ikke der, pengene ligger, siger Anni Pilgaard.\nIkke "de pæne piger"\nSelv blev hun uddannet sygeplejerske tilbage i 1983 i Silkeborg. Et årti senere specialiserede hun sig til anæstesisygeplejerske i Esbjerg.\n- Der er nok noget rescue 911 over det. Jeg kan godt lide det der med aldrig at vide, hvad der kommer til at ske, når man møder ind. Jeg har været med helikopter til Rigshospitalet med nyfødte børn og folk, der har været forbrændt over hele kroppen, og jeg har været med ude til store trafikuheld. Der må godt være lidt action i mit liv, siger Anni Pilgaard.\nSygeplejerskerne havde egentligt varslet strejke i maj, men den er udskudt, mens medlemmerne vurderer det mæglingsforslag, forligsmanden har fremsat. I underkanten af 80.000 sygeplejersker er medlem i DSR. Den varslede strejke omfatter ti procent af medlemmerne ansat i kommuner og regioner. Foto: Philip Davali/Ritzau Scanpix\nLige så benhårdt hun er gået efter at være midt i orkanens øje i sit faglige virke, trives hun med at være med på slagmarken, når der skal kæmpes for bedre vilkår for de sygeplejersker, der forsat knokler på gulvet. Og hun er ikke bange for at smide fløjlshandskerne.\n- Hvis nogen bare så meget som begynder at påstå, at vi er de pæne piger, får jeg røde knopper. Er der noget, vi er ikke er, er det pæne piger. Vi har kæmpet, vi har råbt, vi har argumenteret, vi har parlamenteret, vi har strejket, vi har gjort alt i de sidste 52 år. Derfor kan jeg også godt forstå, at der nogen, der efterhånden tænker, hvad nytter det egentligt? Spørger hun.\nSparke nye døre ind\nMen det nytter, mener Anni Pilgaard. Godt nok skaber den højspændte konflikt intern splittelse i DSR, ligesom den ifølge næstformanden har dannet grobund for en misforstået opfattelse i den øvrige befolkning af sygeplejerskers reelle lønvilkår. Men det er værd at tage med, for denne gang fornemmer hun, at det er lykkes at sparke nye og helt afgørende døre ind. Nemlig porten til Christiansborg.\nAnni Pilgaard tror nemlig på, at sygeplejerskernes lønefterslæb ikke alene løses ved forhandlingsbordet med arbejdsgiver. Det har årtiers forgæves kamp ad netop den vej vist. Højere løn kræver ifølge hende først og fremmeste politisk handling, så der kan blive gjort op med Tjenestemandsreformen fra 1969, der indplacerede alle offentligt ansatte på en lønskala efter ikke-objektive kriterier som eksempelvis uddannelse. Siden har sygeplejersker og andre traditionelt kvindedominerede fag været fanget i bunden af lønhierarkiet.\nDSR har længe ført intensiv kampagne for sagen. Og selvom et flertal i Folketinget netop har nedstemt et borgerforslag om at gøre op med skævheden udledt af den over 50 år gamle reform, sporer Anni Pilgaard for første gang en bred politisk anerkendelse af, at der er et reelt problem med ulige løn i Danmark.\nAnni Pilgaard blev født i 1959 og er netop fyldt 62 år\nHun er oprindeligt fra Herrup i Holstebro Kommune\nUddannet anæstesisygeplejerske fra Centralsygehuset i Esbjerg i 1991\nBor i Vejen\nHar tre voksne børn og er fraskilt\nBlev valgt som første næstformand i Dansk Sygeplejeråd i 2010. Siden er hun blevet genvalgt to gange\nFør det var hun formand for sygeplejerskerne i Syddanmark\nEt flertal blandt Folketingets partier bakker nemlig op om Fagbevægelsens Hovedorganisations forslag om, at der nedsættes en komité, som skal undersøge lønstrukturer i den offentlige sektor. Regeringen har sagt god for ideen og vil udforme et kommissorium og trække i arbejdstøjet, så snart OK21 er afsluttet.\n- Alle de tidligere regeringer har sagt, at det måtte vi klare gennem overenskomsterne, men derved stjæler vi som faggrupper bare fra hinanden. Nu har vi brudt igennem lydmuren og i stedet for at stå alene, kan vi nu kæmpe i fællesskab, der hvor pengekassen rent faktisk er. Jeg er ikke bange for at sige, at jeg er pengefikseret denne gang, siger næstformanden.\nAnni Pilgaard peger på, at det er en særlig tidsånd i det danske samfund netop nu, der har gjort det muligt at komme et spadestik dybere end tidligere og få flere til at få øjnene op for den lønmæssige skævvridning.\nHvis nogen bare så meget som begynder at påstå, at vi er de pæne pige, får jeg røde knopper\nAnni Pilgaard, første næstformand, DSR\nSærligt mener hun, at et skifte i folkestemningen kan dateres til det øjeblik, hvor tv-værten Sofie Linde stillede sig på scenen til Zulu Comedy Galla i september 2020 og for alvor slog hul på både metoo- og ligelønsdebatten.\n- Der er kommet mange unge debattører på banen, der har sat fokus på nogle kønsmæssige skævheder i Danmark. Vi vil ikke føre rødstrømpekamp men bare påtale, at der ikke er ligeløn i Danmark, og hvis velfærdssamfundet skal blive ved med at eksistere bare nogenlunde, skal vi passe på de grupper, der er grundstenen i velfærdssamfundet.\nNæstformanden mener særligt, at coronakrisen har blotlagt sygeplejerskernes værdi og manglende anerkendelse.\n- Jeg får helt gåsehud, når jeg tænker på det samfundssind, vi viste, da vi igen og igen gik i front, blev rykket rundt mellem afdelinger og først måtte droppe sommerferier og siden juleferien, da anden bølge ramte. Det er sygeplejersker i en nøddeskal, at vi sætter os selv til sidst. Så når vi ikke bliver mødt med en anstændig behandling eller påskønnelse, bliver jeg fyldt af en uretfærdighedsfølelse.\nSympati for nej-stemmer\nGenerelt er uretfærdighed benzin på den 62-åriges motor, og hun slår fast, at tanken langt fra er tom endnu.\n- Jeg vil kæmpe, indtil jeg lukker mine øjne, fordi det er bare så uretfærdigt og har været det så længe, siger Anni Pilgaard, der arbejder fem dage om ugen i København 250 kilometer fra hjemadressen i Vejen.\nFra kontoret i indre by i hovedstaden bruger hun for tiden to timer dagligt alene på at gå i dialog med DSR's medlemmer på de sociale medier inden afgørelsens time søndag. Hun understreger, at hun ikke vil pådutte nogen at stemme ja, selvom det er hendes eget standpunkt. Hun vil bare opfordre alle til at tage stilling.\n- Vi behøver ikke være enige, men jeg vil bare så gerne have, at folk beslutter sig på oplyst grundlag. Det er mit ansvar at have været i dialog med så mange som muligt, siger hun og forstætter:\n- Jeg har stor sympati og forståelse for, at nogle stemmer nej. Jeg anbefaler et ja, men det er ikke et opgivende ja. Jeg er stadig utilfreds med sygeplejerskernes løn og arbejdsforhold. Jeg vil bare starte en ny kamp på en ny arena med andre i samme båd som os.\nHun mener, det sender et forkert signal at stemme nej til mæglingsforslaget og derved udløse en strejke.\n- Det signalerer, at vi skal have mere end andre, der er lige så hårdt trængte. Nu har regeringen endelig strakt hånden frem, men der er intet, der kan komme i gang, før OK21 er på plads. Lige nu er sygeplejerskerne i en meget god position i det her, og derfor er det ærgerligt, hvis vi nu signalerer, at det er os fremfor alle andre.\nMedlemmerne kan stemme indtil søndag klokken 20. Resultatet offentliggøres dagen efter, og uanset, om det bliver et ja eller nej, kan Anni Pilgaard stå inde for, at hun har kæmpet til det sidste.\n- Når jeg engang ikke er aktiv mere og nye generationer spørger mig: "Hvad er det for et arbejdsmarked, I overlod til os?" Og "hvordan kan I være det bekendt?", kan jeg med oprejst pande sige, at vi har kæmpet røven ud af bukserne og gjort alt, hvad vi kunne.


Serampore var under navnet Frederiksnagore en dansk-norsk handelsstation i Bengalen i Indien. Handelsstationen blev etableret i 1755 af det danske Asiatisk Kompagni efter aftale med mogulstyret. I sidste del af 1700-tallet blomstrede handelen, og byen voksede til at blive en af de største i Danmark-Norge. Den stigende britiske dominans i Indien gjorde det dog svært at konkurrere, og i 1845 blev Serampore solgt til Storbritannien sammen med kolonien Tranquebar.\nBengalen: et vigtigt handelsområde\nBengalen i det nordøstlige Indien var i 16- og 1700-tallet et af de vigtigste handelsområder i Indien. Europæiske lande som Portugal, Frankrig, Nederlandene og England anlagde deres handelsstationer langs Hooghly-floden, der var forbundet med det centrale Indien. Den mest betydningsfulde af disse stationer blev Calcutta, der senere udviklede sig til briternes hovedstad i Indien.\nPlaceringen af de danske tropekolonier. I løbet af 1600-tallet blev Danmark en kolonimagt med handelsstationen Tranquebar på den indiske østkyst fra 1620 og et dansk fort på Guldkysten i det nuværende Ghana i Vestafrika fra 1659. Dertil kom i årene fra 1672 de tre Vestindiske Øer i Caribien samt et dansk handelskontor i Serampore fra 1755. ©danmarkshistorien.dk\nI 1755 fik det danske Asiatisk Kompagni tilladelse til at oprette en handelsstation ved Hooghly-floden 20 km nord for Calcutta. Med aftalen fulgte retten til at handle i hele Bengalen samt i områderne Orissa og Bihar. Tilladelsen blev givet af Alivardi Khan (født 1671, regent 1740-1756), der var nawab (guvernør) af Bengalen og formelt underlagt mogulkejseren i Delhi. Betingelserne var, at stedet ikke måtte befæstes og at nawaben skulle modtage 2,5 procent told af alle varer.\nTæt det nye danske område lå landsbyen Srirampur, der betyder hinduguden Rams by. Danskerne døbte deres handelsstation Frederiksnagore efter Frederik 5. (født 1723, regent 1746-1766), men dette navn blev aldrig almindeligt. I stedet benyttedes Serampore - en fordanskning af Srirampur.\nDanmark-Norge havde fra 1698 til 1714 haft handelsstationen Dannemarksnagore i Bengalen, få kilometer nord for Serampore. Denne var dog blevet opgivet, da der opstod konflikt med lokale jordejere. Formålet med etableringen af Serampore var derfor at genvinde adgangen til vigtige varer som bomulds- og silketekstiler samt salpeter.\nSerampore set fra floden, malet af guvernør Peter Anker i 1790. Ved flagstangen ses Asiatisk Kompagnis pakhus, hvor de indiske varer lå, indtil der kom skib fra Danmark. Foto: Kulturhistorisk Museum, Oslo.\nDet danske område 1755-1800\nVed etableringen af Frederiksnagore bestod det danske område blot af et lille stykke land ved floden. I 1759 lykkedes det at opnå en permanent lejekontrakt med den lokale jordejer, og den danske handelsstation blev udvidet med landsbyerne Ackna og Srirampur samt landområdet Piarapur.\nFrem til omkring 1770 gik det langsomt med byudviklingen. Området var præget af rismarker og landbrug, og danskerne boede selv primitivt i lerklinede huse.\nDen Amerikanske Uafhængighedskrig og de europæiske stormagtskrige i slutningen af 1700-tallet førte til økonomisk opgang i Serampore. Danmark holdt sig neutral, og både englændere, franskmænd og hollændere søgte tilflugt i Serampore for at redde deres familier og værdier. De mange nye tilflyttere skabte aktivitet i byen, og store villaer skød op langs floden. Derudover tjente danske handelsskibe stort på at føre engelske formuer fra Indien hjem til Europa under neutralt flag. Formuerne var ofte optjent på illegal vis af engelske koloniembedsmænd.\nUnder de økonomiske opgangstider flyttede mange indiske vævere og håndværkere til byen. Flere indiske handelsfolk udnyttede også mulighederne og opbyggede store formuer ved at handle med danskerne. Omkring 1800 havde Serampore en befolkning på over 10.000 og var dermed at regne blandt de største byer i den danske helstat. Hovedparten af befolkningen var indisk, og de europæiske og danske indbyggere talte kun få hundrede.\nKristen mission og Serampore College\nFra 1800 blev Serampore centrum for en baptistisk missionsvirksomhed. Den britiske koloniadministration forbød på det tidspunkt kristen mission blandt indere, men missionærerne kunne arbejde frit i det danske område. Missionen oprettede her skoler og etablerede et bogtrykkeri og en papirmølle. I 1818 grundlagde missionærerne Serampore College, der i 1827 af Frederik 6. (født 1768, regent 1808-1839) blev givet status som universitet og dermed blev det første europæiske universitet i Indien.\nHovedbygningen til Serampore College; Danmarks tredje universitet og det første af sin slags i Asien. Foto: Simon Rastén, 2016.\nSalget til briterne i 1845\nNapoleonskrigene (1803-15) satte en stopper for den danske handel. Som følge af krigene blev Serampore besat af Storbritannien fra 1808 til 1815, og briterne dominerede herefter Indien fuldstændig og lagde høje toldprocenter på danske varer. Dette gjorde det svært at konkurrere, og man begyndte at undersøge mulighederne for at sælge Serampore. I 1845 lykkedes det at finde en køber, og sammen med Tranquebar blev Serampore solgt til Storbritannien for 1.125.000 rigsdaler.\nPorten til det tidligere hovedkvarter for den danske administration. I baggrunden ses guvernementshuset. Foto: Simon Rastén, 2018\nKulturarven fra kolonitiden\nSerampore er i dag en del af Hooghly-distriktet i den indiske delstat Vestbengalen. Byen har i de seneste år oplevet en rivende byudvikling og er vokset tæt sammen med Kolkata (Calcutta). Blandt de mange nye etagebyggerier ligger stadig enkelte bygninger bevaret fra den danske kolonitid, bl.a. guvernementshuset, Serampore College og Skt. Olavskirken. Siden 2012 har Nationalmuseet i samarbejde med indiske myndigheder restaureret en del af disse for at sikre den fælles dansk-indiske kulturarv.\nBrimnes, Niels (red.): Indien. Tranquebar, Serampore og Nicobarerne, Danmark og kolonierne (2017)\nBrøndsted, Johannes (red.), Vore Gamle Tropekolonier, bd. VI-VII (1967)\nØstergaard, Uffe: "Universitetet i Serampore", i Bugge, K. E. et al (red): Det begyndte i København: Knudepunkter i 300 års indisk-danske relationer i mission (2005), s. 165-175\n1700-tallet handel Kernestof afkolonisering Kernestof imperialisme Kernestof kolonisering kolonier Simon Rastén\nSe Serampores historiske tilknytning til Danmark på danmarkshistorien.dk's interaktive kort\nNationalmuseets digitale samling af kort, genstande, malerier og fotos (i søgefeltet: søg på Serampore, Tranquebar og Trankebar)


Hvordan åbner Jeg Filen TMW? Filendelsen .TMW - File Extension .TMW\nHvordan åbner jeg filen TMW?\nGrundlægende informationer om filen TMW\nFilen TMW er en af filer af kategori Datafiler. Dens fulde navn er Timeless Time & Expense multi-user security file. Filformatet TMW blev skabt af MAG Softwrx, Inc. Hvis du har ankommet til os, søger du sandsynligvis på programmer, der vil hjælpe Dig at arbejde med netop filendelsen. I den yderligere del af siden vil du finde en liste over programmer, der understøtter filen TMW, sorteret efter styresystemer. Hvis oplysninger om konvertering af filen TMW befinder sig i vores database, vil du helt sikkert finde dem her.\nTags: Endelsen TMW, hvordan åbner jeg filen TMW, hvordan konverterer jeg filen TMW, åbning af filen TMW\nProgrammer, der understøtter filen TMW\nVi håber, vi har hjulpet dig med at løse problemet med filen TMW. Hvis du ikke ved, hvor du kan hente en app fra vores liste, klik på linket (som er programmets navn) - du vil finde der flere oplysninger om stedet, hvorfra kan du hente den sikre installation version af den nødvendig app.\nHvordan åbner jeg en fil med endelsen TMW?\nHvad er endelsen af filformatet TMW?\nHvilke programmer understøtter filen TMW?\nHvis efter gennemgang af materialerne på denne side, har du stadig ikke modtaget et tilfredsstillende svar på nogen af de spørgsmål, der præsenteres ovenfor, betyder det, at de oplysninger, der præsenteres her om filen TMW er ikke fuldstændige. Kontakt os ved brug af kontakt formular og skriv, hvilke oplysninger har du ikke fundet.\nGrunde til at beslutte, at du ikke kan åbne filen TMW kan være mere (bortset fra manglen på den installerede relevante app).\nFor det første - filen TMW kan være forkert forbundet (tilknyttet) med den installerede app til dens håndtering. I dette tilfælde skal du selv ændre dette link. For at gøre dette, skal du højreklikke på filen TMW, som du vil redigere, klik på optionen "Åbn med" og derefter vælg fra listen programmet, som du har installeret. Efter en sådan udført handling, skal problemer med at åbne filen TMW skal forsvinde for altid.\nFor det andet - kan filen, som du vil åbne, simpelthen være beskadiget. Så den bedste løsning vil være at finde dens nye version eller at hente den igen fra den samme kilde som før (måske download af filen TMW på en eller anden grund i den foregående session er ikke afsluttet og kan ikke korrekt åbnes).\nHvis du har yderligere oplysninger om filendelsen TMW, vil vi være taknemmelige, hvis du deler dem med brugerne af vores service. Brug formularen placeres her og sende os dine oplysninger, der bekymrer filen TMW.


Supersmå satellitter kommer hurtig på arbejde ude i rummet | Edge-Team\nOverførslen af PCB-designs fra den elektroniske til den mekaniske CAD-software tog for lang tid og det var vanskeligt at skabe præcise 3D-modeller af de trykte kredsløb. Samtidig var der behov for bedre muligheder for simulering og visualisering.\nIndførelse af SOLIDWORKS Premium og Professional samt SOLIDWORKS Simulation Premium.\nLet at skabe 3D-modeller af PCB-designs\nHurtig og effektiv løsning af simuleringsopgaver\nLettere at lave samlingskonstruktioner\nLettere samarbejde med partnere\nBedre salgs- og marketingværktøjer\n"Tidligere tog det os typisk mellem 45 minutter og en time at hente en model fra det elektroniske CAD-system ind i Inventor. Med SOLIDWORKS gør vi det på omkring fem minutter, så vi har opnået en markant effektivitetsgevinst. Daniel Smith, GomSpace."\nSupersmå satellitter kommer hurtig på arbejde ude i rummet\nRumfartsvirksomheden GomSpace, der udvikler nanosatellitter til alverdens formål, har forkortet sine udviklingsprocesser og forbedret kvaliteten af sit marketingarbejde betydeligt med SOLIDWORKS.\nDerude i rummet langt over vores hoveder kredser de. I tusindvis af små og store satellitter, som både udfører en lang række uvurderlige måle- og overvågningsopgaver og gør det lettere for os allesammen eksempelvis at kommunikere eller finde vej, når vi jogger, kører i bil eller sejler. Satellitterne er blevet en nærmest uundværlig del af vores hverdag.\nNogle af disse satellitter er ekstremt små og kaldes nanosatellitter. Én af verdens førende virksomheder inden for både udvikling af denne type af satellitter og nye anvendelser for dem er GomSpace med hovedkvarter i Aalborg.\nAl den tid, virksomheden har eksisteret, har den anvendt 3D CAD, men valgte for at par år siden at skifte sit eksisterende system ud med SOLIDWORKS fra Edge-Team, fortæller Lead Systems Engineer Daniel Smith, GomSpace:\n”Vi udvikler alle komponenterne i satellitten fra elektronisk design på lavt niveau over komplekst elektronisk design og mekanisk konstruktion til den endelige samlingskonstruktion og desuden også projekter omkring operationen af satellitterne. Vi har altid haft behov for en 3D CAD-løsning til at konstruere dem, og de seneste år er vores anvendelse af 3D-software blevet mere omfattende, fordi vi designer stadigt mere omfattende og komplekse mekaniske systemer,” forklarer han.\nSkiftede fra Inventor til SOLIDWORKS\nGomSpace startede med at anvende 3D CAD-systemet Autodesk Inventor, men vurderede, at der var en række egenskaber i SOLIDWORKS, som var overlegne i forhold til Inventor.\nDaniel Smith peger i den sammenhæng blandt andet på SOLIDWORKS’ håndtering af samlingskonstruktioner og værktøjerne til samarbejde. GomSpace har en række partnere, der også anvender SOLIDWORKS, og samarbejdet med dem er blevet meget lettere som følge af mulighederne for at udveksle filer direkte uden oversættelse.\nDesuden lagde GomSpace stor vægt på, at værktøjerne i SOLIDWORKS til visualisering var meget hurtigere og lettere at anvende og gav fotorealistiske billeder til marketingformål i langt bedre kvalitet end i Inventor.\nFra en time til fem minutter\nDen virkeligt afgørende grund til udskiftningen var imidlertid i følge Daniel Smith, at SOLIDWORKS giver GomSpace en meget præcis og detaljeret 3D-model af de elektroniske trykte kredsløb (PCB’er), som indgår i satellitterne:\n”Vi laver primært elektronikudvikling, så vi designer som udgangspunkt alle vores systemer i et elektronik-CAD miljø. Når vi udvikler en satellit, har vi behov for at bringe de komplekse high fidelity elektronikmodeller ind i det mekaniske CAD-system. Det er let SolidWorks, men er enten langsommeligt eller umuligt i andre CAD-programmer,” siger han og tilføjer:\n”Tidligere tog det os typisk mellem 45 minutter og en time at hente en model fra det elektroniske CAD-system ind i Inventor. Nu gør vi det på omkring fem minutter, så vi har opnået en særdeles markant effektivitetsgevinst.”\nGomSpace har fem SOLIDWORKS-licenser, hvoraf én er en Premium-licens, mens de fire andre er Professional.\nGomSpace anvender SOLIDWORKS Simulation Premium til primært at udføre mekaniske, men også termiske analyser. Daniel Smith fremhæver, at softwaren er let at anvende og ikke kræver lange uddannelsesforløb før brugerne kommer i gang med at simulere:\n”Én af de allervigtigste ting for os er, at softwaren rummer et værktøj til analyse af tilfældigt forekommende vibrationer (Random Vibration). Andre simulerings-systemer kan enten ikke udføre vibrationsanalyser eller også er værktøjene implementeret på en facon, så de er svære at anvende i praksis,” forklarer Daniel Smith og tilføjer:\n”Én af de afgørende tests, vi udfører nødvendigt på vores satellitter, er hvorledes de påvirkes, når de udsættes for tilfældige vibrationer. Med Simulation Premium kan vi udføre disse vibrationsanalyser hurtigt, let og med den tilstrækkelige præcision.”\nSatellit-virksomheden har desuden stor nytte af at kunne udføre professionelle fotorealistiske visualiseringer af sine løsninger med SOLIDWORKS Visualize Pro.\n”Visualiseringssoftwaren er blevet et utrolig nyttigt værktøj og vores marketingteam er supertilfredse med de billeder, de får leveret fra os. Kvaliteten af visualiseringerne fra Visualize Pro er så meget højere, at det reelt ikke kan sammenlignes med, hvad hverken Inventor eller andre CAD-løsninger kan levere,” understreger Daniel Smith.\nDaniel Smith roser SOLIDWORKS for softwarens generelle brugervenlighed:\n”I vores forretning, hvor vi har ekstremt korte deadlines, er det en fordel, at værktøjerne til konstruktion, simulering og visualisering hænger tæt sammen og har en fælles brugergrænseflade. Det har været let for vores nye brugere at komme i gang med at anvende softwaren og de har kunnet designe både emner og samlingskonstruktioner uden først at skulle igennem længere uddannelsesforløb.”\nHan peger desuden på, at GomSpace har været meget tilfreds med samarbejdet med Edge-Team:\n”Hvis vi har haft spørgsmål eller brug for hjælp har de været meget hjælpsomme og hurtige til at komme tilbage med svar og løsninger. De få problemer, vi har haft, er blevet løst meget hurtigt.”\nLæs mere om Gomspace her: www.gomspace.com


FAD: Artilleri-aflysning kan koste dyrt - Netavisen artilleriet.dk FAD: Artilleri-aflysning kan koste dyrt\nFAD: Artilleri-aflysning kan koste dyrt\nman. 4. maj 2015\n"Det er ikke adfærd, der styrker Danmarks troværdighed som kunde i den internationale forsvarsindustri ..."\nI torsdags aflyste/udsatte politikerne en milliardanskaffelse. Det gør Danmark utroværdig og det kan gøre fremtidige indkøb dyrere, advarer interesseorganisationen FAD.\nAt Folketingets Forsvarsudvalg i sidste øjeblik valgte at springe fra indkøbet af nye artillerisystemer, kan medføre at fremtidige indkøb af materiel bliver dyrere - for de producenter, der lægger billet ind i en udbudskonkurrence, vil begynde at tage højde for sidste øjebliks aflysninger.\nSådan lyder logikken hos FAD, der er interesseorganisation for Forsvars- og Aerospaceindustrien.\nEndvidere påpeger FAD, at det ikke just styrker Danmarks troværdighed som kunde:\n- Det er ikke adfærd, der styrker Danmarks troværdighed som kunde i den internationale forsvarsindustri og vil alt andet lige betyde at fremtidige indkøb kan risikere at blive dyrere, da leverandørerne naturligt vil tage højde for at selv meget store projekter aflyses i sidste øjeblik, skriver foreningens direktør, Frank Bill, i et brev til medlemmerne.\nFrank Bill kalder den sene aflysning for utilfredsstillende og peger på, at både danske og udenlandske virksomheder har brugt store ressourcer på at udarbejde konkurrencedygtige tilbud og indgå i samarbejder for at tilbyde forsvaret de bedste løsninger.\nDirekte link til denne artikel: www.artilleriet.dk/artikel/5480-SKH-Selvkoerende-Haubits--fad-artilleri-aflysning-kan-koste-dyrt.htm.


Reglerne på og omkring Axeltorv m.m. - Helsingør Kommune\nForside Erhverv Tilladelser og bevillinger Stadepladser og lagersalg Stadepladser på Axeltorv Reglerne på og omkring Axeltorv m.m.\nReglerne på og omkring Axeltorv m.m.\nAxeltorv kan benyttes til diverse aktiviteter såsom mødevirksomhed, optræden, demonstrationer, udstillinger, kulturelle arrangementer m.m.\nHvis du ønsker at benytte et areal på torvet til et arrangement, kræver det en tilladelse. Ansøgningen skal være modtaget senest 14 dage inden arrangementets afholdelse.\nansøgning om arrangement afholdelse\nByrådet har besluttet dette:\nat Torvegade omdannes til gågade i sommerperioden (1. april – 31. oktober)\nat følgende arealer friholdes for inventar, torvehandel og lignende - indenfor en afstand af 4 meter fra kanten af Erik af Pommern monumentet.\n- ganglinjen, der på tværs af torvet (nordvest-sydøst) forbinder Kampergade/Torvegade og Sudergade/Bjergegade.\nat stadepladser til torvehandel fastholdes i torvets sydøstlige hjørne med en opdeling, der sikrer at staderne som udgangspunkt ligger side om side i en lille garnison og danner små handelssmøger/-gader.\nat der fra 2013 på selve Axeltorv udbydes i alt ca. 500 m² til leje til udeservering, fordelt på fem lejemål, hvoraf fire rummer mulighed for opstilling af pavillon.\nat der derudover på den nordvestligste del af torvehandlerarealet (max 75 m²) kan indgås aftale om udeservering på dage, hvor der ikke er torvedag.\nat tildeling af arealer sker efter model, hvor de caféer/restauranter, der har facade umiddelbart til torvet i tilknytning til en af de udlagte zoner på et areal kan byde. Derudover har hidtidige udeserveringslejere, der har eget personale- og kundetoilet mulighed for at byde på de nærmest liggende arealer, selv om de ikke har facade direkte til torvet.\nat fire af udeserveringsarealerne på Axeltorv rummer mulighed for etablering af en pavillon. Pavillonerne skal have ensartet design og opstilles og betales af lejeren. På de lejede arealer kan der opstilles stole, borde, parasoller mv. efter nogle overordnede retningslinjer.\nplantegning over Axeltorv\nDerudover besluttede Byrådet, at det i nye lejeaftaler for udeservering på Axeltorv fastlægges, at kommunen med fast varsel op til fem gange pr. sæson kan disponere over de udlejede arealer til større offentlige arrangementer.\nDer muliggøres udvidet udeservering på gadearealerne langs facaderne i Bjergegade, Kampergade og Torvegade.


Ferie på Tenerife - Rejser & Ferie\nTenerife (Isla de Tenerife) er den største af alle de Kanariske øer, og øen ligger i Atlanterhavet, ca. 300 km. fra Afrikas kyst.\nØen har konstante temperaturer året rundt mellem 20 og 25 grader, og den nordlige del af øen er mere frodig og nedbørsrig, mens den sydlige del oftest har tørt og solrigt vejr.\nTenerife er den mest befolkede af de Kanariske øer, og den har et areal på 2057 km2 og 900.000 indbyggere.\nTenerifes største industri er ikke overraskende turismen, og øen besøges årligt af ca. 5,5 mio. rejsende, der især tiltrækkes pga. vejret. Her kan du finde flybilletter til Tenerife\nUdover turisme lever øen af industri, handel, landbrug og fiskeri.\nDe største oplevelser på Tenerife\nPå Tenerife dyrker man meget sport, og specielt fodbold spilles i rigelige mængder, da Tenerife har sin eget fodboldklub, der blev grundlagt i 1922. Klubben har i flere sæsoner spillet i den bedste spanske fodboldliga, La Primera División, og den tidligere Liverpooltræner Rafaél Benitez fik sit gennembrud som træner for Tenerife.\nI 2007/2008-sæsonen endte Tenerife på en 11.-plads i den næstbedste spanske række, og i slutningen af sæsonen var der verserende rygter om bestikkelse, da Tenerife angiveligt skulle have modtaget 45.000 kr. for at lade Malaga vinde og rykke op i ”La Liga.”\nNoget af det bedste ved Tenerife er de fantastiske strande\nPå nordsiden af Tenerife finder man Puerto de la Cruz, som er en voksende ferieby, der tilbage i 1950’erne blot var en lille landsby, men som i dag sammen med Playa de las Américas er et mekka for sol, strand og underholdning i et lidt langsommere tempo. Klimaet er fantastisk, der er en god stemning og der er mange muligheder for en uforglemmelig ferie.\nDet er desværre lidt usikkert at bade i vandet ved Puerto de la Cruz, så der er indrettet et specielt badelandskab til formålet, hvor man kan boltre sig i vandet, som kommer direkte fra Atlanterhavet.\nTenerife er dog langt mere end blot solbadning på lækre strande. Der er rig mulighed for at holde en aktiv ferie med muligheder som fx dykning, vandreture, cykling og golf. Læs mere om Tenerife.\nShopping er også en stor oplevelse på Tenerife, da øen siden 1852 har været en frihandelszone, så man kan med store fordele købe kameraer, ure og andre elektroniske ting som fx Mp3-afspillere.\nDet er også muligt at handle i små basarer, hvor man kan købe læder, pelse og smykker. Disse små boder ejes ofte af indiske forretningsmænd, og\npriserne er fleksible, så det er muligt at forhandle prisen lidt ned.\nDer er mange spisesteder i området mellem Los Gigantes, Puerto de Santiago og Playa de la Arena på Tenerife, og et af de steder, der kan anbefales, er Restaurante Asador el Estero i Puerto de Santiago. Restauranten er som en typisk spansk tapasrestaurant, og du kan få mad til både små og store som fx pizza, pasta, supper, bruchetta og tapas. Du kan også bestille kød, som serveres på meget varme fade.\nForfatter Rejser & FerieUdgivet 2. marts 2021 2. marts 2021\nForrige Forrige indlæg: Genialt grej til de små\nNæste Næste indlæg: Overvej Bangkok næste gang familien skal på ferie


Dette burde ikke være en nyhed! Bukser uden skadelige kemikalier - LauRie A/S\nLauRie A/S Få vores nyheder på mail\nDette burde ikke være en nyhed! Bukser uden skadelige kemikalier\nPressemeddelelse • Mar 02, 2015&nbsp09:33&nbspCET\nDette burde ikke være en nyhed!\nBukser uden skadelige kemikalier\nDet burde ikke være en nyhed at sælge bukser uden skadelige og allergifremkaldende kemikalier. Eller bukser, som ikke er syet af børn eller under andre kritisable arbejdsforhold. Eller for den sags skyld bukser, som holder form og farve vask efter vask efter vask. Kald det en klassisk dyd, men hos LauRie tror vi på, det skal føles rigtigt. Og det skal ikke bare føles rigtigt for dig – også for din omverden! På den måde er vi ikke, som mode-brands er flest. En holdning, vi står ved i en national tv-kampagne, som kører på tv2 fra den 25. februar og 3 uger frem. I tv-kampagnen opfordrer vi til at tænke over, at vi som forbrugere har et valg – også når vi køber tøj – et valg med omtanke for miljø og mennesker.\nDet kan vi love, fordi vi gør os ekstra umage. Vores Haley bukser har en helt utrolig god pasform – og kommer samtidig i en højkvalitetsbomuld med polyester og elastan, som både giver følelsen af fantastisk komfort og en unik bevægelsesfrihed takket være mega-stretch. Haley findes i både slim og regular og i et usædvanligt bredt udvalg af størrelser (str. 34-56). Haley buksernes materialer er naturligvis certificeret med Oeko-Tex®, der garanterer, du slipper for skadelige kemikalier. Der er nok kemi og allergi i verden!\nLauRie, It’s got to feel right\nVores jordnære filosofi til mode har bidt sig fast. LauRie sælges i over 1.100 butikker og stormagasiner i over 20 lande. Siden starten i 1987 har LauRie lavet klassisk, godt håndværk med omtanke og var i år udvalgt til at deltage i Erhvervsstyrelsens projekt omkring samfundsansvar. Det betaler sig at lave mode, der føles rigtigt.\nDu finder yderligere information, danske forhandlere og billeder på laurie.dk.\nPå oeko-tex.com kan du læse mere om kemi-frihed og OEKO-TEX®. Og du er selvfølgelig altid velkommen til at give Lena Hansen eller Henrik Hansen et ring på telefon 8745 4000.\nLauRie har siden 1987 designet og produceret tidløst, feminint og afslappet tøj i høj kvalitet og med unik pasform til kvinder i alle størrelser. LauRie forhandles hos mere end 1100 forhandlere i Europa.\nFor yderligere information kontakt venligst adm. direktør Henrik Hansen på tlf. 2011 2269


The Scraper Mixer™ Pro røremaskine - Sage™\nUdstyret med K-spade. Den skraber skålen, så du slipper for det, og samtidigt sikres du et mere ensartet resultat.\nEnhver kage begynder med en perfekt cremet smør. Men smør klæber til skålen og holder på klumper af sukker, og kræver tit at du skal skrabe skålen, mens du blander. Denne røremaskine er udstyret med det, der svarer til en vinduesvisker og skraber således skålen, MENS du blander.\nPisker op til tre gange hurtigere end almindelig piskeris og inddrager samtidig mere luft, hvilket giver lettere og luftigere kager.\nPisk dit smør hurtigere for mere luftige resultater!\nNøglen til den rette mængde luft er ikke at overrøre.\nOmrøring giver varme og blødgør smørret, og da varmt smør ikke indfanger luft særlig godt, hvis du rører det for meget, ender det med at du tvinger luften ud af smørret. Derimod er nøglen til at knuse sukkerkrystaller at give dem en ordentlig omgang.\nSå hvordan opløser du sukkerkrystaller og SAMTIDIG indfanger luft i blandingen?\nSvaret er, at sørge for at smørret ikke klæber til siderne i skålen og samtidig ikke overrører. Hvis smør sidder fast på siderne, vil ingredienserne i midten blive rørt for meget, mens det på siderne bliver rørt for lidt. Dette betyder, at du får en mindre luftig midte og flere krystaller i yderkanten.\n“Den bedste måde at få det optimale resultat er at bruge den medfølgende K-spade igen og igen. K-spaden skraber smørret fra siderne, mens den blander det hele på samme tid. ADVARSEL – dette går omkring tre gange hurtigere end med brug af den almindelige ‘metal-K-spade, så hold godt øje med det første gang. Notér hvor lang tid det har taget, så du næste gang blot skal indstille timeren, som automatisk slår fra, når den er færdig. Herved undgår du at overrøre.”\nThe Scraper Mixer™ Pro specifikationer\n4.7 L rustfri stål skål


Find Pia på DBA - køb og salg af nyt og brugt\nSkøn- og faglitteratur (868)\nMusik cd, lp og bånd (146)\nMusik cd (60)\nKunst og antikviteter (55)\nSprog og ordbøger (13)\n0-1.999 kr. (1300)\nEn karl var min mor, en fisk var min far, Pia Skogemann, emne: psykologi, Kvindekraft og mandsmod i nordiske folkeeventyr. Pia Skogemann har samlet en række nordiske eventyr, der er befolket med selvstændige og handlekraftige kvinder der, ofte med hjælp fra magiske figurer - klarer sig gennem livets vanskeligheder, udvikler sig og erobrer deres prinser. 2 CD’er med bogens eventyr følger med. Bogen er i pæn stand med mindre brugsspor på omsæag - fast pris. De mest stillede... Se hele annoncen\nVintage, Pia Storm, emne: design, Vintage - sådan får du modehistorie, magi og mening i din garderobe. Gyldendal 2017. Hardback. Som ny (g-441-690) Se hele annoncen\nKonfektbogen, Pia Krøyer, emne: mad og vin, A4 format hardback, indbundet, 112 sider, år 2008, fremstår i pæn stand Selvfølgelig er alle mine bøger fra ikke rygerhjem og lugter derfor ikke. Se også mine andre annoncer Køb for over 300 kr i mine annoncer og få fragt til 0 kr placering: 12.28 Se hele annoncen\n1915 da kvinder og tyende blev borgere, Pia Fris Laneth, emne: historie og samfund Se hele annoncen\nBevingede ord, Pia Jarvad, emne: sprog, Gad 2007. Pænt eksemplar. Afhentes i Viby J eller sendes for 45,- FRI FRAGT VED KØB FOR OVER 300,- Kombiner gerne med mine andre bøger. Fuld bogliste kan sendes efter ønske. #B Se hele annoncen\nPåske, dekorationer & pynt, Pia Krøyer, emne: hobby og sport, Dekoration af boligen til påske og foråret med forslag til bl.a. krukker, skulpturer, påskebordet og påskeæg. Med arbejdsbeskrivelser, redskaber og skabeloner. Hardcover, 44 sider, illustreret i farver Bonniers bogklub, 2003 Stand: Pænt eksemplar MobilePay/Bankoverførsel. Sendes for købers regning Se hele annoncen\nBevingede ord, 7. udgave af Pia Jarvad, emne: kunst og kultur, Grundlagt af T. Vogel-Jørgensen Hardback, indbundet, 574 sider, år 2008 Fremstår i pæn stand Se også mine andre annoncer Køb for over 300 kr i mine annoncer og få fragt til 0 kr Se hele annoncen\nKonfektbogen, Pia Krøyer, emne: mad og vin Se hele annoncen\nEdward Weie, Per Kirkeby, emne: kunst og kultur, Velholdt. 1. udgave 1988n Edition Bløndal. Porto 38kr GLS Første bind i en planlagt serie om billedkunst i Norden. - Maleren Edvard Weie (1879-1943) er en af de kunstnere, der er forholdsvis omfattende beskrevet i dansk kunstlitteratur, især i tidsskrifter. Nærværende værk er imidlertid det eneste i nyere tid, der udelukkende helliger sig mennesket og kunstneren Weie. - Bogen er opdelt med 30 siders tekst af Per Kirkeby, ca. 30 siders... Se hele annoncen\nMit Danmark, (red.) Ole Knudsen og Ole Sønnichsen, emne: historie og samfund, Mit Danmark: Kendte danskere fortæller om deres yndlingssted af Ole Knudsen og Ole Sønnichsen er en portrætbog af en lang række kendte danskeres favoritsted i Danmark. Spørgsmålet, til de mange kendte danskere lød: "Hvor er dit yndlingssted i Danmark?". Svarerne på dette spørgsmål, er blevet til en inspirerende, smuk og unik rejse rundt i landet, fra pulserende og rå byrum, til skønne naturperler og private... Se hele annoncen\nkollegiekogebogen, af janne toft jensen og jesper maiboe, emne: mad og vin, ill. af pia olsen. 2008 på gyldendal. 22x27 cm. 176 sider. spiralryg. ill. i farve. tilskrift på friblsad. alm. brugsspor. 764 gram Se hele annoncen\nDet sproglige kunstværk (Årbog 1998), Modersmål Selskabet redaktion: Michael Blædel, emne: anden kategori, Modersmål-Selskabets Årbog 1998 : Det sproglige kunstværk. Hæftet bog fra Modersmål Selskabet udgivet af C.A. Reitzels forlag, 1998. 127 sider inkl. oversigt over udgivne årbøger og modtagere af Modersmål-Prisen. Bogen er i god stand. "Temaet er digtningen, poesiens regler, verdsligt og gejstligt, som vi møder det i det sproglige udtryk. Indhold: Forord ved Gerda Thastum... Se hele annoncen\nen jungiansk fortolkning af tolkiens ringenes herr, af pia skogemann, emne: anden kategori, 1. udgave 1. oplag 2004 på athene. 14x22 cm. 251 sider. softcover. god stand. 428 gram Se hele annoncen\ner jeg en sommerfugl, der drømmer, af pia skogemann, emne: psykologi, 1992 på lindhardt og ringhof. 14x22 cm. 185 sider. hardback med smudsomslag. alm. brugsspor. 344 gram Se hele annoncen\nSukkerbomben, Bitten Jonsson / Pia Nordström, emne: krop og sundhed, Hardback, indbundet, 304 sider, år 2005, fremstår med få lette brugsspor ellers i pæn stand. Køb for over 300 kr i mine annoncer og få fragt til 0 kr Se hele annoncen\nnye ord i dansk 1955-75, af pia riber petersen, emne: sprog, 1986 på gyldendals bogklub. 14x22 cm. 678 sider. hardback. alm. brugt stand. 942 gram Se hele annoncen\nFra pige til kvinde, Pia Lykke & Mette Kold, emne: personlig udvikling, Fin bog, 151 sider Kan sendes, GLS:35kr Se også mine andre annoncer. - Spirituel, Alternativ og Visdom's bøger Se hele annoncen\nSukkerbomben, Bitten Jonsson, Pia Nordström, emne: krop og sundhed, Fin bog, 304 sider Kan sendes, GLS:35kr Se også mine andre annoncer. - Spirituel, Alternativ og Visdom's bøger Se hele annoncen\nGlasformning og dekoration, Pia Rakel Sverrisdóttir , emne: håndarbejde, Heftet, softcover, 72 sider, 1. udg., 1. oplag, 1992, fremstår meget pæn og i orden. Se hele annoncen\nFra pige til kvinde, Pia Lykke & Mette Kold , emne: personlig udvikling, Forlaget skriver: Pubertet og teenager; krop og sjæl gennemgår mange forandringer, nr pigen begynder at blive kvinde. Fra pige til kvinde er ikke den klassiske at blive voksen-manual eller Kvinde, kend din krop; der er nærmere tale om Pige, først dig selv. Bogens formel er både at give den unge pige mulighed for at forstå sig selv og at bane for dialogen mellem mor og datter; mødre glemmer nemlig ofte, at deres... Se hele annoncen\nRing, Underdanmarks jægersoldater Jægersoldater fra Underdanmark kan allerede i en ung alder klare sig alene uden mad og søvn i dagevis. De har lært, at man ikke kan stole på nogen, allermindst sine forældre, og det at overleve er op til en selv. Støtte og omsorg kender de ikke til. Zornig, Lindholm og Turéll har sat sig for at finde frem til de karaktertræk, som kendetegner de stærke brændte børn, Underdanmarks jægersoldater, så vi af dem kan lære, hvordan vi bliver bedre til at... Se hele annoncen\nDa Pia Fik Kat - Valde & Krista 1 - Hardback -..., Anden, Da Pia fik kat Pia har to katte. Valde og Krista. Hvem fik hun først? Bogen har Lixtal 4 og lettal 11. Se hele annoncen\nSå Står Vi Op - Valde & Krista 3 - Hardback -..., Anden, Så står vi op Det er lørdag. Pia har fri. Hun vil sove længe. Får hun lov til det? Bogen har Lixtal 4 og lettal 11. Se hele annoncen\nTil Eftertanke - Indbundet - Samfund &..., Anden, emne: anden kategori, Til eftertanke 12 danske præster fortæller passioneret om deres yndlingstekst i Bibelen. Bogen åbner læserens øjne for Bibelens spændende, indsigtsfulde og evigtgyldige tekster og viser, hvor meget de har at sige os også i dag. De 12 præster Præsterne i bogen er håndplukket fra hele landet - den yngste er i 30'erne og den ældste i 70'erne. De 12 præster er: Lektor, cand.theol. Leif Andersen Biskop Marianne... Se hele annoncen\nRing, Se mor, jeg danser Se mor, jeg danser er en hyldest til livet. Det er også fortællingen om en ukuelig tro på, at man kan vælge sin egen vej på trods af en udfordrende barndom. Puk Elgård fortæller historien om at komme til verden som erstatningsbarn, om at kæmpe med angst og om den livsvigtige beslutning om at bryde tavsheden. Da Puk Elgårds forældre mistede deres syvårige datter Pia var lægernes eneste råd: "Få et andet barn med det samme." Lige efter begravelsen blev Puk... Se hele annoncen\nUlven - Paperback - Krimi & Spænding Hos Coop, Anden, genre: anden kategori, Ulven Hvor meget ved du egentlig om dine nærmeste, og hvem kan du stole på? En varm junidag bliver liget af en ung pige reddet op af floden ved Eddersheim, små 30 kilometer fra Frankfurt am Main. Obduktionen viser, at hun er blevet mishandlet og derefter myrdet. Det mærkelige er, at ingen savner hende. To uger efter fundet står Pia Kirchhoff og hendes chef, Oliver von Bodenstein, stadig på bar bund i sagen... Se hele annoncen\nSnehvide Skal Dø - Paperback - Krimi &..., Anden, genre: anden kategori, Snehvide skal dø - Pia Kirchhoff & Oliver von Bodenstein 1 På en regnfuld novemberdag bliver politibetjentene Pia Kirchhoff og Oliver Von Bodenstein kaldt ud til et mistænkeligt trafikuheld. En kvinde er faldet ned fra en gangbro, blevet påkørt af en bil og er kommet slemt til skade. Kvindens navn er Rita Cramer. Og Pia og Olivers søgen efter, hvem hun var, leder dem til den lille landsby Altenhain, hvor hun... Se hele annoncen\nDen Der Sår Vind - Pia Kirchhoff & Oliver Von..., Anden, genre: anden kategori, Den der sår vind - Pia Kirchhoff & Oliver von Bodenstein 2 En nattevagt i vindmøllefirmaet WindPro styrter i døden i firmaets storslåede, højloftede forhal i glas og stål. En brakmark i lillebyen Taunus er pludselig tre millioner euro værd og koster desuden en gammel mand livet. Politibetjent Pia Kirchhoff og hendes chef Oliver von Bodenstein står med en kreds af mistænkte, som alle tilsyneladende kæmper... Se hele annoncen\nGrib Livet - Slip Angsten - Hæftet - Krop &..., Anden, emne: anden kategori, Grib livet - slip angsten Uro, tankemylder, hjertebanken, søvnproblemer og psykisk smerte er blandt de symptomer på angst, som op mod 400.000 danskere dagligt generes af. Angst og angstsymptomer er blevet en folkesygdom, som i årtier er forsøgt behandlet af psykologer og andre terapeuter gennem samtaler om og bearbejdning af traumer, frygt og svigt. Behandlerne har opfordret til at vende fokus indad, til at... Se hele annoncen\nKronisk Sund - Lægens 3-trinsplan Mod..., Anden, emne: anden kategori, Kronisk sund Hvad har mennesker med for højt eller for lavt stofskifte, tarmbetændelse, psoriasis, leddegigt og sklerose til fælles? For det første lider de af kroniske, autoimmune sygdomme, som opstår, fordi deres immunforsvar går til angreb på kroppens eget væv. For det andet får de nu nyt håb om, at de ved at ændre kostvaner, kan give deres sygdom et langt fredeligere forløb – og i nogle tilfælde holde den nede.... Se hele annoncen\nDe Levende Og De Døde - Hæftet - Krimi &..., Anden, genre: anden kategori, De levende og de døde Idyllen er en illusion. I krogene lurer døden. Politibetjent Pia Kirchhoff står med den ene fod i døren på vej på bryllupsrejse, da hun modtager opkaldet: En ældre dame er blevet skudt ned i nærheden af byen Eschborn små femten kilometer fra Frankfurt am Main. Ikke længe derefter sker et lignende mord: En kvinde bliver skuddræbt gennem sit køkkenvindue. Ingen af de to kvinder havde nogen... Se hele annoncen\nEt Hul i Haven - Valde & Krista 2 - Hardback -..., Anden, Et hul i haven Pia har en ny busk. Hun må grave et hul. Får hun sin busk i hullet? Bogen har Lixtal 4 og lettal 11. Se hele annoncen\nPia Får En Gave - Valde & Krista 4 - Hardback..., Anden, Pia får en gave Valde har en gave til Pia. En død mus. Kan Pia lide sin gave? Bogen har Lixtal 4 og lettal 12. Se hele annoncen\nJul På Borgen V - Hæftet - Kunst & Kultur Hos..., Anden, emne: anden kategori, Jul på Borgen V "Jul på Borgen V" er en opfølgning på sidste års succes med julefortællinger fra medlemmer af Folketinget. Igen har Tingets formand Pia Kjærsgaard bedt folk med deres daglige gang på Christiansborg om at skrive om julen – samt en sælger af bladet Hus Forbi. Ordet er frit, så der vil både være fortællinger om egne juletraditioner, om julens budskab, om anderledes juleoplevelser – og så... Se hele annoncen\nBullshit - Fortællingen Om En Familie - Hæftet..., Anden, emne: anden kategori, Bullshit Pia fra Vestamager er 16 år, da hun i 1978 bliver kærester med det kriminelle bandemedlem Makrel. To drab begået med seks dages mellemrum bringer parret sammen: Makrels skolekammerat er skudt på Daddy’s Dance Hall i det indre København, og på Islands Brygge er en ung pædagogmedhjælper fra Pias vennekreds ramt i halsen af en haglbyge. Makrels bande og Pias venner søger hævn. Sammen danner de... Se hele annoncen\nRing, Let gang på jorden & Letsindighedens gave "Let gang på jorden" og "Letsindighedens gave" er de første to bind i Agnes Henningsens erindringsværk, som nu udkommer samlet i én bog i Gyldendals nye klassikerserie. Her fortæller Agnes Henningsen med en forførende blanding af boblende lethed og litterær kraft om sin barndom og ungdom. Efterord af forfatteren Pia Juul. Se hele annoncen\nBarndommens Gade - Med Efterord Af Pia Fris..., Anden, genre: roman, Barndommens gade En københavnsk baggårdspiges barndom og tidligste ungdom i 1930'erne, da hun forgæves stræber bort fra barndomsmiljøet. En af de helt store klassikere i dansk litteratur. Se hele annoncen


Onsdag åbner portene for tiende gang til helvede på Refshaleøen. Metalfestivalen er vokset fra en lille sort havefest til et smukt monster. Og jeg har været med hele vejen. Metalfans er nemlig ikke som alle andre. De bærer deres kærlighed til metalgenrens fællesskab uden på tøjet\nCopenhell er stadig en ung festival, men jeg har alligevel været med længe nok til at tale nostalgisk om dengang, der var færre koncerter, færre scener, færre dage og ikke mindst færre mennesker.\nDet er kun ti år siden, at Copenhell blev afholdt for første gang. Men alligevel. Jeg har været med alle årene. Den form for dedikation skal man ikke gå og putte med i et miljø, hvor autenticitet er noget, man bliver testet på. Derfor har jeg besluttet, at jeg har fortjent en...\nI et grundlovsforhør ved Retten i Nykøbing Falster er en 40-årig mand lørdag blevet varetægtsfængslet i tre uger.\nPolitiet sigter manden for drabsforsøg efter et knivstikkeri på Vesternæsvej ved Sjunkeby på Vestlolland...\nFolketidende 2019-10-19 15:56


Fagforeninger: Mange vil blive overraskede over udviklingen | Ringkøbing | dagbladetringskjern.dk\nFagforeninger: Mange vil blive overraskede over udviklingen\nPubliceret 14. juli 2017 kl. 15:19\nSpecielt jobs i Vestjylland er i risiko for at blive overtaget af robotter, viser en undersøgelse fra Den Sociale Kapitalfond. Arkivfoto\nDet kommer pludseligt til at gå meget hurtigt med robotternes indtog, mener LO-formand. Derfor skal der satses på uddannelse.\nRingkøbing/Skjern: Fagforeningerne arbejder på at få flere af deres medlemmer til at ruste sig til fremtiden. Det skal blandt andet ske ved hjælp af kurser og efteruddannelse. Og det er helt nødvendigt, hvis medlemmerne skal kunne finde job i fremtiden. Det mener Helge Albertsen, formand for LO, Ringkøbing-Skjern.\nI hans øjne er robotternes indtog et meget mere presserende problem, end mange er klar over.\n-Jeg kan godt frygte, at der er nogle, der vil blive overraskede over at få at vide, at 'dit job er blevet overtaget af digitalisering'. Vi forsøger virkelig, men det er så svært at overbevise alle om, at det er alvorligt, siger Helge Albertsen.\nLedigheden i Ringkøbing-Skjern Kommune er lav, og det kan ifølge Helge Albertsen være med til at blive en sovepude for nogle. For hvis det er til at få job nu, hvorfor skulle man så uddanne sig?\n-Vores tillidsmænd skal på kursus hos industriens uddannelser, så de får et endnu skarpere blik på, hvordan vores medlemmer kan ruste sig til fremtiden. Det er ikke om fem eller ti år, det er lige om hjørnet, siger Helge Albertsen.\nLO's jobcenterindeks måler hvert kvartal, hvor stor en del af kommunernes indsats over for arbejdsløse, der bliver brugt på uddannelse. Ringkøbing-Skjerns jobcenter gik i 2016 fra, at andelen af uddannelse udgjorde 47 procent i første kvartal til 35 procent i fjerde kvartal. Det er ifølge Helge Albertsen et problem, fordi uddannelse er den bedste måde at sikre sit arbejde på.\nDet har ikke været muligt at få en kommentar fra jobcentret om, hvorfor uddannelse fylder mindre i indsatsen.\nHos 3F oplever man også, at nogle af medlemmerne ikke får uddannelse, men går direkte videre i job.\n- Det "værste" er næsten, at vores medlemmer får job så hurtigt igen, at de kun lige kommer og vender i døren. Så får de ikke tænkt over,om de måske har brug for mere uddannelse, siger Linda Nielsen, formand for 3F Ringkøbing-Skjern.\nNye medarbejdere følger med robotterne hos KP komponenter


Hvad jeg opdagede i min gennemgang af min ridehest\nForside → Om mine behandlingsformer → Hvad jeg opdagede og behandlede i min forebyggende gennemgang af min egen ridehest\nHvad jeg opdagede og behandlede i min forebyggende gennemgang af min egen ridehest\n18. januar 2015 af Heidi Nielsen\nDyrlæger uddannes i at vide, hvad forskellige symptomer er tegn på, og hvordan vi kan behandle disse symptomer. Vi lærer også, hvordan symptomerne opstår, og netop lige dette område har altid været det, jeg fandt allermest spændende.\nAlt dette forebyggende arbejde er for mig guld værd, da jeg opdager små ubalancer i tide og kan rette op, inden min hest får det dårligt og måske bliver syg eller bliver dårlig i ridning eller træning.\nI forrige blogindlæg kunne du læse om de forskellige dele, jeg selv gennemgår i min forebyggende behandling af min egen ridehest. For at holde den skadesfri. Hvis du endnu ikke har læst blogindlægget, vil jeg opfordre dig til at læse det først.\nI dette blogindlæg vil jeg vise dig, hvad jeg opdagede i min gennemgang.\nVed tandeftersynet havde Monak nogle skarpe spidser på de bagerste kindtænder i højre side og en mindre foderpakning også i højre side imellem de to bagerste kindtænder i undermunden. Tandspidser hæmmer kæbens bevægelighed og kan give komplikationer ud i resten af hestens krop.\nVed den kiropraktiske gennemgang fandt jeg en låsning i hans højre knæ og i to af lændehvirvlerne, ligesom brystbenet ikke bevægede sig optimalt mod venstre. Dette kan skyldes hans tandspidser i højre side, men også leg på folden, sadlen, trailerturene (vi har rejst meget på kurser i år) eller noget helt andet.\nMin sadel er begyndt at ligge i forvægt. Den har ellers altid haft tendens til at komme i bagvægt ved de 3-4 årlige tjek af sadelmageren. Læs her om hvorfor, jeg mener, at du bør få foretaget et sadeltjek så ofte. Det undrede mig, men da Monak ellers fungerer godt i ridning og ellers virker, som han plejer, tænkte jeg på, at det kunne være alder og vægttab. Da jeg senere fik blodprøverne tilbage, gav svarene mig en helt anden forklaring, og den vil jeg fortælle dig om i næste blogindlæg.\nSmegma er skidt i folderne omkring urinrøret og kan være meget generende for hesten. Dette er en gratis service, jeg altid yder ved tandbehandling af alle hanheste. Monak havde 2 små klumper, som jeg fjernede let.\nBlodprøverne tager jeg for at sikre mig, den er dækket ind med vitaminer og mineraler, og at dens organværdier og blodværdier er, som de skal være. Sidste år havde Monak forhøjet copper i blodet, og det er ikke godt, så det skulle ned. Hvad blodprøverne viste, vil jeg afsløre i næste blogindlæg, da resultaterne altid kommer senere end selve gennemgangen.\nLidt kærlig hestepleje\nManens længde er jo fuldstændig irrelevant i forhold til hestens sundhed, men jeg kan godt lide den kort lige til ham, og derfor gør jeg dette i forbindelse med tandrasp, hvor han er bedøvet, da han bestemt syntes, det er ubehageligt.\nJeg klipper hans pels om vinteren og giver ham dækken på, da han sveder meget, når jeg rider i ridehuset og bliver derved hurtig træt. Når han er klippet, går han ikke træt på sammen måde, og jeg tolker, at det er fordi, han bedre kan komme af med varmen. Jeg efterlader dog altid pels i sadellejet, da huden her belastes meget, da selv den bedst tilpassede sadel vil skure ryggen, når den bevæger sig, og pelsen beskytter noget.\nI næste blogindlæg vil jeg afsløre, hvad blodprøverne viste hos Monak. Jeg kan allerede nu afsløre, at det var noget af en aha-oplevelse for mig. Læs blogindlægget her.


Dolce & Gabbana DG 4390 317287\nDolce & Gabbana DG4390 (317287)\nForside > Solbriller > Dolce & Gabbana > DG4390 (317287)\nDer er stadig 1 DG4390 på lager\nGaranteret levering senest 26. januar 2022: Bestil inden 10 timer og 56 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nDG 4390 fås i 3 andre lækre farver\nGaranteret levering senest 26. januar 2022. Bestil inden 10 timer og 56 minutter, og vælg UPS-Express ved kassen.\nDG 4390 Modeloplysninger\nStelfarve Grey Havana\nDer er ikke engang behov for solskin for at forsikre om at DG4390 er etfashion statement. Brillerne giver dig en udstråling som kan gøre at nat bliver til dag. DG4390 kan også fås i flere styles fra Dolce & Gabbana kollektionerne 2020 og 2021 i Edel-Optics onlineshop.\nLigetil og stærk i materialer og udførelse: Denne herrebrille står for stilfuldt design og selvbevidsthed. Med fuldt indfattede briller er det tydeligt at du går all-in. Det kantede kvadratiske stel er en klassiske form som henviser til en vis ligefremhed i Plast er et meget let og fleksibelt materiale. Dette giver en lang levetid og en høj gradaf komfort. Funktionelt er du selvfølgelig også på den sikre side. Med 100% UV-beskyttelse afdine øjne, kan solen bare komme an.\nHvis det her handler om din ønskebrille, kan du roligt slå til. Vi har din ynglingsbrille pålager og kan levere straks til vores super overkommelige Edel-Optics priser. 13. 1.2 Ved korrektionsbrille på lager. Modellen er på lager og glassene i netop din styrke kan hurtigt blive skåret til og sat idit nye brillestel, sådan så du snart kan holde dine nye briller i hænderne. I vores onlineshop har vi konsekvent lave priser. Så billigt kan du ikke engang finde DG4390 på udsalg.


Anden Verdenskrig, 1942-44 09.07.16\nUnder den glubske japanske flodbølge gennem den sydvestlige del af Stillehavet, besatte nipponesiske tropper Lae og Salamaua på den nordøstlige Huon-bugt i Ny Guinea den 8. marts, 1942. Denne fremrykning forankrede Japans erobring af Ostindien og truede den vigtige base ved Port Moresby, i det sydøstlige Ny Guinea – den sidste defensive position til at beskytte Australien. Det voldsomme to dage lange slaget i Koralhavet, den 7. og 8. maj, tvang Japan til at trække en invasionskonvoj med retning mod Port Moresby tilbage. Men japanerne var fast besluttede op at kæmpe om Ny Guinea, og som et resultat heraf blev den kalkunformede ø en blodig slagmark i næsten to og et halvt år.\nDen 21. og 22. juli gik amfibiske tropper fra den japanske XVIII armé (Matazo Adachi) i land ved Gona og Buno, mere end 160 km øst for deres brohovede ved Lae-Salamaua og omkring halvvejs langs den nordlige papuanske kyst til Milne-bugten på den østlige ende af øen. Fra deres nye base indledte japanerne en dobbeltoffensiv mod Port Moresby. Den 26. august stormede 1.900 tropper i land ved Milne-bugten, hvor to australske brigader, sammen med amerikanske ingeniørsoldater, var ved at bygge landingsbaner for til amerikanske general George Kenneys nyligt organiserede Luftkommando i det sydvestlige Stillehav. De allierede forsvarere kæmpede voldsomt, og dræbte 600 angribere og tvang resten til at evakuere ti dage senere.\nImens den 22. juli begyndte to japanske regimenter fra Gona-Buna at marchere sydpå langs Kokoda-sporet over den 13.000 fod høje Owen Stanley bjergkæde. Den 12. august besatte de Kokoda-landsbyen og den 17. september havde spidsen af denne kolonne nået landsbyen Ioribaiwa, kun 51 km fra Port Moresby. Men her stoppede den 7. australske division, som forsvarede langs med sporet, fremrykningen. Den australske general Edmond Herring gik derpå til modangreb tilbage op gennem den ujævne Kokoda-sti. I noget af verdens værste terræn for kamp tvang australierne gradvist japanerne ud af bjergene og ud i de vilde sumpe med kunai-græs rundt om Gona og Buna. Her fik den 7. division og andre australske enheder tilslutning af den amerikanske 32. og senere 41. infanteridivision. I brutal junglekrigsførelse drev de allierede fjenden ud af Gona den 10. december 1942 og ud af Buna den 3. januar 1943. Den sidste japanske modstand i denne sektor ved Sanananda Point blev overvundet den 23. januar. Denne aktion fuldførte befrielsen af Papua mod en pris på 8.546 amerikanske og australske tab (yderligere 2.334 amerikanere blev gjort ukampdygtige pga. sygdom). Japanske tab var omkring 12.000 dræbte og 350 fanger (4.000 undslap til New Britain eller området ved Huon-bugten). Men mere vigtigt markerede sejren i Papua begyndelsen på general Douglas MacArthur's langsigtede modoffensiv i det sydvestlige Stillehav. En stor del af denne modoffensiv blev ydet af det amerikanske I korps, kommanderet af general Robert Eichelberger, som senere voksede til 6. armé under general Walter Krueger.\nI foråret 1943 begyndte Eichelberger's tropper, støttet af admiral Kinkaids 7. flåde, en lang, hård kamp for at drive japanerne væk fra Ny Guineas nordkyst. Fra Gona ved kysten og Wau inde i landet, trængte amerikanske og australske enheder frem mod vest og nord mod området ved Salamaua-Lae. Om natten den 29.-30 juni gik et regiment fra den amerikanske 31. infanteridivision i land ved Nassau-bugten, lige inden Salamaua. Hjulpet af den 5. australske division trængte denne enhed frem mod Salamua og erobrede den den 12. september. Imens blev Lae omringet. Den 4. september foretog den 9. australske division (berømt fra El Alamein) en amfibisk landgang 16 km øst for landsbyen, mens det amerikanske 503. faldskærmsregiment og den 7. australske division blev landsat fra luften i Markham-dalen mod vest. Lae faldt den 16. september. Seks dage senere gik en brigade fra den 9. australske division i land på kysten ved Finschhafen, på Huon-halvøen 80 km oven for Lae. Erobringen af Finschhafen den 2. oktober førte til den senere allierede erobring af hele området ved Huon-bugten.\nDen 2. januar 1944 gik den 32. infanteridivision i land ved Saidor, 160 km mod vest, og sikrede en flyveplads der. Dette hop omgik omkring 12.000 japanere som fortsat var på nordkysten af Huon-halvøen. Kun 4.400 af de isolerede japanere overlevede. Derpå sprang den 32. division længere vestpå for at indtage Mindiri den 5. marts. I slutningen af april passerede brigader fra den 5. og 11. australske division amerikanerne til området ved Astrolabe-bugten og erobrede Bogadjim, Madang og Alexishafen i løbet af den 24.-26. april. Imens foretog Kruegers 6. armé et vellykket 650 km langt amfibisk hop vestpå til Hollandia-området den 22. april. Den amerikanske 24. infanteridivision gik i land ved Tananhmerah-bugten, mens den 41. infanteridivision (minus det 163. regiment) gik i land ved Humboldt-bugten, 40 km mod øst. Disse to divisioner fik forbindelse med hinanden den 26. april. På samme tid erobrede det 163. regiment Aitape, 200 km længere mod øst. Denne tredobbelte landsætning omgik omkring 50.000 tropper fra den japanske 18. armé i Wewak-sektoren. Bestræbelser på at bryde ud af fælden ved Aitape blev slået tilbage af amerikanske tropper fra XI korps under general Charles Hall. Mere end 8.800 japanere blev dræbt, mod et amerikansk tab på 450 døde og 2.500 sårede.\nDen 17. maj sprang den 6. armé yderligere 200 km vestpå til området ved Maffin-bugten, idet de gik i land ved Arara, og på øen Wakde ud for kysten dagen efter. Ved Wakde kæmpede japanerne hårdnakket mod det 163. og 158. regiment, den 6. infanteridivision og elementer fra den 31. og 33. infanteridivision. Øen blev vundet på fire dage, men Maffin-bugten blev ikke sikret før end i slutningen af juni. Samlede amerikanske tab i dette område var 455 dræbte og 1.500 sårede. Næsten 4.000 japanere blev dræbt.\nUnder kampen om Wakde hoppede den 41. infanteridivision yderligere 240 km frem den 27. maj til Biak-øen, som beherskede indsejlingen til Geelvink-bugten, nær den vestlige ende af Ny Guinea. Denne ø blev holdt af 10.000 japanere, som med succes blokerede det første amerikanske forsøg på at fordrive dem. I begyndelsen af juni landsatte fjendtlige transportskibe yderligere 1.000 tropper, men amerikanske luft- og søangreb maltrakterede resten af den japanske konvoj, og sænkede to destroyere og nedskød 50 fly. Afskåret fra yderligere forstærkninger gav japanerne på Biak modstræbende efter for den 41. og senere den 24. infanteridivision. Den 20. juni havde det amerikanske I korps indtaget det meste af øen, selvom nogle punkter gjorde modstand indtil august. Erobringen af Biak kostede amerikanerne 474 dræbte og 2.400 sårede. mere end 6.100 japanere blev dræbt og 450 taget til fange. Den mindre ø Noemfoor (Neomfoor?), 110 km mod sydvest, blev indtaget 1.-7. juli af det 158. infanteriregiment og 503. faldskærmsregiment. Amerikanske tab var 70 dræbte og 350 sårede; 2.000 japanere blev dræbt og 250 taget til fange. Den 30. og 31. juli besatte den 6. infanteridivision Sansapor på Vogelkop-halvøen på den nordvestlige ende af Ny Guinea. Dette fuldførte MacArthurs vanskelige 2.400 km lange hoppende operation tværs over hele øens nordlige kyst. Omkring 135.000 japanske tropper blev afskåret og ladt tilbage.\nYderligere en stor operation ville lukke kampen om Ny Guinea og åbne for befrielsen af Filippinerne. Under rækken af japanske nederlag i Ny Guinea havde andre japanske styrker etableret en stærk base mod nordvest på Halmahera-øen i Molukkerne. MacArthur sendte nu XI korps (Charles Hall) forbi Halmahera til den nordlige ø i Molukkerne Morotai. Hjulpet af stærk luft- og flådestøtte fra den 7. (Thomas Kinkaid) og 5. (William Halsey) flåde, fandt landgangen sted den 15. september. Den 31. og dele af den 32. infanteridivision udhuggede hurtigt en adskillelsesperimeter for at beskytte bygningen og brugen af flyvepladser strategisk placeret midtvejs mellem det vestlige Ny Guinea og Mindanao i den sydlige del af Filippinerne. (På samme tid åbnede admiral Chester Nimitz' fremstød tværs over det centrale Stillehav den østlige dør til Filippinerne med erobringen af Peleliu-Angaur). På Morotai mistede USA 45 dræbte og 95 sårede, japanerne 325 dræbt eller taget til fange. Den sidste aktion ved Ny Guinea var et antiklimaks. Asia- og Mapia-øerne (Saint David), 240 km nord for Vogelkop-halvøen, blev indtaget som kommunikationsbaser af den amerikanske 8. armé (Robert Eichelberger) i dens første operation, i perioden 15.-20. november.\nDet to år lange slag om Ny Guinea var en af de mest anstrengende i USAs historie. Foruden en forskanset og numerisk overlegen fjende, måtte de allierede tropper kæmpe mod svært terræn, et ufavorabelt klima, tropiske sygdomme, og lange, tynde forbindelseslinjer. Men erobringen af verdens næststørste ø var essentiel for de allieredes offensiv mod Japan. Luftstyrkerne i det sydvestlige Stillehav havde nu baser, hvorfra de kunne angribe dybt inde bag fjendens defensive linjer. Og MacArthur stod parat til at opfylde hans lovede tilbagevenden til Filippinerne.


Energiovervågning og -styring\nStyr og reducer dit energiforbrug\nOvervåg dit energiforbrug, få indblik i, hvilke enheder der forbruger mest, og foretag justeringer med det samme, hvor det er nødvendigt.\nForbind dit system til energistyring til Niko Home Control\nVores energiforsyning er under forvandling. Energi produceres på en meget mere bæredygtig måde, og vi skal reducere vores CO2-udledning i større omfang. Ved at bruge intelligente kontakter til belysning, varme, stikkontakter, ventilation og andre installationer sikrer Niko Home Control dig det lavest mulige energiforbrug. Det er godt for miljøet og for din pengepung.\nNiko Home Control hjælper dig med at få mest muligt ud af den solenergi du selv producerer. Det betyder, at du bliver mindre afhængig af din energiudbyder. Når der er brug for energi, bruger Niko Home Control så vidt muligt energien fra dine solpaneler. Da mere end 70 % af den energi, du selvproducerer, føres tilbage til netværket. Og du skal bruge det senere. Med dette program er du klar til fremtidens smart-meter. Niko Home Control sørger også for at alle enheder fungerer korrekt døgnet rundt. Når Niko Home Control opdager et ekstremt højt energiforbrug, eller at solpanelerne ikke virker, vil du straks blive underrettet. For at styre dit system til energiovervågning fra Niko Home Control-partnerbrands skal du have en smart-enhed fra den pågældende partner. Det er muligt at finde yderligere information i de tekniske detaljer.\nForbindelsen mellem disse enheder kan aktiveres på mynikohomecontrol.niko.eu. Når den er aktiveret, vil din Niko Home Control-installation begynde at kommunikere med dit partnersystem, og du vil også kunne oprette avanceret programmering. Niko gør alt for at sikre, at oprettelsen af forbindelse forløber så enkelt som muligt. På grund af tekniske forskelle mellem mærkerne kan der være forskelle i funktioner og muligheder.\nIndsigt i strømforbrug ✓\nIndsigt i strømproduktion ✓\nAlle Smappee-systemer til energiovervågning\nEnergistyring med Smappee\net kompatibelt energisystem fra Smappee\nnetværksforbindelse til Niko Home Control og dit energisystem (kabel eller trådløst)\nFor at måle energi med Smappee skal du forbinde både Niko Home Control og Smappee til det samme hjemmenetværk. Det kan du gøre via et ethernet-kabel eller trådløst via Wi-Fi. Niko Home Control registrerer automatisk installationen. Informationen vises også automatisk i Niko Home Control.\nTouchskærmen og appen viser aktuelt og tidligere gas-, vand- og strømforbrug. Appen fås til smartphones og tablets med styresystemerne iOS eller Android.


5 år i culturens tjeneste\n10.000 læsere hver måned kan sagtens tage fejl. Men vi tror vore læsere bruger tiden fornuftigt og klikker ind på Søndag Aften fordi det giver mening\nDet stod absolut ikke skrevet i blæk, at ideen om et netmagasin om kulturpolitik skulle fænge, da nogle kulturentusiaster efteråret 1996 holdt de første møder om at starte Søndag Aften.\nPlanen var at starte Søndag Aften den 5. januar 1997, der var tilsagn fra daværende kulturminister Jytte Hilden. Men pludeligt ændredes regeringens sammensætning, premieren blev udskudt til 2. februar 1997 og siden da har vi hver måned fyldt flere og flere kilobytes på www.cultur.com.\nFra starten var en række af de redaktionelle principper, der senere blev nedfældet som Dogme 99, centrale i tilgangen til mediet: Feltet var kulturpolitik og de �konomiske, politiske, administartive og teknologiske rammer for kulturpolitik - æstetik tager så mange andre sig af. Det analytiske element skulle være i fokus, tørre artikler fremfor sveddryppende. Efteråret 1996 var kulturdanmark fyldt op med navne - Kulturby 96 handlede om én person, MindShip om en anden person og Arken en tredje person. Også al journalistik om kulturministeren handlede om personen og ikke sagen. Vi valgte at gå i opposition: ingen navne skulle optræde i artiklerne, det var personernes funktion og rolle som skulle være i fokus. Det har - indrømmet - til tider voldt vanskeligheder at fastholde linjen. Dette dogme sikrer dog, at det analytiske og saglige er i fokus.\nSøndag Aften kommer før Mandag Morgen Navnekvalmen var også grunden til at vi valgte at anonymisere den overvejende del af artiklerne. Der er rigeligt af journalistik som handler om skribenten selv - de færreste læser en boganmeldelse uden at tage stillingen til signaturen. Søndag Aftens tilgang til stoffet er i meget høj grad inspireret af nyhedsbrevsgenren, hvor artikler hyppigt er usignerede. Vi får ind i mellem mails fra læsere, som synes usignerede artikler er utroværdige. Den indholdsmæssige troværdig skulle gerne ligge i artiklerne - og indtil nu har vi kun været nødt til at rette oplysninger i en artikel en enkelt gang.\nSelv synes vi der ind i mellem har været stjernestunder, som er værd at huske:\ni 1997 startede vi med aktuelle gæster i online-chat, netild kaldte vi det\ni 1997 anmeldte vi online-pladebutikker inden nogen andre fandt sammenligninger af netsites relevante\ni 1997 vurderede vi danske dagblades links\ni 1998 skrev vi første gang om internetcensur på danske folkebiblioteker\ni 1998 anmeldte vi samtlige danske bibliotekssites - siden har Staten videreført denne tradition for kvalitetsvurdering\ni 1999 sammenlignede vi et privat konsulentfirmas udkast med færdig rapport, som bedre passede i opdragsgivers kram\ni 1999 testede vi folketingsmedlemmernes e-parathed - og fik mange negative reaktioner\ni 2000 valgte vi at anmelde høringssvar til kulturministeriet - en genre som hidtil har været ubeskrevet og uvurderet\nSiden 2000 har vi hver måned præsenteret ny webkunst\nI 2001 dokumenterede vi at danske forfattere tjener mere på biblioteksafgiften end hvis de fik royalty for hvert udlånt eksemplar\nI 2001 afslørede vi at dagblades netsites fusker med moms\nGrundlaget for Søndag Aften er at skribenterne skriver om stof som vedkommer skribenterne. Søndag Aften er et forsøg på narrowcasting, så de fleste historier interesserer ikke særligt mange. Forhåbentligt når vi nogle af de mennesker som er engagerede, også på snævre felter.Selv om kriteriet for vore artikler ikke er nyheden, kan vi hyppigt se at vi har set tendenser, konflikter og diskussioner lang tid før dagbladene opdager det.\nSøndag Aften har ikke mange læsere, men kan dog glæde os over, at hver måned kommer mere end 10.000 computere ind og ser vores sider. Bag hver computer tror vi der sidder et menneske. Som regel er det en kvinde - 70% af abonnenterne på det månedlige nyhedsbrev har tilmeldt sig med kvindelige fornavne. De fleste måneder læses 70.000 sider p� www.cultur.com.\nVore forsøg på at skabe debat på sitet har ikke båret frugt. Vi vil i 2002 gøre nye forsøg for at få vore læsere til at være mere aktive. Du kan prøve vores nye service.\nKulturministre forgår - Søndag Aften består... På nettet er Søndag Aften nu blandt veteranerne, blandt tidsskrifter er det en yngling med masser at lære endnu. Det er de færreste kulturministre som holder 5 år (kun Niels Mathiesen har holdt længere). I vore 5 år har vi haft 4 kulturministre.\nSøndag Aften lever først og fremmest af knofedt - og så af tidsskriftstøtte på (måske?) 30.000 om året. Tidsskriftstøtten kommer fra tipsmidlerne - og vi ser helst tipsmidlerne helt fjernet som grundlag for Statens kulturbudgetter. Tja, vi sidder altså selv i et glashus og kaster med sten. Men før eller siden går glashuset i smadder. 10.000 læsere kan sagtens tage fejl. Vi tror vore læsere bruger tiden fornuftigt og klikker ind på Søndag Aften fordi det giver mening.


Episoden udspillede sig her på Brødeskov Station torsdag aften omkring klokken 17.40. Arkivfoto: Martin Warming\nEn 65-årig mand blev torsdag aften væltet omkuld på sin cykel og truet til at slette det billede, han taget af to mænd.\nManden ankom med toget til Brødeskov Station klokken 17.40, og da han steg af toget, var to mænd i gang med at slæbe et gammelt komfur ud af deres varebil. Komfuret efterlod de på stationen - selv om det i virkeligheden nok burde have været kørt på genbrugsstationen - og det syntes den 65-årige mand, der var ankommet med toget, virkede noget mistænkeligt. Han tog derfor et billede af de to mænd og deres varebil og begyndte at køre fra stedet på sin cykel.\nMen de to mænd fulgte efter ham og væltede ham af cyklen, så han ramte en betonklods. De to mænd hoppede derefter ud af bilen, fastholdt manden, mens han lå på jorden, og truede ham til at slette det billede, han havde taget af dem. Derefter forsvandt de to mænd.\nDen 65-årige mand kom heldigvis ikke alvorligt til skade, men politiet vil meget gerne høre fra vidner, der har set noget i forbindelse med det voldsomme overfald. Nordsjællands Politi kan kontaktes på telefonnummer 49 27 14 48 eller 1-1-4.\nPubliceret 24 August 2018 10:59