Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup – Se vigtig info\nBrøndbyvestervej 17, st. th\nBrøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup\nLejligheden på Brøndbyvestervej 17, st. th i Glostrup er opført i 1949 og indeholder 2 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 67 m2. Lejligheden er en andelsbolig i foreningen Andelsboligforeningen Brøndbyveste.\nLuftfoto af Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup fra foråret 2020. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6621°N, 12.4041°E) er den lille grønne cirkel.\nFå et klimatjek af boligen på Brøndbyvestervej 17, st. th af det i Glostrup baserede firma: Møllebæk v/ Skipper Thisted Møllebæk.\nSundhed — Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup\nBrøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nBrøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup ligger i den gamle Brøndby kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup er opført i 1949 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nBrøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Brøndbyvestervej 17, st. th ingen risiko for Asbest.\nLejligheden på Brøndbyvestervej 17, st. th har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (89.2%), Isolering (84.2%), Gulve (77.2%), Fuge (74.2%), Tagmateriale (64.1%), Facade (60.5%).\nLejligheden på Brøndbyvestervej 17, st. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (92.4%), Gulve (83.9%), Fuge (61.7%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 8iu-Glostrup By, Glostrup, der hører til Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n161-30081 Region Hovedstaden 380\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup.\nDer er trafikstøj på adressen Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. Støjen er vurderet at være 55-60 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en vaskemaskine.\nKortet viser trafikstøj i området omkring Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup om dagen:\nDrikkevand på adressen Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup har hårdhed: 24 - 30. Det betyder at vandet er klassificeret som meget hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup\nDer er høj risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup.\nBrøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup ligger i en lavning unden naturlige afløb og der er derfor risiko for oversvømmelse ved regn. Der vil på adressen være: 0.21 meter vand, hvis det regner så kraftig at al vand ophober sig på overfladen.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nBrøndbyvestervej 17, st. th ligger i et område hvor højt og/eller stigende grundvand kan udgøre et problem.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Brøndbyvestervej 17, st. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nBrøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nBrøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup ligger i en højde på 12.9 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup.\n✓Generelle BBR informationer om Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup\n✓BBR materialer og installationer for Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup\n✓BBR arealer for Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup\nHent den officielle BBR meddelelse for Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup. Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nDen primære opvarmningskilde på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nBrøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup modtager fjernvarme fra Brøndby Fjernvarme A.m.b.a.\nDer er er ingen hæftelser på ejendommen Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup.\nLokalområdet — Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup\nBeboerne i området omkring Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup er mestendels conzoom®-typen Ung Andel\nBrøndbyvestervej 17, st. th hører til afstemningsområdet Søndervangskolen hvor der er 4.147 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup at være mellem.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 103 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Brøndbyvestervej 17, st. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 2352 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 17.52 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.75 pct.\nBrøndbyvestervej 17, st. th hører under skoledistriktet Glostrup Skole, afdeling Søndervang. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Glostrup skole, Søndervang.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Brøndbyvestervej 17, st. th\nDer er god 4G mobildækning på Brøndbyvestervej 17, st. th med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Brøndbyvestervej 17, st. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Brøndbyvestervej 17, st. th\nInternet og Mobildækning Brøndbyvestervej 17, st. th, Glostrup\nAnbefalet bredbånd på Brøndbyvestervej 17, st. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Brøndbyvestervej 17, st. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Brøndbyvestervej 17, st. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Brøndbyvestervej 17, st. th.\nJordarten under Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Brøndbyvestervej 17, st. th\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Brøndbyvestervej 17, st. th.\nHvor langt er der fra Brøndbyvestervej 17, st. th\n✓Stamoplysninger for Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup\nAdressens Id 0a3f50a4-a96f-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Brøndbyvestervej 17, st. th, 2600 Glostrup.\nDer er ofte store helbredsmæssige omkostninger forbundet med et usundt indeklima. I samarbejde med DinGeo kan Niras tilbyde dig rådgivning om indeklimaet på Brøndbyvestervej 17, st. th. Udfyld formularen, så bliver du kontaktet.


Pas på din skraldemand – husk knude på alle poser | Østbirk Avis - din lokale avis i det østjyske\nPas på din skraldemand – husk knude på alle poser\nHusk, at alt mad- og restaffald skal i poser, og at der skal knude på poserne, lyder det fra Horsens Kommune. Foto: Horsens Kommune\n25. 03 2020\nHorsens Kommune opfordrer alle til at passe på vores skraldemænd ved at følge en række enkle råd om, hvordan man bedst håndterer sit affald for at undgå unødig smitterisiko.\nSkraldemændene i Horsens Kommune risikerer at blive unødigt udsat for bakterier, når de kører ud og tømmer skraldespande. Derfor er det vigtigt, at vi alle tænker over, hvordan vi kan undgå at sprede bakterier og smitte gennem vores affald. Sådan lyder det fra Horsens Kommune, som beder alle om at passe på skraldemændene ved at følge nogle enkle råd.\nFor det første er det vigtigt, at alt mad- og restaffald kommer i poser, og at der bliver slået knude på alle poserne. Det skal forhindre, at skraldemændene kommer i kontakt med affald - hvor der kan sidde bakterier på - når de tømmer affaldsbeholderne.\n- Dette er generelt en god anbefaling, men i den nuværende situation er den god at være ekstra opmærksom på, så det er trygt for vores skraldemænd at gå på arbejde, siger Peter Sørensen, borgmester i Horsens Kommune.\nFor det andet er det vigtigt, at alle husker anbefalingen om at holde afstand - også til skraldemændene.\n- Vi skal passe rigtig godt på hinanden i øjeblikket, og det gælder naturligvis også vores skraldemænd, som sørger for, at vi kan komme af med vores dagrenovation, siger Peter Sørensen.\nMan kan også vise hensyn til skraldemændene ved ikke at overfylde sin skraldespand, så der er mindre risiko for, at der ryger affald ud under tømningen.\n- Anbefalingerne om at putte mad- og restaffald i poser, at huske knude på poserne samt ikke at overfylde affaldsbeholderne gælder i den nuværende situation, men også helt generelt. Det forhindrer - både for skraldemændenes, men også borgernes egen skyld - at der kommer unødige bakterier i affaldsbeholderne, og at affald falder ud af affaldsbeholderne under tømning, forklarer Marie Lindberg Tefre, leder af Affald og Genbrug i Horsens Kommune.


IDA: Danmark kan blive klimaneutral fem år før tid\nIfølge IDA en ny rapport fra Inganiørforeningen IDA og Aalborg Universitet, kan Danmark nå klimaneutralitet allerede i 2045, men det kræver politisk handling nu her.\n8. JUN 2021 12.50\nDet er afgørende, at Danmark intersiverer udviklingen af nye teknologier, men så kan Danmark samtidig nå klimaneutralitet fem år før tid, vurderer en ny rapport fra Ingeniørforeningen IDA og Aalborg Universitet.\nRapporten IDAs Klimasvar 2045 kommer med en række anbefalinger i Danmarks første gennemregnede bud på, hvordan det er muligt at nå klimaneutralitet på energi- og transportområdet. Det er afgørende, at der kommer handling her og nu.\n- Vi flytter målstregen og understreger, at ny teknologi ikke skal være afgørende for at nå Danmarks klimamål i 2030, men at der omvendt skal investeres massivt her og nu for at have en chance for at blive helt klimaneutrale i 2045, siger Thomas Damkjær Petersen, der er formand for Ingeniørforeningen, IDA.\nRapporten påpeger blandt andet, at ny og lige nu umodne teknologier først og fremmest bør være et redskab til fuld klimaneutralitet i 2045, skriver IDA.\n- Vi skal have begravet den hockeystav. Vores beregninger viser, at velkendte teknologier kan indfri 2030-målet om at reducere Danmarks udslip med 70 pct., men det kræver, at et politisk flertal blandt andet får skubbet meget mere el ind i transportsektoren, siger Henrik Lund, der er er professor i energiplanlægning på Aalborg Universitet og en af hovedforfatterne bag 2045-rapporten.\n- Det er vigtigt ikke at lægge for mange æg i den teknologiske udviklingskurv før 2030, for det er løsninger, som vi får hårdt brug for på den anden side. Og der skal investeres i udviklingen nu for, at Danmark efter 2030 kan blive foregangsland og lykkes med at blive helt klimaneutrale, tilføjer Henrik Lund.\nEksemplevis spiller CO2-fangst en hovedrolle i rapporten, men frem til 2030 bør den indfangede CO2 bruges til grønne brændsler i stedet for lagring, påpeger rapporten.\n- Teknologiudvikling kræver tid og ressourcer, og jo længere vi venter, jo mindre tid får vi til at udvikle og vælge de rigtige løsninger. Risikoen er, at vi bliver afhængige af løsninger, som ikke er optimale, eksempelvis at indfange CO2 uden at kunne bruge den, siger Thomas Damkjær Petersen.\nBlandt de konkrete tiltag i ’IDAs Klimasvar 2045’er:\nVæk fra import og afbrænding af biomasse. Vi skal udvikle og afprøve nye biomasse teknologier til grønne brændsler i transporten.\nElektrificering af transportsektoren, også af tung transport. E-roads til lastbiler, så de kan oplade imens de kører.\nEn markant satsning på Power-to-X. Storskala elektrolyse og elektrofuels inklusive CO2-fangst, som er en vigtig teknologi for både CO2-anvendelse (CCU) og CO2-lagring (CCS).\nFortsat stor udbygning med vind fra de nuværende ca. 6 GW op til 11 GW i 2030 og ca. 19 GW i 2045.\nVi skal forholde os til den danske andel af internationale fly og skibstransport.


Virksomheder lover flere job\nVirksomhederne i servicesektoren er nu blevet så fortrøstningsfulde med hensyn til fremtiden, at de vil til at ansætte flere.\nFor første gang siden 2002 siger de danske virksomheder nu, at de vil ansætte flere folk i de nærmeste måneder. Og det gør de vel at mærke i en undersøgelse, der stort set er gennemført før, regeringens forårspakke blev præsenteret. Det er servicesektoren, der trækker væksten, mens der stadig varsles fyringer i industrien og byggeriet.\nDet fremgår af en stikprøveundersøgelse, som Danmarks Statistik har foretaget. Ifølge den forventer 19 procent af servicevirksomhederne - som er alt fra hoteller til EDB-virksomheder - at øge beskæftigelsen i perioden fra marts til maj. Kun 11 procent regner med at reducere beskæftigelsen.\nDet er normalt sådan, at der bliver flere serviceansatte i foråret, hvor blandt andet turismen blomstrer.\nMen selv korrigeret for det er optimisterne i overtal, viser Danske Banks beregninger.\n»Det er jo en indikator, så man kan ikke være sikker. Men der har været en rimelig langstrakt bevægelse i den retning siden foråret sidste år, så mon ikke det er ved at lysne lidt,« siger chefanalytiker Steen Bocian fra Danske Bank.\nI industrien - der beskæftiger under halvt så mange som servicesektoren - står barometret fortsat på fyringer, om end ikke i samme omfang som i målingen fra februar.\nMen det er heller ikke realistisk at tro, at industrien skal gøre noget større indhug i ledighedskøen, mener senioranalytiker Jes Asmussen fra Nordea.\nHøjst tre procent af tallene i den nye måling er indsamlet efter, at regeringen præsenterede sin forårspakke, oplyser Danmarks Statistik. Og i brancheorganisationen Handel, Transport og Serviceerhvervene (HTS) mener cheføkonom Jens Brendstrup, at den pakke vil sætte yderligere fut i servicesektoren og byggeriet.\n»Forårspakkens cirka ti milliarder kroner i skattelettelser og cirka fem milliarder i fremrykkede offentlige investeringer har for alvor skabt optimisme i servicebranchen og i bygge- og anlægsbranchen.\nDet forventes, at cirka 22.000 flere vil komme i beskæftigelse som en direkte følge af lettelserne, heraf alene 18.000 i de to sektorer,« siger han. Også byggeriets humør er lysnet i den nye måling. En lille overvægt af virksomhederne regner med at ansætte flere folk. Men byggeriet er meget sæsonbetonet, og korrigeret for det er der stadig tale om en overvægt af virksomheder, der vil skære ned.


KØKKENFLISER - Fliser, Klinker, Mosaik, Vægfliser\nForside / Fliser / Varer tagged “KØKKENFLISER”\nKlassisk, moderne, stilren eller æstetisk – her kan du finde den stil der passer lige jeres køkken. Køkkenet er mange gange et centrum i familien der vi spenderer meget tid. Det er derfor vigtigt at I får lige de fliser der passer Jeres familie og livsstile.\nI kan sammenligne produkter hjemme og købe når det passer jer. Vi leverer dem hjem til jer uden ekstra omkostninger.\nViser 1–18 af 154 resultater\n939 DKK 239 DKK /m²\n949 DKK 279 DKK /m²


Forskning afslører: Derfor skal du kramme dine børn - Planet Health\nForskning afslører: Derfor skal du kramme dine børn\nHome » Hjernen og Nervesystemet » Forskning afslører: Derfor skal du kramme dine børn\nKrammer du ofte dine børn? I så fald gør du det helt rigtige. Forskning viser nemlig, at berøring i løbet af babyens opvækst er endnu vigtigere, end man hidtil har troet.\nJo mere du krammer børn, desto bedre udvikling af deres hjerne. Det er den vidunderlige konklusion, som Nationwide Children’s Hospital i amerikanske Ohio når frem til.\nI studiet, som gik ud på at se, hvordan nyfødte babyer reagerede på berøring, deltog 125 for tidligt fødte børn.\nAf resultatet kunne man blandt andet konstatere, at for tidlig fødte børn reagerede dårligere på berøring end andre børn. Men det stod også klart, at alle de babyer, som fik berøring af forældre eller sygehuspersonale, havde stærkere hjernerespons end de børn, som sjældnere fik berøring.\nBerøring bidrager til udvikling af hjerne hos børn\nIfølge forskeren Dr. Nathalie Maitre viser denne sidstnævnte øgning, at mild berøring, som at vugge barnet eller bare at have kropskontakt, bidrager stærkt til hjernens udvikling.\n“At sikre for tidligt fødte børn får positiv og støttende berøring, såsom hud-mod-hud kontakt, af deres forældre, er væsentligt for, at deres hjerner skal kunne reagere på mild berøring på samme måde som de babyer, som oplever en hel graviditet i mors mave,” siger hun til Science Daily.\nBørns udvikling Hjernens udvikling Spædbørn


En bankmand får noget fremmed!\nDet erotiske løber som en rød tråd gennem Johan Jacobsens filmkunst fra 1940ernes screwball-eskapader til kulminationen i hans sene hovedværk En Fremmed banker på - (1959). »En bankmand får noget fremmed« var det øgenavn som Flamingos scenearbejdere og –teknikere gav produktionen under optagelserne. Nærmest profetisk slog den uofficielle titel to elementer an som blev afgørende for filmens videre skæbne i det kulturelle kredsløb – det erotiske og det økonomiske.\nØkonomisk var En Fremmed banker på - en af de største succeser fra det hårdt trængte filmatelier Flamingo og filmens producent og instruktør Johan Jacobsen. Erotisk indeholdt den de to første eksplicitte sexscener i dansk filmhistorie – simulerede, forstås, for vi befinder os stadig et tiår før billedpornoens frigivelse i 1969. Alligevel vakte filmen en del debat, og den slap da heller ikke intakt igennem Statens Filmcensur. Kontroverserne gentog sig internationalt, ikke mindst i USA, hvor den amerikanske distributør brugte filmen som en juridisk prøvesag, der var med til at slå det sidste søm i ligkisten på USA's statslige censursystemer. Jeg vender tilbage til En Fremmed banker på - og censuren. Forinden et oprids af udviklingen i Johan Jacobsens filmkunst, hvor det erotiske hele tiden har simret under overfladen på tilsyneladende vidt forskellige film, indtil det bryder fuldt igennem i En Fremmed banker på -.\nI 1930erne var Johan Jacobsen rykvis avanceret fra volontør til klipper til instruktørassistent og videre til manuskriptforfatter og instruktør. Han slog sit navn fast med den romantiske forvekslingskomedie En lille tilfældighed (1939). I samtiden blev han set som eksponent for et ungdommeligt og moderne pust i dansk film. Det friske bestod i en inspiration fra Hollywood, som skinnede tydeligt igennem i en række elegante og stilbevidste, men samtidig umiskendeligt danske screwball-komedier. Ligesom genrens amerikanske prototyper havde Jacobsens sofistikerede lystspil et erotisk glimt i øjet, men flirteriet var mere vovet, end det ville have været tænkeligt i de amerikanske forbilleder. I film som The Philadelphia Story (Cukor, 1940), His Girl Friday (Hawks, 1940) og That Uncertain Feeling (Lubitsch, 1941) er det faste historiemønster under al galskaben og ping-pong dialogerne, at et par skilles, ser andre og til sidst finder sammen igen – i de lidt mere dristige forløbere, It Happened One Night (Capra, 1934), Bringing up Baby (Hawks, 1938) og Holiday (Cukor, 1938), havde mønsteret været, at et par fandt hinanden og brød ud af planlagte ægteskaber. Jacobsens danske pendanter var præget af en endnu mere frigjort udforskning af seksualitet og moralmønstre, hvilket komediegenren måske var særlig velegnet til, fordi den ofte blev betragtet som harmløs og antoges at handle om »ingenting«.\nFig. 1. Johan Jacobsen ved kameraet og med manuskript. Fotografiet er fra 1940erne.\nTobiasnætter (1941) indledes med, at et par (Eva Heramb og Angelo Bruun) tilsyneladende tager på rådhuset for at blive gift og herefter på bryllupsrejse. Det viser sig dog, at de tværtimod lige er blevet lykkeligt skilt! Siden vender den nybagte eksmand og hans nye forlovede (Berthe Quistgaard) tilbage med en hemmelig plan om at afprøve fundamentet for at gifte sig ved hver især at forsøge at forføre deres gamle flammer (som i mellemtiden har giftet sig med hinanden!). I Mine kære koner (1943) sværmer fire gifte kvinder stadig for deres fælles eksmand, en feteret teaterskuespiller (Gunnar Lauring), og indgår en alliance om at spolere hans formodede affære med en ung skuespillerelev (Ingeborg Brams), som de derved uforsætligt hjælper på vej (fig. 2). I Som du vil ha’ mig-! (1943) lader en arkitekt (igen Gunnar Lauring) sin kedelige, hjemmegående hustru (Margueritte Viby) injicere med et seksuelt stimulerende hormon, og hun narrer ham ved at foregive, at eksperimentet gør hende løssluppen og interesseret i andre mænd!\nSærligt populær hos besættelsestidens publikum var serien af ’sagførerfilm’, som indledtes med Tag det som en mand-! (1941). Et ungt kunstnerpar (Sigfred Johansen og Inga Schultz) vil skilles og hyrer sagførerægteparret Erik og Else Jessen (Gunnar Lauring og Beatrice Bonnesen) – han ham, hun hende – til at repræsentere sig i skilsmisseforhandlingerne om blandt andet ejendomsretten til en fælles himmelseng (fig. 3). Så populær blev dette koncept med kønnenes kamp per stedfortrædere, at det blev videreført i Ballade i Nyhavn (1942) og Baby på eventyr (1942), nu med hr. og fru Jessen i centrum. Gang på gang trues det Jessenske ægteskab af flirt, hvide løgne og optrækkende utroskab, men det ender altid med, at de mere eller mindre kriminalistiske »sager« løses, uden at de ægteskabelige grænser overtrædes (fig. 4). I seriens sidste – og sløjeste – afsnit, Mens Sagføreren sover (1945), er krimi- og farceelementerne trådt i forgrunden på bekostning af screwball’eriet: En dansk-amerikansk gangsterbande udnytter den intetanende landsretssagfører Jessen i deres plan om at stjæle kronjuvelerne fra Rosenborg, mens hans kone er den (år)vågne. Desuden er hun gravid! Således afsluttes sagførerserien passende med, at der er familieforøgelse på vej og antageligvis mindre tid til udenomsægteskabelige forviklinger i fremtiden.\nMens Sagføreren sover blev egentlig allerede færdig i efteråret 1943, men på grund af dens åbenlyse brug af allieret æstetik – gangsterikonografi, screwball-elementer og replikker på danglish – besluttede Palladium at holde den tilbage indtil efter befrielsen for ikke at risikere at støde den tyske besættelsesmagt, der havde forbudt den ægte vare. Efter sammenbruddet i den danske regerings samarbejdspolitik den 29/8 1943 måtte filmproducenterne træde varsommere end hidtil. I de samme uger blev der i kulturdebatten rettet et opsigtsvækkende angreb mod dansk film i almindelighed og Jacobsens crazykomedier i særdeleshed. Paul Nedergaard, en kendt samfundspolemiker og pastor ved Eliaskirken i København, kritiserede filmenes manglende afspejling af »de for vort land så alvorlige tider.« Han efterlyste større realisme og mindre eskapisme og »swingpjatteri« sådan som det med et belejligt samlebegreb hed om al amerikanskinspireret kultur, fra jazzmusik til mode. To biografaktuelle film blev fremhævet som særligt upassende: Som du vil ha’ mig-! og Mine kære koner, begge instrueret af Johan Jacobsen. Med Nedergaards ord skildrede de henholdsvis »Bourgeoisiets overfladiske Selskabsliv, hvor det gaar yderst livligt til med Cocktails, Flirt, aabenlyst Kysseri og Stævnemøder, baade i og uden for Arbejdstiden« og – »Overklassens Konebytning.«\nJohan Jacobsen måtte forsvare sig under et velbesøgt debatarrangement i studenterforeningen i november 1943, hvor adskillige filmfolk, heriblandt selveste Carl Th. Dreyer, var mødt op for at se Jacobsen og pastor Nedergaard krydse klinger. Han ville »foretrække det mest intetsigende Lystspil fremfor en Film om sociale Forhold, som kun siger den halve Sandhed,« sagde Jacobsen. Hermed sigtede han til, at tidens politiske virkelighed ikke kunne behandles direkte på film på grund af tysk censur. Hvad hans egne film angik, mente han ikke, at de kunne fordærve ungdommen, men at de prædikede så klare moraler, så »selv en Prædikant« måtte kunne opfatte det. Pointen i Som du vil ha’ mig-! var, at nok ønsker ægtemanden sig en kone med mere »pep«, men han lærer stik modsat at sætte pris på hende som hun var og er – at »Flirt og Drik og Lediggang ikke giver nogen noget, men at man faar tifold mere ud af Tilværelsen ved at føre et ordentligt Liv.« Tilsvarende lærer de fire ekskoner i Mine kære koner at bekymre sig om deres egne sager fremfor at blande sig i andres, da de får en lærestreg af deres nuværende ægtemænd i kompagniskab med den fælles eksmand.\nLigesom i de øvrige af Jacobsens komedier udforskes det »umoralske« på kryds og tværs af ægteskabet som en respektabel og samfundsbevarende institution, som i begge film bekræftes til sidst. »Naar Grundtvig var gift tre Gange, saa har vi vel Lov til at lave et Lystspil om en Skuespiller, der har været gift fire Gange.« (…) »Hvis nogen virkelig har taget skade af at se de to Film, maa Vedkommende have været meget stærkt disponeret i Forvejen,« udtalte Jacobsen – til stærkt bifald fra salen.\nNoget tyder nu på, at Johan Jacobsens faste produktionsselskab, Palladium, alligevel har taget pastorens kritik til efterretning – i hvert fald blev hans næste film også hans første »seriøse.« Faktisk var Jacobsen allerede i 1941-42 opsat på at lave et »alvorligt Emne« i samarbejde med dramatikeren Leck Fischer. Deres urealiserede projekt havde arbejdstitlen Tre mand og Sonja og skulle – som titlen antyder – have handlet om en kvinde og de tre mænd i hendes liv: Hendes tidligere elsker, manden hun gifter sig med og ham, hun er forelsket i. Tematisk kredses der i manuskriptet om uønsket graviditet, bortadoption, bekvemmelighedsægteskab, utroskab og pengeafpresning. Signi Grennes, Ebbe Rode, Gunnar Lauring og Mogens Wieth var udset til at spille hovedrollerne. Efter alt at dømme, var årsagen til, at Tre mand og Sonja ikke blev til noget, Palladiums erfaring med, at »alvorlige film« ikke klarede sig særlig godt økonomisk, og at tiden derfor ikke var inde til den slags – hellere endnu en »Ballade-Film«. Men med undtagelsestilstanden og Pastor Nedergaards ny dagsorden i efteråret 1943, var tiden kommet til Johan Jacobsens seriøse gennembrud med episodefilmen Otte Akkorder (1944).\nLigesom Tre mand og Sonja angriber Otte Akkorder det erotiske fra forskellige indfaldsvinkler, men her i hele otte (faktisk: ni) forskellige »akkorder« med en grammofonplade med Chopins vals i cis-mol som den gennemgående stafet, der vandrer fra hånd til hånd og binder episoderne sammen: 1) Et utroskab bringes til ophør. 2) Et mandevenskab med homoseksuelle undertoner oprulles. 3) Et stævnemøde om bord på Finlandsdamperen udvikler sig til en uudfoldet forelskelse. 4) En nyudnævnt landsretspræsident bliver under sin festmiddag opsøgt af sin søn fra et tidligere forhold. 5) Festens kogekone deler taxa med en af gæsterne, en gammel ungdomskæreste. 6) En ensom apoteker og en psykisk syg kvinde finder et øjebliks flygtig lykke sammen. 7) En plattenslager indynder sig hos sin børnehavelederkæreste for at lokke penge ud af hende. 8) En pædagogassistent voldtages og hendes far opsøger og kvæler gerningsmanden. 9) Endelig bliver grammofonen i en nyhavnsk beværtning genstand for et skænderi mellem en tjener og en værtshusejer, som smadrer den på bardisken, efter at tjeneren blandt andet har konfronteret ham med konens promiskuitet.\nEfter befrielsen, hvor man atter kunne udtrykke sig frit, fortsatte Jacobsen den seriøse linje og lavede i samarbejde med Knud Sønderby Den usynlige Hær (1945), den første spillefilm om den danske modstandskamp. Filmens dramatiske kerne var dog et trekantsdrama: En modstandsmands kone (Bodil Kjer) har, mens han (Mogens Wieth) har været under jorden, indledt en affære med en fælles ven (Ebbe Rode) og hendes utroskab bliver indirekte skyld i, at begge mænd mister livet. Det klassiske trekantsmotiv sås ellers sjældent i dansk film, men Jacobsen benyttede det igen i kriminalgyseren Brevet fra Afdøde (1946).\nFig. 2. Fra optagelserne til Mine kære koner (1943). Johan Jacobsen administrer tårefremkaldende glycerindråber til Gunnar Lauring. Desuden Ingeborg Brams og bag kameraet Einar Olsen.\nFig. 3. Fra optagelserne til sagførerfilmene. Gunnar Lauring, Beatrice Bonnesen, Johan Jacobsen.\nFig. 4. Fra optagelserne til Baby paa Eventyr (1942). Fra venstre: Angelo Bruun, Beatrice Bonnesen, Christian Arhoff, Johan Jacobsen, Berthe Quistgaard og Gunnar Lauring.\nBåde Brevet fra Afdøde og komedien Far betaler (1946) – om et ægtepar (Gunnar Lauring og Randi Michelsen), der evindeligt må udsætte den bryllupsrejse, de aldrig nåede på i deres ungdom, fordi deres nu voksne børn (og svigerbørn) stadig kræver deres opmærksomhed – blev økonomiske nederlag for Palladium. På den baggrund kan det ikke undre, at ledelsen nærede en mindre tillid til Jacobsens emnevalg, da han som sit næste projekt foreslog en filmatisering af Soyas Brudstykker af et Mønster. Da Palladium sagde nej, valgte Jacobsen imidlertid at lave filmen som sin egen producent. Resultatet, Soldaten og Jenny (1947) – en skæbnefrise om samfundets hykleri i abortspørgsmålet, centreret omkring et ungt par – gav økonomisk rygvind til, at han i 1951 kunne åbne sit eget atelier, Flamingo-studiet i Nærum (fig. 5). Det samme gjorde egenproduktionen Min kone er uskyldig (1950), en ægteskabskomedie i stil med hans besættelseskomedier – med mottoet »et lystspil om livet som det ikke bør leves.« Filmen handler om en gældsplaget arkitekt (Poul Reichhardt), der i ledtog med konen (Bodil Kjer) foregiver sin død, så hun kan hæve livsforsikringen, mens han går under jorden – men af frygt for at hun vil være ham utro, vender han tilbage og udgiver sig for at være sin egen tvillingebror.\nForinden instruerede Johan Jacobsen for en anden uafhængig producent, Asger Jerrild, Tre Aar efter (1948), der på giftigste Soya-manér dissekerer samtidens modvilje til at huske besættelsestidens mindre heroiske sider gennem skildringen af forskellige grader af værnemageri, fortrængning og erotisk drift. Den ene værnemager (Ib Schønberg) begærer den andens unge datter (Lily Weiding), og den anden (Angelo Bruun) finder sadistisk nydelse i at afsløre for sin kone (Karin Nellemose), at han kender alt til hendes utroskab med en tysk officer, og at hendes højt idealiserede elsker havde en homoseksuel affære med en underordnet.\nSom selvstændig producent havde Jacobsen sat sig i en uheldig dobbeltposition, der kom til at præge anden halvdel af hans karriere og kvaliteten i hans produktion: Uden den nødvendige kapital i ryggen var han nødsaget til enten at tjene penge fra bunden eller at skaffe ekstern finansiering til sine projekter, før det var muligt at forfølge en kunstnerisk linje. Bestillingsarbejder som kriminalfilmen Naalen (1951) og musical-komedien Vi som går stjernevejen (1956) samt Som sendt fra himlen (1951) og Den store gavtyv (1956) – et remake af Ballade i Nyhavn – havde primært til formål at skaffe penge til atelieret, som regel uden større held. Mest interessant er Som sendt fra himlen – om en »erotoman« running bride, hvor man i passager kan fornemme, hvad filmen kunne være blevet til, hvis Jacobsen havde haft hjertet med sig og arbejdsro til at koncentrere sig om instruktionen.\nI sine mest personlige film fra perioden, Soldaten og Jenny og Blændværk (1955), var Jacobsen optaget af unge mennesker »uden tilstrækkelig støtte i deres hjem og omgivelser,« og nogle af de stærkeste afsnit er helt intime skildringer af dem. I Blændværk blandt andet en meget omdiskuteret scene, hvor det forelskede par (Mimi Heinrich og Henrik Wiehe) er stukket af hjemmefra og har indlogeret sig på et hotel, hvor de skal sove sammen for første gang. Her klæder pigen sig af for at gå i seng, og publikum ser hende som Gud har skabt hende. Kæresten kysser hende på mund og bryst, hvorefter der tones ned, og tones op igen til næste morgen. Hvad der i dag virker ganske uskyldigt, var i 1955 det mest erotiske, man endnu havde set i en dansk spillefilm, og forargelsen blandt anmelderne var til at tage og føle på. Én mente, at Jacobsen »gik Ingmar Bergman i Bedene med en pornografisk Studie i erotiske Intimøvelser for Mindreaarige« (Berlingske Aftenavis, 9/8 1955) – han tænkte naturligvis på Bergmans Sommeren med Monika (1953). En anden, at »det smager af husarfiskeri,« naar »Mimi Heinrichs lille søde nøgne Figur fotograferes, saa ingen kan være i Tvivl om, at den skal skaffe Pikanteri til en svag Historie.« (Politiken, 9/8 1955)\nJacobsen forsvarede sig i et radiointerview med, at det var nødvendigt at vise den kvindelige hovedperson nøgen, fordi »den kunstneriske konsekvens« krævede det. Han kunne ikke begribe, at »et par kritikere har fundet« scenen påklistret og »filmen uvedkommende (…). Mon d’herrer mener, at den scene, vi lige hørte, skulle kulminere i, at de unge for eksempel gav sig til at spille billedlotteri?« Endvidere gjorde han opmærksom på »den kendsgerning, at censuren, der kan være meget striks, ikke har klippet én centimeter i kærlighedsscenerne.« Heri havde han ret. I anledning af nogle forældreklager over, at deres børn var blevet udsat for en nøgen Mimi Heinrich i traileren til Blændværk, havde filmcensor Arne-Ole David været ude og forklare, at »hvor der er tale om nøgenhed, som ikke aabenlyst tangerer pornografi eller spekulation, har vi ikke noget imod, den vises for børn, og jeg kan sige, at »Blændværk« ikke blev forbudt for børn paa grund af nøgenscenerne.« (Information, 9/8 1955)\nKlippet blev der derimod i Jacobsens jubilæumsfilm – hans 25. spillefilm som instruktør – En Fremmed banker på -. Her var der ingen nøgenhed, men to scener, der viste seksuel aktivitet og kvindelig orgasme, og dét var alligevel for stærkt. Samtidig var det en naturlig udvikling i Jacobsens interesse for det erotiske, at nu – efter tematisk at have cirklet om erotikken som en afgørende kraft i livet og at have vist nøgenhed – var han nået til at skildre selve kønsakten, og det allermest intime i forholdet mellem to mennesker.\nFig. 5. Soldaten og Jenny (1947). Bodil Kjer og Poul Reichhardt.\nSom en film om elskovsaktens forløsende kraft med en morale om, at ønsket om at vide alt om den anden dræber kærligheden, sætter En Fremmed banker på - sin historie på spidsen: To traumatiserede individer, en frihedskæmperenke (Birgitte Federspiel) og den bøddel (Preben Lerdorff Rye), der dræbte hendes mand, forelsker sig og finder erotisk forløsning uden at vide, hvem den anden er. I den ene af de to kontroversielle scener hengiver kvinden sig til den fremmede på en strand, i den anden indser hun midt under et samleje på sofaen hans sande identitet (da hun genkender et særligt ar på hans arm), lige inden hun bryder ud i et ambivalent skrig af lyst og smerte. I ingen af scenerne vises der nøgenhed – på stranden er kvinden iført en badekåbe og i sofascenen er hovedpersonerne fuldt påklædte (fig. 6).\nPå grund af sit stærkt erotiske indhold havde Johan Jacobsen på forhånd ansøgt om at få En Fremmed banker på - godkendt på »gult kort«, som »forbudt for børn.« Men det var ikke nok. Censuren krævede filmen beklippet, førend den kunne forevises. Det kom bag på Jacobsen, og det var da heller ikke set før, at man havde forlangt en dansk film klippet om. Men filmcensorerne var stålsatte i deres vurdering af, at nu var han gået over stregen, og at En Fremmed banker på - under ingen omstændigheder kunne tillades i sin nuværende form (problemet var, at ifølge lovgivningen, gik grænsen mellem voksne og børn ved 16 år, men censuren måtte også tage hensyn til unge mellem 16 og 18 år).\nCensuren ønskede 1,16 minut fjernet: To indstillinger fra strandscenen, som desuden skulle forkortes og størstedelen af sofascenen (fra Vibeke siger »jeg elsker dig« til at hun opdager arret på armen), som Jacobsen selv anså for at være »filmens vigtigste«. En beklipning ville, mente han, »på meget uheldig måde gribe ødelæggende ind i filmens nøje tilrettelagte kunstneriske og filmiske virkning.« (fig. 7). Han ankede afgørelsen til Justitsminister Hans Hækkerup. Et flertal af filmrådes medlemmer anbefalede i deres indstilling til ministeren, »at filmen tillades vist for personer over 16 år uden nogen beklipning.« Alligevel vurderede Hækkerup, at der måtte findes et kompromis. Han endte med at tiltræde censurens afgørelse »for så vidt angår den første af de pågældende scener (de 2 hovedpersoner ved stranden)« og anså det endvidere »for rettest, at den anden af de pågældende scener forkortes, dog således at beskæringen alene berører de billeder, som viser filmens mandlige hovedperson.« Det nye censurudspil betød et samlet fraklip på 17 sekunder og altså en ’rabat’ på næsten ét minut i forhold til det oprindelige krav. Jacobsen slog til!\nFraklip i strandscenen: »Benene mellem hinanden (t.v.) og følgende\nscene hvor de ligger på hinanden.« (rekonstrueret v.h.a. eksisterende versioner).\nFraklip i sofascenen: Kun en stump af Preben Lerdorff Rye (i midten)\ner bevaret i de eksisterende versioner.\nDen megen foromtale sikrede filmen en enorm forhåndsinteresse og har selvsagt været medvirkende til, at En Fremmed banker på - i månedsvis trak køer foran Flamingos Triangel-biograf på Østerbrogade. Men filmen delte igen vandene og fik af anmelderne, hvad man vist roligt kan betegne som en blandet – overvejende lunken – modtagelse. Allerede i den første af slagsen, i radioens Filmkronikken på selve premiereaftenen, slog Jørgen Budtz-Jørgensen – i sin tid en af de argeste kritikere af Blændværk – dog fast, hvad kun de færreste kritikere var uenige i, at sofascenen i »sin sensuelle dristighed går ud over, hvad vi er vant til i en dansk film. Men den er dramatisk nødvendig og får sin kunstneriske berettigelse ved Birgitte Federspiels mesterlige spil i den. Det er en kunst, der blotter mennesket helt ind til den nøgne sjæl.« De Københavnske filmkritikere præmierede da også, trods alt, filmen med hele tre Bodilpriser – for bedste danske film samt bedste mandlige og kvindelige hovedrolle.\nFig. 6. En Fremmed banker på - (1959). Optagelser til sofascenen med Birgitte Federspiel og Preben Lerdorff Rye; ved kameraet Johan Jacobsen.\nFig. 7. Johan Jacobsen foran Statens Filmcensurs kontorer.\nDecideret forargelse måtte man denne gang til provinsen for at finde, eksempelvis i Viborg Stiftsfolkeblad, hvor William Cauchi fandt det »aldeles ubegribeligt, at man kan faa en skuespillerinde som Birgitte Federspiel til at give de to lektioner i forplantningslære« (22/4 1959). Da filmen nåede til Sydjylland i 1960 nægtede begge Aabenraas to biografteatre – med opbakning fra lokalpresse og byrådsmedlemmer – at vise En Fremmed banker på -. En entreprenant biografejer fra Rødekro fik dog den idé at indsætte særbusser mellem de to byer, så interesserede på den måde fik mulighed for at se filmen i Rødekro Bio (fig. 8).\nHul i sex-barrieren\nDa Jacobsen i 1971, kort før sin død – få år efter pornoens frigivelse – så tilbage på sin karriere, var én af de ting, han følte størst stolthed ved, at han med En Fremmed banker på - havde været med til at »slå hul i sex-barrieren verden over«. Filmen blev nemlig solgt til og skabte (i mere eller mindre skamferede udgaver) diskussion i Norge, Sverige og Tyskland, og i Finland, Frankrig, Japan og Mexico – og også i Irland og England, hvor den blev forbudt. Men det var først og fremmest i USA, at den – under titlen A Stranger Knocks – slog dørene ind.\nDet amerikanske eventyr begyndte i 1960, hvor En Fremmed banker på - deltog som det danske bidrag i San Franciscos Internationale Filmfestival og høstede rosende omtale. Variety priste den som »en dybsindig, sprængfarlig og elegant fabrikeret dansk film,« med kun »én fejl: den er for eksplicit til amerikansk distribution«. Ifølge anmelderen var den »yderst moralsk,« men dens to dristige elskovsscener fik Louis Malles franske De elskende (1958) »til at ligne en Disney-familiefilm.« Og fordi disse scener »er uundværlige for filmen som et dramatisk hele« konkluderedes det, var det nok temmelig usandsynligt, om nogen amerikansk art house-biograf ville løbe en risiko med den danske sag (Variety, 2/11 1960).\nMen der sad faktisk en distributør og ventede på lige nøjagtig en film med sådanne sprængfarlige kvaliteter. Distributionsselskabet Trans-Lux ejede en kæde af art house-biografer spredt over hele USA og havde specialiseret sig i importen af udenlandske film. Selskabets hidtil største succes havde været Fellinis La Strada (1954), som i 1956 vandt en Oscar for bedste udenlandske film. Trans-Lux’s administrerende direktør, Richard Brandt, var en indædt censurmodstander, der i sit virke havde gjort det til en æressag at kæmpe for kunstnerisk ytringsfrihed, og i En Fremmed banker på - havde han fundet en ideel prøvesag i kampen mod censurbarriererne.\nFig. 8. Avisannonce fra 1960.\nEfter næsten et halvt års tilbageholdelse hos det amerikanske toldvæsen, måtte Trans-Lux, meget modvilligt, foretage et klip på 20-40 sekunder for at få masterfilmen udleveret (det lyder brutalt, men den version, der blev sendt til USA lader til at have været ca. 4,5 minutter (!) længere end den længste danske version, så der har været noget at tage af). Efter frigivelsen fik En Fremmed banker på - premiere i Washington, hvor den blev på plakaten i fire måneder (fig. 9). Men i staten New York ville censurnævnet, der sorterede under det statslige universitets- og skolesystem med hovedsæde i Albany, ikke udstyre Trans-Lux med en licens til offentlig forevisning, medmindre der blev foretaget klip. Hele strandscenen (inklusive hendes orgasme, som den danske censur havde accepteret) og sofascenen fra at hun »skræver over hans krop, indtil hun bemærker arret på hans arm« blev forlangt bortcensureret. I branchebladene gjorde Brandt og Trans-Lux det fra begyndelsen klart, at man ikke ville acceptere nogen form for beklipning af filmen og at man, om nødvendigt, var parate til at kæmpe for sagen hele vejen til højesteret. Og som sagt, så gjort – efter to års juridisk tovtrækkeri blev New Yorks censurlov af USA's højesteret kendt for forfatningsstridig.\nUndervejs i forløbet konfererede Trans-Lux løbende med Johan Jacobsen. I sommeren 1963 blev den ellers flyskræk danske instruktør fløjet til New York for under vidneansvar at afgive erklæring på, at han ikke havde haft pornografiske intentioner med sin film. Af sagens øvrige vidneudsagn samt procedurerne fra anklager og forsvarer, fremgår, at kampen i retssalen mest drejede sig om at definere den æstetiske grænse mellem pornografi og kunst. New Yorks sagfører mente, at det var nødvendigt at trække en streg i sandet, idet filmen var »obskøn og pornografisk; den første vi har haft, som viser virkelig seksuelt samkvem. Andre er kommet tæt på, men er ikke gået så langt.« Det var især nærbilledet af orgasmen på stranden, der »holdes i ret lang tid« og scenerne med kvinden »i den dominerende position,« der blev fundet stødende og uantagelige. Den ærværdige Charles A. Brind, som førte censurens sag, kunne i øvrigt berette, at han for nylig havde været i København, og at man her nærmest ikke kunne færdes på gaderne uden at blive faldbudt lumre »sexbøger«, så filmen måtte vel ses som udtryk for en beskidt dansk moral, som ikke uden videre kunne overføres til amerikanske forhold (Variety 9/9 1963).\nNår Trans-Lux endte med at vinde sagen, var det nu ikke fordi højesteret tog stilling i spørgsmålet om pornografi eller ej, men fordi en anden højesteretsdom kort forinden havde kendt den statslige censurpraksis i Maryland for forfatningsstridig. Udslagsgivende for dommen var, at censuren havde fungeret som et begrænsende og forhalende indgreb med økonomiske konsekvenser for distributører og forevisere, hvilket ligeledes havde gjort sig gældende i sagen Trans-Lux vs. New Yorks censurråd. Med højesteretsdommen, der gik New York imod, fik det uegale amerikanske censursystem sit endegyldige dødsstød. Hermed var vejen ikke alene banet for visningen af A Stranger Knocks og andre foreign films – til stor glæde for amerikanske importører og -distributører – men også for den korte frisindsperiode, der prægede Hollywood fra midten til slutningen af 1960’erne (hvor der atter blev skruet op for filmbranchens selvcensur med MPAA’s rating-system).\nPå en måde var det ganske passende, at den eneste af Johan Jacobsens film, der opnåede international berømmelse fik så stor en betydning for filmkunstens betingelser i det land, hvis film han selv havde sat så højt og været inspireret af i begyndelsen af sin karriere. Det er dog skæbnens ironi, at mens En Fremmed banker på - tjente millioner af dollars til Trans-Lux – den kom faktisk til at overgå La Strada som selskabets mest indtjenende titel – indbragte salget af de amerikanske distributionsrettigheder ’kun’ $15.000 til Johan Jacobsen. I 1966, mens hans film stadig gik sin sejrsgang i USA, måtte han dreje nøglen til sit filmatelier om, dybt forgældet.\nFig. 9. Den amerikanske filmplakat til En Fremmed banker på (1959).\nDet Danske Filminstitut Museum & Cinematek\nNew York State Archives, Motion Picture Records, Albany, New York\nlarm.fm – Audio Research Archive\nBondebjerg, Ib. (2005). Filmen og det moderne - filmgenrer og filmkultur i Danmark 1940-1972. København: Gyldendal.\nDinnesen, Niels Jørgen, & Kau, Edvin. (1983). Filmen i Danmark. København: Akademisk Forlag.\nWittern-Keller, Laura. (2008). Freedom of the Screen: Legal Challenges to State Film Censorship 1915-81. Kentucky: University Press of Kentucky.


Bagte rødløg fra Syltedronningen.\n> Delikatesser>Bagte rødløg fra Syltedronningen.\nDet var Politikken der gav Syltedronningen navnet under en syltekonkurrence hvor Syltedronningen vandt både første og anden pladsen for skønne marmelader. De bagte rødløg er en gammel klassiker som kan bruges som tilbehør til næsten alt. Prøv den sammen med vegetarretter, til flæskesteg, til en burger, til ost, på et stykke smørrebrød og på en hotdog. De bagte rødløg har en udpræget umamismag af de karamelliserede rødløg og balsamicoen.\nrødløg, balsamico, eddike, sukker, olivenolie, rosmarin og salt.\nTrøffeltapenade på sorte sommertrøfler,...


Løven (Verdens vilde dyr) - Download PDF/ePUB E-Bøger\nLøven (Verdens vilde dyr)\nLøven (Verdens vilde dyr).pdf [PDF]\nLøven (Verdens vilde dyr).epub [ePUB]\nLøven er en del af bogserien ”Verdens vilde dyr”.Bogserien er lavet i flotte 3D grafiske billeder og præsenterer de fascinerende dyr på en nem og forståelig måde.Denne gang udforskes løven.Fil størrelse: 19612 KB\nKom på safari i verdensklasse og slut af med et besøg i en af verdens smukkeste storbyer Cape Town. Invasive arter er dyr eller planter, der bliver tilført steder, hvor de ikke lever naturligt. En art, der pludselig bosætter sig udefra, kan være en alvorlig. Jeg, sammen med mine to drenge og min mand, er vilde med zoo -have Mader,-1748-, Bhgr., leverede 1748 Kongen 2 Voksportrætter af den +højsalige Kronprins* (det ene til Kunstkammeret, det andet givet til Overhofmesterinde Holstein). Tigeren er den af de store katte, der varierer mest i størrelse, endnu mere end løven.\nDe bengalske og sibiriske underarter er de højeste over skulderen og anses. Masai-folket danser på en speciel måde. Det handler om at hoppe højest. Kan du hoppe så højt? Masaierne er kendt for deres flotte smykker. Charlotte Blay, forfatter og historiefortæller, der er berømt for sine spændende og underholdende bøger og for sine livlige foredrag over hele landet Biograffilm og DVDfilm for børn. Læs mere på Sjovforbørn.dk. Gå til TEKSTER. Sange og viser Admiralens vise (Sullivan / Jens Louis Petersen) Alperosen (Tekst: Gårdsangervise / Melodi: ?) Bagermester Harepus (Hartmann, Chr. Tag på en unik Afrikarejse gennem Namibia, Botswana, Zimbabwe, Swaziland, Lesotho & Sydafrika. Læs mere om rejsen her og bestil hos BENNS – eksperter i Afrika.\n← Folket styrer\nErindringer om den anden verdenskrig. 1941-1945 →


Firmahold Orienteringsløbet: Instruktion\nDu kan parkere på marken vest for Ballerup Orienteringsklubs klubhus Egebjerghuse 27 i Ballerup. Der er indkørsel til marken fra Skovvej.\nVed Ballerup Orienteringsklubs klubhus. Et begrænset antal toiletter forefindes. Begrænset mulighed for bad og omklædning.\nStart og mål tæt på stævnepladsen. I mål er der vand.\nStartliste, instruktion og kort uden baner vil være opsat ved starten.\nOverhold færdselsloven. Vis hensyn til andre der færdes i området. Pas på bilerne ved passage af asfaltvejene.\nI år anbefaler almindeligt løbetøj med lange bukser til alle løbere. Tag de gamle sko på, der kan tåle at blive beskidte. Kompas er ikke nødvendigt, men kan naturligvis være nyttigt. HUSK varmt skiftetøj.\n3 km svær orientering(kun øvede)\n4 km svær orientering(kun øvede)\n6 km svær orientering(kun øvede)\nHvis du kan finde ud af at læse et KRAK's kort, kan du også læse et orienteringskort med en let bane. NB: Firma-O-Løbets baner er væsentligt lettere end normale orienteringsløb.\nOrienteringskortet over Hareskoven ved Ballerup er opdateret til lejligheden.\nMålestoksforholdet er 1:7.500, hvilket betyder, at 75 m svarer til en centimeter på kortet.\nKortet indeholder en tekstmæssig beskrivelse af postens placering (postdefinition).\nStarten er angivet som en rød trekant. Posterne på kortet er nummererede røde cirkler. Posten er placeret i centrum af den røde cirkel. Posterne på kortet er forbundet med en rød streg (vejvalget er frit). Mål er angivet med to røde cirkler.\nForsiden af kortet indeholder en signaturforklaring til kortlæsning.\nAlle posterne SKAL opsøges i rækkefølge. Hvis du f.eks. kommer til at opsøge post 4 før post 3, så skal du tilbage og opsøge post 3, dernæst post 4 igen og så videre til post 5 osv.\nPosten består af et stativ med kontrolnummer og en orange/hvid skærm (30 x 30 cm).\nDer er opstillet prøvepost ved starten.\nNavneændring på løbsdagen\nÆndring af navn skal ske forud for start ved henvendelse i klubhuset.\nBaneændring på løbsdagen\nÆndring af bane kan ske i starten ved kortudleveringen, sålænge der er vakante kort. Sig det til hjælperne ved tidsaflæsningen, når du kommer i mål.\nFor sent startende\nEr du kommet for sent, så henvend dig ved start. Du vil blive sendt afsted, når der er et hul i startrækkefølgen. Sidste mulighed for start er ca. kl. 18.20.\nDu må maksimalt være 2 timer om at gennemføre banen. Opgiv og henvend dig i mål, hvis du ikke kan gennemføre indenfor maksimum tiden.\nUdgår du af løbet, så meld dig alligevel i mål, så vi ikke venter forgæves på dig, og måske starter en eftersøgning af dig.\nFørste start er kl. 17.30 i år. Indfind dig ved start ca. 5 minutter før dit holds starttid, så undgår du stress i startøjeblikket. Der er ca 500 meter til starten fra stævnepladsen. Følg vejvisningen med plastikstrimler. Husk tid til grundig opvarmning af dine ankler. Det kan godt være at tidsplanen skrider lidt, men det har ingen indflydelse på din løbstid.\nDit hold vil blive kaldt frem på dit holds starttid.\nI starten vil du få udleveret din løbebrik til tidstagning. Pas godt på løbebrikken, da dit firma vil blive opkrævet 300 kr i gebyr, hvis du ikke afleverer løbebrikken efter løbet. Du skal beholde brikken på din finger til du kommer i mål.\nHerefter vil du få udleveret orienteringskortet.\nHvis du har behov for hjælp, er der mange frivillige hjælpere, som står klar til at vejlede dig, så du bliver klar til at starte.\nNår du er klar, anbringer du brikken i startenheden. Efter et split sekund kvitterer enheden med lyd og lys og du må løbe. God tur.\nNB: Tiden tæller først fra du klipper startposten. Så hav tålmodighed, hvis der kommer forsinkelser i starten.\nUde på banen skal du opsøge posterne i rækkefølge (1,2,...). Ved hver post anbringer du kortvarigt brikken i postenheden, som efter et split sekund kvitterer med lyd og lys.\nDer sker intet ved at anbringe brikken flere gange i enheden, det er kun den sidste registrering der tæller.\nDu sikrer, at posten er den rigtige ved, at kontrolnummeret på poststativet svarer til kontrolnummeret på postdefinitionen på kortet.\n1 54 Bygning, Vestside\n2 50 Stisammenløb\n3 42 Høj\nHvis enheden ikke kvitterer med lyd og lys, skal du klippe i kortets kant med postens røde klippetang (stiftklemme).\nDin løbstid registreres, når du anbringer brikken i postenheden ved målpassagen. Fortsæt frem i slusen, hvor din brik aflæses af målpersonalet.\nDu afleverer brikken og får en strimmel med dine stræktider. Har du begået fejl på banen får du straks besked om dette. Husk at fortælle, hvis du har benyttet klippetang på banen eller løbet en anden bane end den, som du have bestilt ved tilmeldingen.\nEfter løbet/Fair play.\nDu må ikke vise dit kort til løbere fra andre hold, som endnu ikke har løbet. Ligeledes må du ikke oploade/dele dit kort på nettet før efter torsdagens løb kl 18:20(sidste start).\nTeltplads samt Udlevering af mad og drikke\nHver deltager Holdets første løber i mål kan afhente mad og drikke på stævnepladsen. Mad og drikke er inkluderet i deltagergebyret. Der er rigeligt. Så der er ikke grund til at slæbe ekstra med. På grund af brandfare er det ikke tilladt at bruge grill eller anden åben ild nær teltet .\nMad og drikke nydes med holdkammeraterne i telte med borde og bænke på stævnepladsen. På bordene er der skilte med firmanavne, således at I kommer til at spise sammen med jeres kollegaer.\nHoldkonkurrence og præmieoverrækkelse\nCa. kl. 20.00 er der præmieoverrækkelse.\nI 2020 vil der blive lavet om på pointtildelingen, da vores gamle beregningssystem skal udskiftes. Det bliver sandsynligvis noget med at den hurtigste herre- og dameløber på samme bane får 1000 point. Efterfølgende løbere får point efter hvor lang tid de er efter vinderen.>br> Hvis holdet løber 4 forskellige baner tillægges 400 point til holdets samlede pointsum.\nHvis holdet løber 3 forskellige baner tillægges 300 point til holdets samlede pointsum.\nHvis holdet løber 2 forskellige baner tillægges 200 point til holdets samlede pointsum.\nHvis holdet løber sammen bane tillægges 100 point til holdets samlede pointsum.\nNB: Man kan kun vinde holdkonkurrencen, hvis holdet møder med 4 løbere. Alle deltager i de individuelle konkurrencer på alle banerne.\nDer er også lodtrækningspræmier.\nPræmieoverrækkelsen kan blive fremskudt lidt, hvis I er rigtig gode til at løbe og finde vej.\nMidlertidige/løbende resultatliste findes under løbet på liveresultat.orientering.se\nResultatlisten og stræktider findes dagen efter på Firma-o-lob.dk


København er "Best of The World 2021" - InsideFlyer DK\nNational Geographic har kåret København som “Best of The World 2021”. Den fornemme placering på listen skyldes især de bæredygtige løsninger, som møder byens turister.\nKøbenhavn er kommet på listen med 25 inspirerende rejsemål. National Geographic har lige offentliggjort Best of The World 2021, som hylder rejsemål, der definere den måde, vi rejser på i fremtiden. København ligger i kategorien ”Sustainability Stars”.\nBæredygtighed er en helt central del af Wonderful Copenhagens arbejde med international eksponering. Det er meget glædeligt, at byen får denne anerkendelse og synlighed i en tid, hvor byens turismeerhverv lider.\nDen britiske udgave af National Geographic Traveller var sidste år i København. Det var i forbindelse med åbningen af CopenHill, hvor Wonderful Copenhagen og VisitDenmark arrangerede et pressebesøg.\nNational Geographics magasiner har ry for at producere indhold af høj kvalitet. Det er magasiner, man køber for at blive klogere, og som andre medier refererer til. Derfor er det fantastisk, når Danmark bliver omtalt af National Geographic, og endnu mere fornemt er det at være deres ’Best of the World’ på bæredygtighedsfronten.\nMaria Thuesen Bleeg, presseansvarlig på VisitDenmarks markedskontor i Storbritannien\nNational Geographic giver denne begrundelse for den fine placering: København er den første hovedstad, som har sat det mål at være CO2 neutral i 2025, at alle busser vil overgå fra diesel til el, og at cyklen er det foretrukne transportmiddel blandt københavnerne.\nVisitDenmark oplever, at de internationale medier i stigende grad efterspørger grønne eksempler. Nogle medier stiller endda som krav, at der er en bæredygtig vinkel på historien.\nDerfor arbejder VisitDenmark på at flette bæredygtige vinkler ind i rejsehistorierne. Dette arbejde er blevet endnu mere relevant nu, hvor covid-19 ikke kun spænder ben for turisterne, men også gør rejsejournalisternes arbejde mere vanskeligt.\nVi oplever en stor interesse for bæredygtighed blandt de amerikanske medier, og her passer den bæredygtige linje, der generelt er i rejsefortællingerne om Danmark, rigtig godt ind. Det kan eksempelvis være gastrohistorier, hvor vi også taler om madspild eller lokalt producerede råvarer. Det samme gælder med design- og arkitekturhistorier. Som destination har vi momentum i forhold til bæredygtighed, og det skal vi være gode til at gribe. Især i de her tider, hvor der er brug for at give rejsehistorierne en ny vinkel.\nKatinka Friis, VisitDenmarks presseansvarlige i USA\nForsidefoto: Eric Morasse, Pixabay\nTags bæredygtighed, Best of The World, københavn


Få ekspertens råd: Bliv bedre til at lede på distancen\nArtiklen har været bragt på AS3's blog 22. oktober\nDistanceledelse er ikke en ny disciplin. Langt fra endda. Globale og nationale virksomheder har gennem mange år skullet tackle de udfordringer, det giver at have ledere på en lokation, mens medarbejdere, projektansatte eller specialister befinder sig på en anden.\nDet nye er, at distanceledelse i disse år breder sig til mange dele af arbejdslivet. En stadigt stigende del af arbejdsstyrken skal nemlig forholde sig til en hverdag, hvor leder og medarbejder befinder sig på forskellige adresser. Det fortæller Jesper Bubandt Toft, chefrådgiver ved Center for Ledelse.\n”Det bunder i strukturerne på arbejdsmarkedet, hvor andelen af projekt- og netværksorienteret arbejde bare stiger. Vi ser også mere arbejde på tværs af landegrænser og flere fusioner både nationalt og internationalt. Samtidig laver virksomheder matrixorganisationer på kryds og tværs med flere referencer for den enkelte medarbejder.”\nLæs også: Distanceledelse kræver en tydelig leder\nI sit arbejde hos Center for Ledelse rådgiver han forskellige typer af virksomheder om distanceledelse. Han forklarer, at de virksomheder, der har succes med ledelsesformen, oplever en række fordele.\n”Hvis jeg skal pege på en af de helt store fordele ved velfungerende distanceledelse, er det, at lederen har lettere ved at opnå et helikopterperspektiv. Når arbejdsopgaver og leverancer er på en vis afstand, giver det ofte et bedre overblik. Den feedback, der ryger tilbage til medarbejdere eller projektdeltagere, eller den videndeling, der er på tværs mellem afdelinger, er som regel også af ganske høj kvalitet.”\nDer er dog sjældent guldgruber uden faldgruber. Det gælder også ved distanceledelse.\nLæs Jesper Bubandt Tofts anbefalinger i artiklen på AS3's blog.


Elsker du også kultur og seværdigheder - Udnyt tilbudene i dit område\nSidder du en kedelig hverdagsaften uden at vide, hvad du skal foretage dig efter arbejde? Ja, så er det måske tid til at tjekke nogle af lokalområdets kulturtilbud ud. Langt de fleste byer tilbyder nemlig et væld af forskellige muligheder, hvis man blot graver lidt under overfladen.\nHundetræning; træning for både dig og din hund\nHvad er bedre end en aktivitet for både dig selv og din bedste ven? Hvis du har en hund, er det oplagt at gøre brug af tilbuddet om hundetræning. Landet over findes der mange forskellige former for hundetræning, som kan styrke båndet mellem dig og din hund.\nDog er det ikke helt billigt at have en hund. Foruden selve købe af hunden, er der nemlig konstant udgifter til foder og udstyr, som ejeren må tage sig af. Hvis du vil have flere penge på hundekontoen, kan det derfor være en idé at foretage en investering. Læs mere om dette emne her.\nGår der en god forestilling i teateret?\nHvis du bor ude på landet, er det ikke sikkert, at der kører en teaterforestilling lige i øjeblikket. Dog kan du være ganske sikker på, at virkeligheden ser anderledes ud, hvis du bevæger dig ind i nogle af de større danske byer.\nAt gå i teateret er ofte en fed oplevelse, fordi du får lov til at leve dig ind i et andet univers i en time eller to. I Danmark findes der utrolig mange fede forestillinger, og det handler derfor blot om at finde én, der falder i din smag. Du kan jo overveje, om du skal hive en ven eller din familie med.\nBesøg et museum; kunst, historie, zoologi, videnskab, foto\nHar du i højere grad lyst til at dyrke kulturen i dit eget tempo, er det oplagt at besøge et museum. Faktisk findes der flere museer i Danmark, end man lige skulle tro. Rundt omkring i landet ligger der nemlig mange små museer, der ikke gør det store væsen ud af sig selv.\nHvis du vil besøge et museum, som du ikke har været på før, er det derfor en god idé at ty til internettet. Her kan du hurtigt danne dig et overblik over hvilke museer, der findes i dit nærområde. Desuden er det muligt for dig at vælge, lige præcis den type af museum, du hælder allermest til. Der er nemlig et bredt udvalg på markedet herunder kunstmuseer, historiske museer og zoologiske museer.\nVil du for alvor smage på den danske kultur, kan det være spændende at besøge nogle af de mindre permanente installationer. Det kan for eksempel være en gruppe, der arrangerer en bingoaften, en skattejagt eller et foredrag. Mulighederne er uendelige for denne type af arrangementer.\nHvis du gerne vil være med, handler det om at holde øjne og ører åbne. Ofte kan du få kendskab til begivenhederne ved at kigge i lokalaviser, og ellers er det en rigtig god idé at bruge sociale medier. Typisk vil der nemlig være lavet en begivenhed her, hvor du kan finde information.\n← Hvorfor det er vigtigt med kulturelle oplevelser\nDanmarks historie er en vigtig del af kulturen →


Tante Sød: Gaveregn fra C'est la Vie\nSe lige med her - jeg har været så svineheldig at vinde min første rigtige give-away, og så er det oven i købet en superlækker tøse-luksus. Hvor heldig er jeg lige! Pakken fra denne skønne Gitte fra C'est La Vie fik jeg hentet på posthuset idag, og kunne næsten ikke vente med at få åbnet....\nIndeni gemte sig den fineste retro æske med bånd og en sommerfugl, nogle skønne duftprøver og ikke mindst et "velramt" kort med en meget dejlig hilsen i smuk håndskrift:-)\nIndeni var der mere duft og så det attraktive lak i en superfed farve, som passer rigtigt godt til det efterår, vi ikke kan komme udenom nærmer sig. Imorgen skal jeg til rund fødselsdag, så i aften skal jeg helt sikkert sidde og lave fine negle med den nye lækre dybe lilla med lidt metallic.\nJeg synes virkelig det er en skøn gave, og særligt også en skøn og smuk blog hos C'est La Vie, så hvis du ikke kender hende endnu, kan jeg varmt anbefale at blive fast læser der.\nTusind tak Gitte for den dejlige præmie - udover neglelak elsker jeg også parfume, og mit lager er meget lille for tiden, så det hele er meget kærkomment.\nIndsendt af Tante Sød..og den sure øko-citron... kl. 16.02\nMademoiselle Black 26. august 2011 kl. 16.22\nTillykke med din fine gave :-)\nTante Sød..og den sure øko-citron... 26. august 2011 kl. 17.30\nMange tak Mademoiselle Black:-) Og god weekend til dig\nSushiStegen 26. august 2011 kl. 18.41\nFin gave :-) God weekend,\nTante Sød..og den sure øko-citron... 26. august 2011 kl. 19.53\nHej SushiStegen: Ja, rigtig lækker faktisk:-)Tak - det skal nok blive en fin weekend


A nagy füzetTo enæggede tvillinger bliver mod slutningen af Anden Verdenskrig plantet hos deres alt andet end elskelige bedstemor, og en bevidst hærdelsesproces går i gang.SILKEBLØD FØLELSESKULDEUtraditionelt fortalt antikrigsdrama, hvor krigen er en væsentlig men i store træk usynlig baggrund. Rædslerne, knapheden og manglen på kærlighed står malet i filmens markante drengeportrætter, de enæggede tvillinger, der er af deres bedstemor kaldes "horeungerne".\nTo børn parkeres\nBedstemor kommer meget mod sin vilje til at tage sig af de to drenge, da moderen er nødt til at få dem parkeret et sted, mens krigen raser på sit sidste år.\nDer er ingen synlig kærlighed til stede. Drengene er kun i vejen. Det er med dette udgangspunkt at de to brødre beslutter sig for at hærde hinanden: krop og sjæl skal gradvis styrkes, så de bedre kan udholde både bedstemor, manglen på kærlighed og den fremrykkende krig.\nChristian Berger indfanger i sin maleriske fotografering dette kolde fornuftsægteskab, så smerten er til at tage og føle på. Silkeblød følelseskulde, med andre ord.\nDet er i det hele taget i det markante visuelle udtryk, at filmen rummer en helt igennem rørende melankoli, en stemning der stærkt underbygges af det diminutive lyddesign og fraværet af musik.\nDialog er her ikke meget af, ordknapheden er et bevidst og vellykket virkemiddel til at fremhæve drengenes sammenbidthed og determination udi kunsten at kunne modstå og opbygge et fysisk og mentalt panser.\nDen selvmodsigende skønhed opstår i billederne og i filmens meget stærke mentale gennemslagskraft, når tvillingedrengene som oftest er i knivskarp fokus med deres dybest set sårede øjne, der siger langt mere end ord.\nHer er vigtigheden af troværdigt skuespil selvfølgelig åbenlys, og László & András Gyémánt er store fund i den unisone børneoplevelsesverden med krigen som håbløshedens lydbillede.\nOgså bedstemor er stærk i den erfarne Piroska Molnárs nærved til perfektion usympatiske portræt. Og Ulrich Thomsen præsterer nuanceret og lidt uforudsigeligt som den nakkeskadede tyske officer, der får et godt øje til de to drenge.\nUforudsigelig, rørende og gennemgribende dyster er "A nagy füzet" en følelsernes film. Overraskende i sin ægthed og på alle måder helt sin egen.Anmeldt i 2015 af Tobias Lynge Herler© philm.dk 1992-2016Udskriftsvenlig udgave\nFakta om filmen2013, Ungarn, Krigsdrama, 112 minDansk titel: store stilehæfte, Det - Krigsdagbogen (The Notebook)Instr: János Szász Prod: Pál Sándor, Sándor Söth Manus: András Szekér, János Szász Baseret på: roman af Agota Kristof Foto: Christian Berger Klip: Szilvia Ruszev Medvirkende: László Gyémánt (Tvilling) András Gyémánt (Tvilling) Piroska Molnár (Bedstemor) Ulrich Thomsen (Officer) Ulrich Matthes (Far)Et angiver en særlig god præstation.Et angiver en særlig ringe præstation.


365 dages fuld returpolitik\nBliv inspireret Ubestridelig kant - Rico kollektionen Sanatio Armbåndskollektionen\nNye kollektioner Ubestridelig kant - Rico kollektionenSe alle kollektioner\nNye artikler Sådan designede vi Traveller's KollektionenSe alle artikler\nHos Trendhim sælger vi kun produkter, som vi nøje har udvalgt og testet kvaliteten af.\nDu har selvfølgelig de lovpligtige 14 dages fortrydelsesret, som ikke kræver en begrundelse og gælder fra den dag, du modtager varen.\nFordi vi er så sikre på de varer, vi udbyder, og fordi vi ønsker at du ender med at være 100% tilfreds med dit køb, så giver vi dig 365 dage til at returnere varen. Det gælder, uanset hvad din grund er til at sende varen tilbage.\nDu kan returnere varen efter de 14 dage, så længe varen ikke er blevet brugt (inden for rimelighedens grænser) og at al emballagen er intakt.\nFor mere information om, hvordan man returnerer en vare, læs:


Profil - GUG VVS TEKNIK 98142200\nGUG VVS TEKNIK 98142200\nGug VVS Teknik startede den 1. marts 2000 på privat adressen. Værkstedet var et ca. 16 m2 rum bag carporten og kontorarbejdet foregik i stuen om aftenen. Servicevognen var en 8 år gammel VW transporter indrettet med reoler og værktøj.\nEfterhånden blev pladsen for trang og der blev lejet en garage på Hjulmagervej. Her kunne der opbevares materialer og maskiner, der ikke skulle anvendes så ofte.\n1. april 2002 ønskede Jørgen Kragh i Visse at gå på pension og der blev indgået en aftale om overtagelse af firmaet med medarbejder samt leje af lokaler. Firmaet flyttede herefter til Visse, men bibeholdte, efter en del overvejelser, navnet Gug VVS Teknik.\nHistorien om Jørgen Kraghs VVS forretning i Visse startede engang først i trediverne. Hans far, Theodor Kragh startede smedeforretning i et lejet skur på Poulstrupvej 3. I 1935 købte han Vissevej 135 og byggede nyt værksted ved siden af i 1938. I 1943 udstykkedes grunden i 3 parceller, Engkildevej 6, Vissevej 133 og det oprindelige 135.\nTheodor og Maren Kragh byggede herefter et nyt hus på Vissevej 133, det rødstenshus der ligger der den dag i dag. Omkring 1960 bygges der et nyt smedeværksted bag ved det gamle, som herefter nedrives. Det er det nuværende værksted for aktiviteterne i dag. Jørgen Kragh, der ligesom sin far var udlært smed, fik i 1970 autorisation som VVS installatør og købte samme år halvdelen af sin far´s forretning. En 3 til 4 år efter overtog han sin far´s andel og forretningen udviklede sig hen over årene fra smedeværksted til VVS forretning. I 2002 solgte Jørgen Kragh forretningen til Gug VVS Teknik.\nUdklip fra opstart i 2000


”Hey, Christian – jeg har fået et slot”. Christian blev ringet op af sin ven en dag, og vennen havde brug for Christian med ideerne og modet til at udleve dem. Så sådan startede Christian Frederiksens eventyr som højskoleforstander. Han sagde sit job op og flyttede sin familie med sig til Jyderup, hvor han var med til at skabe den i dag succesfulde Jyderup Højskole. En eftertragtet kunst-, musik-, politik- og kulturhøjskole.\nHøjskolen er ifølge Christian en succes, fordi var klar over, hvem de gerne ville tiltrække til deres højskole. Og så samarbejdede de på højskolen med kommunen og med de lokale erhvervsdrivende.\nDa der for nogle år siden kom en del flygtninge til Danmark var der en gruppe højskolelever, som syntes, det var trist, at der var så mange indbyggere i byen, som virkede utrygge ved, at der kom flygtninge til Jyderup. Derfor gik højskolen i gang med at oprette Cafeé Habibi, hvor flygtninge kunne arbejde og møde danskere i byen. Et kulturhus, hvor byens borgere kunne mødes.\n”Når man vil noget godt, så sker der noget godt,” som Christian Fredriksen siger, og det var, hvad der skete.\nDet gode initiativ fik opbakning og efter kort tid havde caféen fået doneret en ordentlig espressomaskine, møbler og stedet blev rammen om socialt samvær på tværs af kulturer. Der har blandt andet været strik og jam, som kombinerede musikeres ønske om et publikum og strikkendes ønske om musik til at arbejde på deres strikketøj.\nDe mange gode initiativer, der er udsprunget af købet af et gammelt slot i Jyderup har udover cafeen Habibi ledt til, at Christian og de andre stiftere af højskolen i dag kører en campingplads i Jyderup; at de fik renoveret en masse af de forladte bygninger i byen, som i dag huser højskoleelever, og senest har de skabt verdens første lydgalleri. Lige midt i Jyderup: En lille by som ingen kendte til, før Christians ven en dag ringede ham op.\nChristian Frederiksen sagde sit job op som producer og kastede sig ud i at arbejde med og for mennesker, fordi det gav mening for ham, og som han sagde: ”Der er i dag ret meget fokus på, hvad man skal leve af og ikke så meget fokus på, hvad man skal leve for.”\nChristian Frederiksen talte tidligere på året til Foras landsmøde.


De bedste pakkerejser til Tinley Park - TripAdvisor\nBedste pakkerejser til Tinley Park, Illinois\nRejser til Chicago Rejser til Washington DC Rejser til Ontario's Thousand Islands Rejser til New York City Rejser til New England Rejser til Orlando Rejser til New Orleans Rejser til Boston Rejser til Illinois Rejser til USA Flyrejser til Tinley Park\nSøg USA›Illinois (IL)›Tinley Park›Rejser til Tinley Park\nPakkerejser til Tinley Park Pakkerejser til Tinley Park\nVil du reservere en rejse til Tinley Park? Uanset om du leder efter en romantisk weekend, en familieudflugt eller en ferie med alt inklusive, gør feriepakkerejserne til Tinley Park på TripAdvisor planlægningen af din rejse enkel og overkommelig.\nFind den perfekte pakkerejse til Tinley Park på TripAdvisor ved at sammenligne priser på hoteller i og flyrejser til Tinley Park. Rejsende som dig har skrevet 2.884 anmeldelser og offentliggjort 1.100 personlige billeder af hoteller i Tinley Park. Book din rejse til Tinley Park i dag!\nSøg efter pakkerejser til Tinley Park\nIndlæser... Der er desværre ingen pakkerejser til Tinley Park\nEller lav dine egen pakkerejse til Tinley Park\nPrøv at lave dine egne pakkerejser til Tinley Park\nNr. 1 hotel i Tinley Park\n1. Find det perfekte hotel Se alle hoteller i Tinley Park\n2. Find den rigtige flyrejse Søg efter flyrejser til Tinley Park Nr. 2 hotel i Tinley Park\n2. Find den rigtige flyrejse Søg efter flyrejser til Tinley Park Nr. 3 hotel i Tinley Park\n2. Find den rigtige flyrejse Søg efter flyrejser til Tinley Park Planlæg den perfekte rejse\nBillige flyrejser til Tinley Park


M10/2/ABDAN/SP1/DAN/TZ0/XX/T - PDF\n1 M/2/ABDAN/SP1/DAN/TZ0/XX/T DANISH B STANDARD LEVEL PAPER 1 DANOIS B NIVEAU MOYEN ÉPREUVE 1 DANÉS B NIVEL MEDIO PRUEBA 1 Friday 21 May (afternoon) Vendredi 21 mai (après-midi) Viernes 21 de mayo de (tarde) 1 h m TEXT BOOKLET INSTRUCTIONS TO CANDIDATES Do not open this booklet until instructed to do so. This booklet contains all of the texts required for Paper 1. Answer the questions in the Question and Answer Booklet provided. LIVRET DE TEXTES INSTRUCTIONS DESTINÉES AUX CANDIDATS N ouvrez pas ce livret avant d y être autorisé(e). Ce livret contient tous les textes nécessaires à l Épreuve 1. Répondez à toutes les questions dans le livret de questions et réponses fourni. CUADERNO DE TEXTOS INSTRUCCIONES PARA LOS ALUMNOS No abra este cuaderno hasta que se lo autoricen. Este cuaderno contiene todos los textos para la Prueba 1. Conteste todas las preguntas en el cuaderno de preguntas y respuestas pages/páginas International Baccalaureate Organization\n2 2 M/2/ABDAN/SP1/DAN/TZ0/XX/T TEKST A EN FESTLIG DAG PÅ AMAGER Atletikklubben af 1973 (AK 73) afholder igen i år traditionen tro det fem km lange kvindeløb: IN Kvindeløb. I år løbes der i Amager Strandpark og der er god plads til alle løbere! De seneste år har løbet været udsolgt i mere end en måned før start! Tilmeld dig så hurtig som muligt, for at være sikker på at kunne komme med. Latter-opvarmning ved Thomas Flindt, som startede dette sidste år! Sjov fællesopvarmning! Hygge efter løbet! Musik med Hot Pans Steel Drums! Søndag den 13. september 09: Starten går kl Kom i god tid, og vær med til den fælles opvarmning fra kl Vi starter med lidt motion for lattermusklerne og det sørger Thomas Flindt fra firmalatter.dk for på en kreativ og sjov måde igen i år. Derefter går S.A.T.S. på scenen og sørger for rigtig opvarmning af de mange tusinde forventningsfulde løbere. Kl. 13 går starten for den første gruppe løbere. Der startes i grupper á 00 løbere hvert 3. minut. Du starter efter den løbstid, du oplyste ved tilmeldingen. Ruten er km og går gennem Amager Strandpark, og undervejs passerer du et kæmpe olie-tønde-band, som spiller musik, du bare ikke kan stå stille til! Når du er kommet i mål vil der være frugt, og du kan slukke tørsten. Du får også en flot gavepose med vareprøver fra mange af vores mange sponsorer. Til sidst kan du slappe af og ellers bare nyde den stemningsfulde og hyggelige atmosfære\n3 3 M/2/ABDAN/SP1/DAN/TZ0/XX/T TEKST B Fem faktorer der giver dig et langt liv. Mange danske studerende starter på deres nye uddannelse i september og det kan være en stressfuld periode for mange. Her er der nogle gode råd til hvordan de studerende kan leve sundere. Vores gener har stor indflydelse på, hvor længe vi lever. Men du kan også gøre meget selv. Opskriften på evig ungdom, den er endnu ikke fundet, men der skal faktisk ikke så meget til, for at man kan holde sig frisk og rørig til langt op i årene. Nedenfor kan du læse mere om, hvilke faktorer, der kan være medvirkende til at give dig et langt liv. Nogle af dem har du tilmed selv indflydelse på Du er tedrikker Forklaringen er, at både sort og grøn te indeholder nogle antioxidanter, der er gode for hjertet. Forskere ved Tohoku-universitetet i Japan undersøgte japanske mænd og kvinder, og undersøgelsen viste, at personer, der drak mindst fem kopper grøn te dagligt, havde mindre risiko for at dø af hjertekarsygdomme, end de der drak mindre end en kop te dagligt. 2. Du bruger benene Hvis man spadserer en halv time hver dag, lever man længere end personer, der ikke bruger benene i samme udstrækning. Det er konklusionen af en undersøgelse foretaget af forskere ved University of South Carolina blandt amerikanske mænd og kvinder i alderen 60 år og opefter. 3. Du undgår sodavand En amerikansk undersøgelse viser, at personer, der drikker mere end en flaske sodavand om dagen, løber en øget risiko for at udvikle et såkaldt metabolisk syndrom, der kan føre til hjerte-kar-sygdomme og type 2-diabetes. Ifølge Institut for Rationel Farmakoterapi er metabolisk syndrom karakteriseret ved nedsat virkning af insulin, der medfører ubalance i kroppens forbrænding af fedt og sukker. 4. Du spiser blå fødevarer Ny forskning viser, at blå druer, blåbær og rødvin indeholder polyfenoler. Det er en gruppe antioxidanter, der mindsker risikoen for hjertesygdomme. Muligvis nedsætter de også risikoen for at udvikle Alzheimers sygdom.. Du er glad for dine venner Det modvirker stress at have et tæt og godt forhold til andre mennesker. Når man ved at man er omgivet af mennesker, som støtter en, bidrager det til, at man kan holde sig sund og rask både fysisk og mentalt. Kronisk stress nedbryder ens immunforsvar og bevirker, at ens celler ældes hurtigere Turn over / Tournez la page / Véase al dorso\n4 4 M/2/ABDAN/SP1/DAN/TZ0/XX/T TEKST C Unge sætter ord på bedre integration. Teater hjælper unge indvandrere til at fortælle deres historier i projektet Med vores øjne. Sommeren over vil man hver mandag her på sitet debat/medvoresojne/ kunne læse historier fra forskellige danskere, der har en anden etnisk baggrund end dansk. De er alle tilknyttet Betty Nansen Teatrets skriveskole og skriver historier under temaet Med vores øjne. 18-årige Khadije Nassers historie starter med en flugt ud af Libanon for otte år siden. Hun skulle egentlig kun have været der på en tre ugers sommerferie i landet, men faren bestemte sig pludselig for at blive i Libanon på ubestemt tid. Khadije Nasser er egentlig ikke helt sikker på, om hun skal fortælle historien.»folk tænker måske, at det er modigt at jeg flygtede tilbage til Danmark. Jeg har tænkt meget over, altså om historien er med til at bekræfte et billede, som mange nok har af arabiske fædre,«siger Khadije Nasser, der alligevel har valgt både at skrive og offentliggøre historien. Men det er vigtigt, at samfundet også får et indblik i hendes verden, mener Khadije Nasser og det er samtidig kernen i Betty Nansen Teatrets integrationsprojekt. 2 Teatrets integrationsprojekt er en reaktion på, at der under folketingsvalget i 01 blev fokuseret meget på folk i Danmark med anden etnisk baggrund. Siden har projektet bredt sig ud over flere medier, der på forskellige måder giver de unge mulighed for og inspiration til fortællerrollen. I foråret 06 blev skriveskolen oprettet, og Khadije Nasser har været med det meste af tiden.»da jeg startede på skolen, ville jeg slet ikke være journalist, men efter at jeg har læst og lært mere om faget, er det nu det eneste, jeg vil være. Min store drøm er at blive tv-journalist. Nogle af de dem, der udtaler sig på vores vegne, mangler et nuanceret billede. Det er derfor, jeg gerne vil være journalist, så jeg kan vise en nuanceret muslimsk mening, selv om det jo selvfølgelig også handler om at være objektiv,«fortæller Khadije Nasser\n5 M/2/ABDAN/SP1/DAN/TZ0/XX/T TEKST D Næste generation gider ikke s 2 Det dur ikke at arbejdspladsen spærrer for tilgangen til sociale netsider, hvis man vil tiltrække unge som arbejdskraft. En teknologisk generationskløft er under opsejling, hvor sms og sociale net-fællesskaber slås mod s. Uhindret adgang til sociale netværk giver måske nok kuldegysninger hos firmaets it-sikkerhedsansvarlige, men det er vejen frem, hvis ikke virksomheden skal gro fast i det forrige årtusind. Den generation, der strømmer ud på arbejdsmarkedet de kommende år, bruger nemlig teknologi på en ny måde, som de færreste virksomheder er indrettet til. Hvis de vil tiltrække disse unge, så skal de have de samme muligheder på arbejdspladsen, som de er vant til privat. Ellers finder de et andet sted at arbejde. Generationen, som er født senere end midten af 1980 erne, er vokset op med mobiltelefon, sociale netværk og sms er. Nu begynder de at ramme arbejdsmarkedet og det har afsløret en stor kulturkløft mellem de nyankomne og de lidt ældre. De fleste firmaer har ikke altid den nyeste teknologi på arbejdspladsen, og de spærrer ofte for adgangen til sociale fællesskaber og chat-software på nettet. Men skal man have fat i ung arbejdskraft, skal man åbne for de samme muligheder, de unge er vant til at bruge. For eksempel ses som en håbløst gammeldags opfindelse, ifølge mange af de unge, som foretrækker at sende en sms, en chat-besked eller kommunikere via sociale net-fællesskaber. I en virksomhed er -systemet typisk blandt de tre dyreste systemer. Og de nyansatte gider slet ikke bruge det! En undersøgelse har vist, at kun omkring halvdelen af de unge bruger s. Virksomheder, der lukker for adgangen til sociale netværk, må tænke sig godt om og ændre den beslutning. For selv hvis man spærrer for adgangen til sociale netværk, så skal de unge nok komme på alligevel. De ved alt om, hvordan man kommer uden om den slags restriktioner. Udfordringen for it-afdelingen bliver fremover at finde et godt kompromis mellem sikkerhed og adgang til chat-software og sociale fællesskaber på nettet. Men det er ikke kun besværligt, at den kommende arbejdskraft har et andet forhold til teknologi end deres lidt ældre kolleger det ses også som en kæmpe fordel. De unge har et instinkt for samarbejde på kryds og tværs og er gode til at bruge alle deres kontakter de har lært folk at kende i hele verden noget som virksomheder har prøvet at lære deres ansatte i årevis. Og det behøves netop i globale virksomheder


Sanseorganerne 4 (56-1) - lasotaonline\nSanseorganerne 4 (56-1)\nWelcome to your Sanseorganerne 4 (56-1)\nHvor på tungen opfattes bitter smag?\nBagerst på tungen\nForrest på tungen\nHvilken af disse hjernenerver har ikke noget med smags-sansen at gøre?\nHvor mange receptorer består smags-sansen af?\nHvilken af disse er ikke en af de grundlæggende smags-kvaliteter?\nHvad kræves det for at en substans kan duftes eller lugtes?\nDen må ikke være længere væk end 50 cm fra kroppen\nDen skal frigives molekyler til luften\nDen skal påvirker kroppen i mere end 30 sekunder\ndecember 28, 2019 /af Annemette\nhttps://lasotaonline.dk/wp-content/uploads/2019/03/Lasota_online_academy-1.png 0 0 Annemette https://lasotaonline.dk/wp-content/uploads/2019/03/Lasota_online_academy-1.png Annemette2019-12-28 13:59:392020-05-05 16:29:08Sanseorganerne 4 (56-1)\nSanseorganerne 3 (55-1) Sanseorganerne 5 (57-1)


Minister lover justeringer af sundhedsreform Minister lover justeringer af sundhedsreform\nDa regeringen i midten af januar fremlagde deres sundhedsreform, var budskabet klart:\nHvis reformen bliver vedtaget skal de ca. 60 regionale tilbud og institutioner inden for det specialiserede socialområde og specialundervisning overgå til kommunerne.\nMen på et samråd i Social-, Indenrigs- og Børneudvalget i går, stod det klart, at børne- og socialminister Mai Mercado (K), ikke længere står ligeså stejlt på dette punkt i reformen. Ifølge Ritzau forsikrede hun derimod:\n- Jeg har ingen fine fornemmelser eller modstand mod, at det kommer til at ligge et bestemt sted.\n- Jeg er åben over for gode forslag. Og jeg har ikke noget idelogisk at hænge det op på.\nUnder samrådet udtrykte Socialdemokratiets Pernille Rosenkrantz-Theil og Dansk Folkepartis Karina Due også samstemmende kritik mod regeringens oprindelige plan om at lade kommunerne hjemtage området, da de begge frygtede, at en flytteøvelse ville føre til afspecialisering af området.\nEn skepsis, de deler med flere forbund og handicaporganisationer landet over.\nHeriblandt Socialpædagogernes formand Benny Andersen, der i forbindelse med præsentationen af udspillet begrundede sin bekymring for reformens konsekvenser med baggrund i erfaringerne fra kommunalreformen i 2007:\n- Hvis den dybt specialiserede hjælp nu skal overgå til kommunerne, så er vi skeptiske. For efter strukturreformen i 2007 har vi desværre set, at de små specialer er blevet klemt i kommunerne.\nSocialpædagogerne: Nationale forpligtelser er nødvendige\nSiden januar har Socialpædagogerne på flere møder med højtstående embedsmænd delt deres skepsis. Og på samrådet signalerede ministeren også en vis lydhørhed:\n- Jeg har lyttet til de organisationer, der er bekymrede, og der vil komme justeringer.\nMen den udmelding tæller ikke som en ordentlig garanti, mener Socialpædagogernes formand:\n- Det er fint, at ministeren melder ud, at hun har lyttet, og at der kommer justeringer, men det er ikke konkret nok. Hvis opgaven med at tage sig af nogle af samfundets svageste borgere skal tages fra regionerne, er vi nødt til at få garantier på nogle nationale forpligtelser, der sikrer, at tilbuddene fortsat vil være stede med samme kvalitet.\nEt af de forslag, Socialpædagogerne har fremført for ministeriet og flere af folketingets partier, er et krav om specialeplanlægning, der sikrer nationalt fastlagte retningslinjer for, hvor de specialiserede tilbud skal ligge, og hvad de skal dække. Det skal sikre en forsyningssikkerhed, så kommunerne altid kan give det rigtige tilbud til den enkelte borger, og den opgave kræver en central styring, man ikke kan overlade til kommunernes vilje, siger Benny Andersen.\n- Regionernes nuværende tilbud sikrer en service, der er målrettet borgere med meget specifikke behov. Kvaliteten af den service bør sikres gennem nogle enslydende retningslinjer. Ellers risikerer vi, at der er nogle mennesker, som ikke får de livschancer, vi kunne have givet dem.\nPernille Rosenkrantz-Theil inddrog også selv spørgsmålet om specialeplanlægning i sine spørgsmål på samrådet, men det tiltag ville børne- og socialministeren ikke komme med nogen garantier for. Ifølge Ritzau forsikrede hun dog, at regeringen også ønsker at sikre den specialiserede viden om handicap og diagnoser, der findes på det regionale område i dag.\nI uge 8 indleder partierne de politiske forhandlingerne om sundhedsreformen, der skal sikre en endelig aftale at gå til valg på.\nLæs også: Socialpædagogerne: Vi er bekymrede for fagligheden\nDET INDEHOLDER UDSPILLET\nRegeringen præsenterede 16. januar et udspil til en sundhedsreform - ’Patienten først - nærhed, sammenhæng, kvalitet og patientrettigheder’. Her er nogle af de vigtigste punkter:\nRegeringen vil afsætte seks milliarder kroner til en ny fond, der skal styrke det nære sundhedsvæsen.\nDen fremtidige struktur i sundhedsvæsenet vil bestå af tre lag: Et statsligt organ under Sundhedsministeriet, som står for økonomien og styring, derunder fem sundhedsforvaltninger. De passer geografisk med de nuværende regioner og vil få hovedsæder samme steder. Og så oprettes der 21 nye såkaldte sundhedsfællesskaber.\nDe ca. 60 regionale tilbud og institutioner inden for det specialiserede socialområde og specialundervisning overgår til kommunerne.\nI 2022 skal der optages 2.000 flere sygeplejersker på landets studier, og der kommer 160 ekstra pladser på medicinstudiet i 2019 og 2020


Sådan skabes betingelser for vækst og blomstring af Aloe Vera - Korn\nAloe er en stueplante, der er kendt for sine helbredende egenskaber. Men mange blomsteravlere har aldrig set aloe blomstre. Blomstringen er så sjælden, at nogle gange på grund af dette kaldes det saftige agave.\nSandsynligheden for forekomst af blomster i aloe forekommer kun i plantens modne alder - den skal være mere end 5 år gammel. En forudsætning for dette er den sovende periode, der bør passere i vintermånederne. På dette tidspunkt har den saftige behov for særlig pleje..\nStrækning af peduncle op til 35 cm i længden (i nogle sorter af agave kan den nå 80 cm).\nVideregivelse af blomster i form af hule aflange tubuli.\nFarve på hjemmelavede aloe blomster kan være lys orange, mindre ofte gul, lyserød og dyb skarlagen.\nYderligere Information! I de første leveår får blomsten ikke farve og er ubrugelig, når man prøver at behandle den med juice. På dette tidspunkt vokser planten aktivt rodsystemet og forlader.\nBlomsterhandlere, der dyrker aloe i lang tid, skal du bemærke, at den ikke blomstrer mere end 1 gang på 15-20 år. Men hvis avlsbetingelserne er overtrådt, kan succulenten aldrig blomstre..\nI de fleste tilfælde forekommer aloe-blomst i det tidlige forår. Muligheden for knoppedannelse afhænger af, hvordan blomsten overvintrede, om betingelserne for vedligeholdelse og pleje var opfyldt. Ved udgangen af foråret begynder planten at kaste tørrede blomster, men i sjældne tilfælde kan blomstringen vare indtil efteråret..\nAloe-blomstring forekommer oftest om foråret\nCirka 300 blomstrende sorter af denne saftige kendes. De fleste af dem åbner knopper i foråret eller forsommeren. De mest populære typer:\nVentilator - bladpladerne er arrangeret i overensstemmelse hermed, og knopperne er malede røde.\nJacksons Aloe - forskellige lilla-violette rørfarver.\nAloe Descings - i denne sort har bladene form som en trekant, og knopperne er kendetegnet ved en gul farve.\nAloe-træ - det er kendetegnet ved en række blomster nuancer - lys rød, lys gul, dyb orange og lyserød.\nCamperi - kendetegnet ved en forgrenet peduncle, hvis ender er placeret børster med røde knopper.\nTemmelig aloe - dens klokkeblomster har en lilla koralfarvetone.\nSoapy - rørformede knopper af denne art er farvet i rødt, gult eller lyserødt med mørkere pletter.\nAwesome (alias Frygtelig) - det karakteristiske ved sorten er torner på bladplader og lyse orange-skarlagen blomsterstand.\nDen hvidblomstrede er den sjældneste indendørs art, den kommer fra Madagaskar og er kendetegnet ved hvidcreme knopper.\nBlomsterstande af forskellige arter adskiller sig i farve og form.\nÅrsagen til den manglende blomstring er normalt uegnede forhold. Selvom planten i sig selv er uhøjtidelig og vokser godt i næsten ethvert hjem, er det nødvendigt med særlig omhu for at hjælpe den med at blomstre..\nFor ung en bestemt blomst.\nUdtømt jord- og næringsmangel.\nManglen på rettidige plantetransplantationer, på grund af hvilken der er en tæthed af rødderne inde i beholderen.\nIkke-optimal luftfugtighed indendørs.\nSådanne faktorer som forekomsten af parasitære insekter og infektion med forskellige sygdomme kan ikke udelukkes..\nTil begyndelsen af blomstringen til tiden er det nødvendigt at give busken en klar tidsplan med rettidig overvintring. Under hvile bremser han sine indre livsprocesser og akkumulerer ressourcer til aktiv vækst, efter at han har forladt dvaletilstand.\nUden en konkret ændring af sæsoner er begyndelsen af blomstrende aloe umulig\nHjemme er begyndelsen af hvileperioden ikke karakteristisk for agave - den er nødt til at skabe passende forhold. For at gøre dette reduceres stuetemperaturen gradvis til + 11... +14 grader, hvorefter gryden med sukkulent fjernes til et mørkt sted. Blomsten begynder at blive vandet mindre og mindre, hvilket gradvist reducerer antallet af procedurer til intet.\nAgavas naturlige habitat er ørkenområder med tør og varm luft, der er åben for direkte sollys. For at opnå aloe-blomstring skal du skabe et behageligt miljø til det..\nEn neutral eller let sur jord foretrækkes. Du kan købe den færdige blanding eller tilberede den selv fra torvland, flodsand og humus. Drenering skal lægges på bunden af gryden.\nBemærk! Den anden dag efter vanding skal jorden omkring saftige løsnes forsigtigt.\nPlanten vil udvikle sig korrekt med regelmæssig anvendelse af mineralgødning. Til dette anvendes færdige komplekse sammensætninger til sukkulenter strengt i overensstemmelse med instruktionerne.\nVanding af en ørkenblomst bør ikke være for ofte, da vandblæsning er livsfarlig for den. For at gøre dette skal du bruge bundfældet vand.\nSelvom de fleste aloe varianter er i stand til at modstå ekstreme temperaturer fra +6 til +28 grader, anbefales det at opretholde den optimale tilstand i rummet inden for + 18-20 grader. Fugtighed skal holdes på et gennemsnitligt niveau, der er ikke behov for yderligere sprøjtning.\nUng plante skal genplantes årligt\nHvis det lykkedes dig at spiren af det saftige, skal plejeteknikken ændres på dette tidspunkt. I blomstringsperioden giver busken maksimal ro, hvilket kun øger temperaturen i rummet lidt og bringer dagslyset til 12 timer med fitolamper.\nNår planten får farve, tilrådes det at fodre den med kalium og fosfor og derefter stoppe gødningen. Vandingstilstand ændres ikke.\nBemærk! Når aloe blomstrer, bliver den giftig og kan forårsage hovedpine hos mennesker såvel som andre lidelser..\nNår blomstringen af aloe derhjemme er afsluttet, fjernes tørrede blomster og peduncle omhyggeligt fra bushen. Dette skal gøres, da de ikke kun krænker plantens dekorativitet, men også kræver næringsstoffer.\nDet anbefales at behandle skiven med en opløsning af kaliumpermanganat og drys med knust aktivt kul. Endvidere fodres planten med et komplekst mineralmiddel, der indeholder nitrogen og flydende organisk gødning.\nYderligere Information. I naturen, efter blomstring af aloe, dannes frugter i stedet for knopperne. Hjemme er dette ikke muligt, da der ikke er sandsynlighed for krydsbestøvning.\nI vinterperioden efter blomstringen reduceres antallet af kunstvanding. Det er tilstrækkeligt at fugte jorden i en gryde med saftige 1 gang om måneden. Selv med det fuldstændige fravær af vanding, vil blomsten føles godt. Vanding af planten er kun nødvendig, når jorden er helt tør.\nUnder hviletid arrangeres busken igen i et rum med en lufttemperatur sænket til + 10... +14 grader. Luften der skal være tør, ellers øges sandsynligheden for infektion med svampesygdomme.\nUnder gunstige forhold er aloe sikker på at behage blomstringen\nAloe har mange medicinske egenskaber, det bruges i traditionel medicin til behandling af forskellige sygdomme. Dekorativiteten af bladene gjorde blomsten meget populær som stueplante. På grund af det faktum, at aloe blomstrer meget sjældent, betragtes dette fænomen som et godt tegn, der bærer lykke, sundhed og held og lykke. Men efter ovenstående anbefalinger kan du stimulere planten og vente på blomstring.\nHvad ringer klokkerne?\nSøde og uhøjtidelige væsener i naturen - klokker - dukkede op på Jorden længe før mennesket. Og for omkring seks tusind år siden lavede folk de første menneskeskabte klokker. Begge ringer, fylder vores hjerter med musik og stoler på os deres fantastiske hemmeligheder..\nSuccinsyre til planter. Hvordan man ansøger om vanding og topdressing\nTorvplanter: hvordan man bruger, vælger og hvad man skal plante.\nEr du her: hjem Planter Primrose (primrose)\nPrimrose (primrose) Stænglerne af primrose ligner en flok gyldne nøgler, så de gamle græske sagaer forbandede oprindelsen af primosen med regnbuehalsbåndet af gudinden Freya: hvor regnbuen rørte ved jorden, dukkede gyldne nøgler op, og de første forår blomster dukkede op fra dem.