Vanding en Boston Fern: Lær om Boston Fern Vanding Behov - Sanne Haver\n1 Sådan vandes en Boston Fern\n2 Video: Grudge Match\nBoston Fern er en klassisk gammeldags houseplant værdsat for sine lange lacy fronds. Selv om bregnen ikke er svært at vokse, har den tendens til at kaste sine blade, hvis den ikke modtager masser af stærkt lys. Vanding en Boston bregne er ikke raket videnskab, men forstå, hvor meget og hvor ofte at vand Boston bregner kræver lidt øvelse og omhyggelig opmærksomhed. For meget eller for lidt vand er begge skadelige for planten. Lad os lære mere om Boston-irrigation.\nSådan vandes en Boston Fern\nSelvom Boston Fern foretrækker lidt fugtig jord, er det sandsynligt at udvikle råd og andre svampesygdomme i blødt vandløbende jord. Det første tegn på, at en bregne er oversvømmet, er som regel gulvende eller visne blade.\nEn surefire måde at afgøre, om det er tid til at vande en Boston bregne er at røre jorden med fingerspidsen. Hvis overfladen af jorden føles lidt tør, er det tid til at give planten en drink. Kuglens vægt er en anden indikation på, at en bregne har brug for vand. Hvis jorden er tør, vil puljen føle sig meget lys. Hold vandet i et par dage, og test derefter jorden igen.\nVask planten grundigt ved brug af stuetemperaturvand, indtil vand løber gennem bunden af potten. Lad anlægget dræne grundigt og lad aldrig gryden stå i vand.\nBoston-fern vanding forbedres, hvis du giver et fugtigt miljø. Selv om du kan tåle kagerne lejlighedsvis, er en bakke med våde småsten en mere effektiv måde at øge fugtigheden omkring planten.\nPlacer et lag grus eller småsten på en plade eller bakke, sæt potten på de våde småsten. Tilsæt vand efter behov for at holde stenene konsekvent fugtige. Sørg for, at bunden af potten ikke rører ved vandet, da vand, der siver op gennem afløbshullet, kan forårsage rodrot.\nIngen frugter på jordbærplanter – hvorfor er der ingen jordbær


Bandidos-firma konkurs - staten gav millionstøtte – Ekstra Bladet\n26. okt. 2020 kl. 09:09\nDet var forkert bogføring og urimelige personaleomkostninger - alligevel udtalte den svenske stat løngaranti\nDette er et arkivfoto og har intet at gøre med den konkrete sag i Sverige. Foto: Per Rasmussen\nSelvom et svensk byggefirma med Bandidos-medlemmer i bestyrelsen havde forkert bogføring og 'urimelige personaleomkostninger', der var højere end virksomhedens samlede omsætning, så udbetalte staten alligevel 1,2 millioner svenske kroner i løngaranti.\nDet afslører svenske Aftonbladet, der gennem længere tid har gransket omkring 700 mænd, som politiet har peget ud som relaterede til 30 kriminelle netværk i Stockholms-området.\nOmkring 60 af disse kan knyttes til i omegnen af 100 konkurser gennem forskellige bestyrelsesopgaver, og mindst seks af virksomhederne har modtaget en statslig løngaranti fra amtstyrelsen i Stockholm til en værdi af mere end 2,7 millioner svenske kroner, skriver det svenske medie.\nAftonbladets undersøgelse af byggefirmaet, der fik 1,2 millioner svenske kroner i løngarantier for nogle år siden, viser, at flertallet af de otte personer, der fik kompensation, var dømt for kriminalitet - en af dem var dømt mere end ti gange og havde klare forbindelser til Bandidos, ifølge mediet.\nKuratoren havde erklæret, at der var forkert bogføring, og at virksomheden havde personaleomkostninger, der var højere end virksomhedens samlede omsætning.\nStefan Lundberg, chefanklager hos advokaturen for økonomisk kriminalitet i Stockholm, mener ikke, at man skal give løngaranti i sådan et tilfælde.\nMen han påpeger også, at kurator har en vanskelig rolle.\n- Deres hovedopgave er ikke at efterforske forbrydelser, og kurators værktøjskasse er ikke stærk sammenlignet med et retshåndhævende organ. Jeg har arbejdet med disse løngaranti-spørgsmål i de sidste ti år, og jeg synes, det er blevet stadigt bedre. Men hvor der er mange penge, er der kriminelle, siger han.\nDer kører netop nu en stor sag ved Stockholms tingsrätt, hvor 47 personer er tiltalt for at have udnyttet løngarantisystemet. I alt mener anklagemyndigheden, at der er udbetalt omkring seks millioner kroner på falsk grundlag.\n– Omfattende bedragerier af denne type betyder, at store summer af skatteborgernes penge er havnet hos kriminelle. Dette indebærer en trussel mod det system, som har til formål at beskytte os lønmodtagere, sagde Peter Svedén, der er souschef på forundersøgelsen af sagen og anklager i advokaturen for økonomisk kriminalitet, i en pressemeddelelse i forbindelse med tiltalerejsningen.


Odder Cykel Klub: Ungdom i weekenden\nUngdom i weekenden\n24-09-2007 af Ungdom/TK\nLørdag stillede Odders ungdomshold til start med 6 ryttere i Sønderborg, hvor der skulle køres 72 km. på den forholdsvis flade rute.\nEfter en rolig 1. omgang kom der gang i sagerne på sidste omgang, hvor en gruppe på 11 ryttere heraf 3 fra Odder kom afsted.\nMod slutningen slap en rytter afsted i front, hvorefter de øvrige udbrydere måtte afgøre de efterfølgende placeringer imellem sig. Her var Søren næsthurtigst og blev nr. 3, Kristian blev samlet nr. 6 og Daniel nr. 8.\nForan hovedfeltet lykkedes det endelig for Nicolai at komme fri og han kunne køre ind på 13. pladsen, mens Morten i spurten placerede sig som nr. 19. Mathias sluttede lige uden for præmierækken i hovedfeltet.\nSøndag var der så Tornado Cup finale i Rødekro / Aabenraa, Kristian lå godt til en samlet topplacering i den gennemgående cup, og gik da også fra start til angreb for at avancere i den samlede stilling. Allerede på første omgang var Kristian og Jacques Stilling fra Randers i et godt udbrud, som imidlertid blev indhentet af en gruppe, der blev dannet efter at flere ryttere var kørt enkeltvis fra feltet. I denne gruppe fik ingen Odderryttere "lov" til at køre med, de sad i feltet sammen med de fleste af favoritterne til løbet.\nKristian spurtede sig så til en 3 plads i løbet, hvilket også gav en flot 3. plads i den samlede Tornado Cup.\nDaniel sprang kæden og ingen af de øvrige Odder drenge blev placeret.


Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre – Se vigtig info\nBaunebakkevej 83, 2650 Hvidovre\nLejligheden på Baunebakkevej 83 i Hvidovre er opført i 1965 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 75 m2.\nLuftfoto af Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6534°N, 12.4762°E) er den lille grønne cirkel.\nFå et klimatjek af boligen på Baunebakkevej 83 af det i Hvidovre baserede firma: DBE-Lyngholm ApS.\nSundhed — Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre\nBaseret på den overordnede radonklassificering, lokale geologiske forhold og bygningsdata vurderes radonrisiko på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre at være Meget lav.\nBaunebakkevej 83, 2650 Hvidovre ligger i den gamle Hvidovre kommune, der er klassificeret som Radonklasse 3. Det betyder at 3-10% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor høj.\nDet geologiske underlag på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre er opført i 1965 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nBaunebakkevej 83, 2650 Hvidovre er uden registreret kælder. Bygninger uden kælder har øget risiko for radonindsivning direkte i stueplanet.\nDer er lav risiko for Radon på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre.\nLejligheden på Baunebakkevej 83 har risiko for Asbest i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Tagmateriale (59.8%)\nLejligheden på Baunebakkevej 83 har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (85.0%), Isolering (79.0%), Gulve (73.9%), Tagmateriale (73.0%), Fuge (72.2%), Facade (55.1%).\nLejligheden på Baunebakkevej 83 har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (95.4%), Gulve (94.5%), Fuge (75.4%), Tagmateriale (68.5%), Isolering (66.4%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 21b-Hvidovre By, Hvidovre, der hører til Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n167-30356 Region Hovedstaden 27 F0\n167-30222 Region Hovedstaden 89 F0\n167-05068 Region Hovedstaden 95 F2\n167-05080 Region Hovedstaden 119 F2\n167-01017 Region Hovedstaden 185 -\n167-30352 Region Hovedstaden 215 F0\n167-30024 Region Hovedstaden 282 F0\n167-00129 Region Hovedstaden 443 -\n167-30222 Region Hovedstaden 95\n167-30293 Region Hovedstaden 95\n167-05080 Region Hovedstaden 99\n167-05028 Region Hovedstaden 119\n167-30583 Region Hovedstaden 241\n167-30116 Region Hovedstaden 322\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre.\nDer er trafikstøj på adressen Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. Støjen er vurderet at være 60-65 dB. Det er et støjniveau, der svarer til støjen fra en opvaskemaskine\nKortet viser trafikstøj i området omkring Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre om dagen:\nDrikkevand på adressen Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre har hårdhed: over 30. Det betyder at vandet er klassificeret som særdeles hårdt og det hårdeste (mest kalkholdige) vand man finder i Danmark. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre.\nBaunebakkevej 83, 2650 Hvidovre ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre er 50 procent. Det betyder, at ca. 50 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på < 50 mm/dag i området omkring Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nBaunebakkevej 83 ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Baunebakkevej 83 har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Baunebakkevej 83. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nBaunebakkevej 83, 2650 Hvidovre er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nBaunebakkevej 83, 2650 Hvidovre ligger i en højde på 7.0 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre.\n✓Generelle BBR informationer om Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre\n✓BBR materialer og installationer for Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre\n✓BBR arealer for Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre\nHent den officielle BBR meddelelse for Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre. Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Baunebakkevej 83 - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nBaunebakkevej 83, 2650 Hvidovre modtager fjernvarme fra FD Hvidovre\nLokalområdet — Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre\nBeboerne i området omkring Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre er mestendels conzoom®-typen Duopolerne\nBaunebakkevej 83 hører til afstemningsområdet Præstemoseskolen hvor der er 3.294 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre at være mellem.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 119 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Baunebakkevej 83. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 2743 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 17.35 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 1.74 pct.\nBaunebakkevej 83 hører under skoledistriktet Præstemoseskolen. I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Præstemoseskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Baunebakkevej 83\nDer er begrænset 4G mobildækning på Baunebakkevej 83 med vejledende downloadhastighed op til 30 - 50 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Baunebakkevej 83 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Baunebakkevej 83\nInternet og Mobildækning Baunebakkevej 83, Hvidovre\nAnbefalet bredbånd på Baunebakkevej 83\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Baunebakkevej 83.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Baunebakkevej 83\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Baunebakkevej 83.\nJordarten under Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Baunebakkevej 83\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 44 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Baunebakkevej 1. Boringen blev afsluttet 10 maj, 2016. Brøndborer var Geo- og Miljøboringer, Kristian Schmidt. Formålet med boringen var Forureningsbor./miljøundersøg./lossepl./affaldsdep./lov 214 og anvendelse er angivet som Forureningsbor./miljøundersøg./lossepl./affal. Boringen nåede en dybde på 5.0 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 208. 5622 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Baunebakkevej 83.\n47 Forureningsbor. 4.7 208. 5623 »\n48 Geoteknisk boring 208. 5599 »\n64 Forureningsbor. 3.2 208. 5624 »\n69 Geoteknisk boring 208. 5597 »\n85 Geoteknisk boring 208. 5600 »\nHvor langt er der fra Baunebakkevej 83\n✓Stamoplysninger for Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre\nGeografiske koordinater 55.6533732°N, 12.47621431°Ø\nAdressens Id 0a3f50a5-43ba-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Baunebakkevej 83, 2650 Hvidovre.


Bibliotekerne vil have borgerne til at overtage nøglerne | ugeavisen.dk\nBibliotekerne vil have borgerne til at overtage nøglerne\nDen pensionerede folkeskolelærer Bente Balle savnede en biograf i Juelsminde. Derfor satte hun i værk, at biblioteket viser en "hemmelig film" hver søndag eftermidag i februar og marts. Det er borgerdrevne aktiviteter som dette, som Hedensted Bibliotekerne gerne vil se nogle flere af. Arkivfoto: Morten Pape\nHvis du fik nøglerne til biblioteket, hvad ville du så gøre? Det spørgsmål stiller Hedensted Bibliotekerne lige nu. Det handler om at give de borgerdrevne aktiviteter på bibliotekerne en saltvandsindsprøjtning. I den forbindelse inviteres der til fællesskabsmøde på Hedensted Bibliotek.\n07 sep. 2021 kl. 05:26\nHedensted: Hvis man altid har drømt om at dele sin fritidsinteresse, hobby eller livsstil med andre, men ikke ved, hvordan man finder andre interesserede, eller hvor man skulle kunne mødes, så er det nu, chancen er der.\nHedensted Bibliotekerne er, sammen med flere andre biblioteker i landet, med i et nyt projekt ved navn ”Library Takeovers”, som kan oversættes til ”Overtag biblioteket”. Projektet er støttet af Kulturstyrelsen og har til formål at støtte borgerdrevne aktiviteter på biblioteket.\n- Derfor inviterer vi til fællesskabsmøde på Hedensted Bibliotek tirsdag den 14. september kl. 19. Mødet er for alle som - sammen med andre idérige borgere - har lyst til at være medskabere af nye fællesskaber. På møderne vil vi sætte fut under kreativiteten og forhåbentlig i fællesskab få skabt nogle spændende aktiviteter, siger Louise Westermann, der er udviklingskonsulent i Hedensted Bibliotekerne.\n- At indgå i fællesskaber og være en del af noget er vigtigt for vores trivsel. Og når vi trives, holdes ensomheden for døren. Det har en masse undersøgelser vist igen og igen. Det sidste halvandet års tid har vi været udfordret på at være sammen på grund af coronaen, og derfor vil Hedensted Bibliotekerne gerne være med til at understøtte, at nye fællesskaber udvikles, siger hun.\nDet er dog ikke noget nyt for Hedensted Bibliotekerne at indgå i samarbejder for at skabe nye tilbud til kommunens borgere. Eksempelvis har der igennem flere år været livestreaming af naturvidenskabelige foredrag fra Aarhus Universitet på både Hedensted Bibliotek og Juelsminde Bibliotek, som er gratis at deltage i. Ligeledes kan man være med i en filmklub med ”hemmelige film” på Juelsminde Bibliotek, som også er gratis.\n- Disse tilbud ville ikke kunne lade sig gøre, hvis ikke det var for frivillige kræfter som Bente Balle og Poul Hansen, der yder en stor og uundværlig indsats for, at disse arrangementer er en succes. Men vi vil rigtig gerne stable endnu flere fællesskabende aktiviteter på benene. Derfor håber vi, at der på mødet den 14. september kommer nye spændende idéer på bordet, siger Louise Westermann.\nKlima eller håndarbejde\nHvad kunne det eksempelvis være for nogle nye tiltag?\n- Det behøver ikke at være noget med bøger eller kultur i det hele taget. Det kunne være nogle, der vil samles omkring klima-foredrag eller håndarbejds-ting, hvor vi så stiller lokalerne gratis til rådighed og sørger for markedsføring af det enkelte tilbud, mens det er borgerne selv, der skal være arme og ben i tilbuddet og styre alt det praktiske i det, siger Louise Westermann.\nAt indgå i fællesskaber og være en del af noget, er vigtigt for vores trivsel. Og når vi trives, holdes ensomheden for døren. Det har en masse undersøgelser vist igen og igen.\nLouise Westermann, udviklingskonsulent hos Hedensted Biblioteker\nEr der ikke nogen grænser for, hvad I vil tage ind?\n- Som udgangspunkt siger vi, at det kun er fantasien, der sætter grænser, men det er klart, at vi siger nej til idéer, der involverer alkohol, foregår om natten eller koster biblioteket 10.000 kroner pr. gang eksempelvis, siger Louise Westermann, der håber på stort fremmøde til fællesskabsmødet på Hedensted Bibliotek 14. september.


Salamanca Erklæringen og Handlingsprogrammet for Specialundervisning - PDF\nDownload "Salamanca Erklæringen og Handlingsprogrammet for Specialundervisning"\n1 Forside Salamanca Erklæringen og Handlingsprogrammet for Specialundervisning Verdenskonference om Specialundervisning: Adgang og Kvalitet Salamanca, Spanien, juni 1994 Indhold Forord Indledning I. Nytænkning inden for specialundervisning II. Retningslinier for aktioner på nationalt plan A. Politik og organisation B. Skoleforhold C. Rekruttering og uddannelse af undervisningspersonale D. Eksterne støttetjenester E. Prioritetsområder F. Samfundsperspektiver G. Ressourcekrav III. Retningslinier for aktioner på regionalt og internationalt niveau Forord Mere end 300 repræsentanter fra 92 lande og 25 internationale organisationer mødtes i Salamanca, Spanien, fra den 7. til den 10. juni 1994 for at sætte gang i initiativet om Uddannelse for Alle. Man ville undersøge og diskutere de grundlæggende ændringer i tankegangen, som er nødvendige, for at skoler kan bruges af alle børn og særligt af dem med særlige uddannelsesmæssige behov. Konferencen var blevet til i et samarbejde mellem den spanske regering og UNESCO og havde samlet uddannelseseksperter, administratorer, politikere og specialister samt repræsentanter fra De forenede Nationer, de særlige udvalg herunder, andre internationale statslige organisationer, NGOer og finansieringsorganisationer. Konferencen vedtog SALAMANCA Erklæringen om Principper, Politik og Praksis for Specialundervisning og et Handlingsprogram. Karakteristisk for disse dokumenter er brugen af udtrykket inklusion og erkendelsen af behovet for at skabe "skoler for alle" - d.v.s. institutioner, der er til for alle, glæder sig ved forskellene, understøtter læreprocessen og tager (1 af 14) :57:39\n2 hensyn til den enkeltes behov. De er et vigtigt element i bestræbelserne på at opnå Uddannelse for Alle og gøre skolerne mere effektive i uddannelsesmæssig henseende. Specialundervisning - et emne, der optager sindene både i Nord og Syd - kan ikke udvikles isoleret. Den må være en del af enhver overordnet uddannelsesstrategi, og helst et element i ethvert nyt socialpolitisk og økonomisk tiltag. Det kræver en større reform i det almindelige skolesystem. Disse dokumenter er udtryk for en global enighed om, i hvilken retning specialundervisningen skal bevæge sig i fremtiden. UNESCO er stolt over sin andel i denne konference og de vigtige beslutninger, der blev taget her. Alle involverede parter må nu tage udfordringerne op og arbejde på at sikre, at Uddannelse for Alle også rent faktisk betyder FOR ALLE, særligt for dem, der er mest sårbare og har mest brug for det. Fremtiden er ikke forudbestemt men formes af vore værdinormer, tanker og handlinger. Vores succes i de kommende år afhænger ikke så meget af, hvad vi gør som af, hvad vi opnår. Jeg håber, at alle læsere af dette dokument vil bidrage til at realisere Salamanca Konferencens anbefalinger ved at prøve at omsætte dens budskab i praksis inden for deres respektive ansvarsområder. Federico Mayor Salamanca erklæringen om principper, politik og praksis for specialundervisning Idet vi endnu engang BEKRÆFTER alle menneskers ret til uddannelse, sådan som den er nedfældet i Menneskerettighedserklæringen fra 1948, og idet vi fornyer løftet fra verdenssamfundet ved Verdenskonferencen om Uddannelse for Alle i 1990 om at sikre alle uanset individuelle forskelle denne ret, idet vi REFERERER til de mange FN-resolutioner om dette emne, sidst FNs Standardregler om Lige Muligheder for Mennesker med Handicap fra 1993, som opfordrer landene til at sikre, at uddannelse for mennesker med handicap er en del af det almindelige uddannelsessystem, idet vi med tilfredshed KONSTATERER det stigende engagement hos regeringer, rådgivningsorganer, lokalforeninger og forældreorganisationer og særligt hos handicaporganisationerne i at søge at forbedre adgangen til uddannelse for mennesker med særlige endnu ikke opfyldte behov; og idet vi ANERKENDER som bevis på dette engagement den aktive deltagelse i denne Verdenskonference af mange højtstående regeringsrepræsentanter, særorganisationer og tværnationale organisationer 1. Bekræfter vi, deltagerne i Verdenskonferencen om Specialundervisning, som repræsenterer 92 lande og 25 internationale organisationer, og som er forsamlet her i Salamanca, Spanien, fra den 7. til den 10. juni 1994, hermed vores fulde tilslutning til Uddannelse for Alle, idet vi erkender den enorme betydning af at kunne tilbyde uddannelse til børn, unge mennesker og voksne med særlige uddannelsesmæssige behov i det ordinære uddannelsessystem, og vi tiltræder endvidere hermed Handlingsprogrammet for Specialundervisning, for at de bestemmelser og anbefalinger, der er indeholdt heri, kan tjene som inspiration for landene og organisationerne. 2. Vi tror på og erklærer hermed at: alle børn har en grundlæggende ret til uddannelse og skal have mulighed for at opnå og opretholde et acceptabelt læringsniveau, ethvert barn har unikke egenskaber, interesser, evner og læringsbehov, uddannelsessystemer og uddannelsesforløb skal indrettes og iværksættes på en sådan måde, at de tager hensyn til de store forskelle i egenskaber og behov, de, der har særlige uddannelsesmæssige behov, skal have adgang til almindelige skoler, som skal være i stand til at imødekomme deres behov ved at anvende en pædagogik, der er centreret omkring det enkelte barn, almindelige skoler, som har denne inklusive orientering, er det mest effektive middel til (2 af 14) :57:39\n3 at bekæmpe diskrimination, skabe trygge fællesskaber, bygge det inklusive samfund og opnå uddannelse for alle; desuden giver de langt de fleste børn en ordentlig uddannelse og forøger dermed hele uddannelsessystemets effektivitet og ressourceudnyttelse. 3. Vi opfordrer indtrængende alle lande til at: give den højeste politiske og økonomiske prioritet til bestræbelserne på at forbedre deres uddannelsessystemer, så de bliver for alle børn uanset individuelle forskelle eller vanskeligheder, vedtage ved lov eller i hvert fald tage politisk beslutning omat anvende princippet om inklusiv uddannelse og indskrivealle børn i almindelige skoler, medmindre der måtte være tungtvejende grunde til ikke at gøre det, udvikle demonstrationsprojekter og understøtte udvekslinger med lande, som har erfaring med inklusive skoler, oprette decentraliserede og deltagerstyrede systemer til at planlægge, overvåge og evaluere uddannelsestilbud til børn og voksne med særlige uddannelsesmæssige behov, opmuntre og fremme forældres, lokalsamfunds og handicaporganisationers deltagelse i planlægning af og beslutninger om specialundervisning intensivere arbejdet med tidlig identificering og intervenering og med de erhvervsuddannelsesmæssige aspekter af inklusiv uddannelse, sikre, at nye læreruddannelser, både egentlig uddannelse og efteruddannelse, også tager højde for specialundervisning i inklusive skoler. 4. Vi appellerer også til det internationale samfund; og vi opfordrer særligt: lande med internationale samarbejdsprogrammer og internationale økonomiske støtteprogrammer, særligt sponsorerne af Verdenskonferencen om Uddannelse for Alle, De Forenede Nationers Organisation for Uddannelse, Videnskab og Kultur (UNESCO), De Forenede Nationers Børneorganisation (UNICEF), De Forenede Nationers Udviklingsprogram (UNDP), og Verdensbanken: til at understøtte tanken om inklusiv skolegang og til at støtte udviklingen af specialundervisning som en naturlig del af alle uddannelsesprogrammer; De Forenede Nationer og de dertil knyttede organisationer, særligt Den Internationale Arbejderorganisation (ILO), Verdenssundhedsorganisationen (WHO), UNESCO og UNICEF: til at forøge deres bidrag til teknisk samarbejde og intensivere deres samarbejde og dannelsen af netværk for at opnå en mere effektiv støtte til en udvidet og integreret specialundervisning; NGOer, som har indflydelse på den nationale planlægning og udbydere af serviceydelser - til at styrke deres samarbejde med officielle nationale organisationer og intensivere deres voksende engagement i planlægning, implementering og evaluering af inklusive uddannelsestilbud i specialundervisningen; UNESCO, som De forenede Nationers uddannelsesorganisation: til at sikre, at specialundervisning er en del af alle diskussioner, som omhandler uddannelse for alle i forskellige fora, til at sikre sig støtte fra lærernes organisationer i sager, der vedrører en forbedring af læreruddannelsen med hensyn til specialundervisningstilbud, til at appellere til det akademiske miljø om at styrke forskning og samarbejde og til at (3 af 14) :57:39\n4 oprette regionale informations- og dokumentationscentre; og derudover fungere som clearingcentral for sådanne aktiviteter og for udbredelse af kendskabet til konkrete resultater og fremskridt i forhold til denne Erklæring på nationalt niveau, til at fremskaffe økonomiske midler ved inden for rammerne af den næste planlægningsperiode ( ) at skabe et udvidet program for inklusive skoler og lokalsamfundsbaserede projekter, som gør det muligt at gennemføre pilotprojekter, der viser nye veje for disseminering og at udvikle metoder til at måle behovet for og udbudet af specialundervisning. 5. Til slut vil vi gerne udtrykke vores varme anerkendelse over for den spanske regering og over for UNESCO for tilrettelæggelsen af Konferencen, og vi opfordrer dem indtrængende til ikke at spare nogen anstrengelser for at gøre verdenssamfundet opmærksom på denne Erklæring og det medfølgende Handlingsprogram, særligt i så betydningsfulde fora som Verdenskonferencen for Social Udvikling (København, 1995) og Verdenskonferencen for Kvinder (Beijing, 1995). Vedtaget ved akklamation i byen Salamanca, Spanien, den 10. juni Indledning 1. Dette Handlingsprogram for specialundervisning blev vedtaget af Verdenskonferencen om Specialundervisning, som var arrangeret af den spanske regering i samarbejde med UNESCO, og som blev afholdt i Salamanca fra den 7. til den 10. juni Formålet med handlingsprogrammet er at forsøge at få indflydelse på den politik og de tiltag, der udformes af regeringer, internationale organisationer, nationale hjælpemiddelinstitutter, NGOer og andre organisationer i forbindelse med Salamanca Erklæringen om Principper, Politik og Praksis for Specialundervisningen. Handlingsprogrammet trækker i vid udstrækning på de deltagende landes nationale erfaringer men også på resolutioner, anbefalinger og publikationer fra De Forenede Nationer og andre tværnationale organisationer og særligt på Standardreglerne om Ligestilling for Mennesker med Handicap. Den bygger også på de forslag, retningslinier og anbefalinger, som blev resultatet af de fem regionale seminarer, der blev afholdt som forberedelse til Verdenskonferencen. 2. Alle børns ret til uddannelse er nedfældet i Menneskerettighedserklæringen og blev endnu engang bekræftet ved Verdenskonferencen om Uddannelse for Alle. Ethvert menneske med handicap har ret til at realisere egne ønsker om uddannelse, for så vidt det overhovedet er muligt. Forældre har en naturlig ret til at blive spurgt til råds om den uddannelse, der passer bedst til deres børns behov, situation og ambitioner. 3. Det overordnede princip, som præger dette Handlingsprogram, er, at skolerne bør være i stand til at modtage alle børn uanset deres fysiske, intellektuelle, sociale, følelsesmæssige, sproglige situation. Dette gælder både handicappede og særligt begavede børn, gadebørn, børnearbejdere, børn på afsidesliggende steder og børn i nomadebefolkninger, børn i sproglige, etniske eller kulturelle minoriteter og børn i andre marginaliserings- eller udstødningstruede områder eller grupper. Disse forudsætninger skaber en række forskellige krav til skolesystemerne. I dette Handlingsprogram refererer udtrykket "særlige uddannelsesmæssige behov" til alle de børn og unge, som har særlige behov på grund af handicap eller indlæringsvanskeligheder. Mange børn har indlæringsvanskeligheder og dermed særlige uddannelsesmæssige behov på et eller andet tidspunkt i løbet af deres skoletid. Skolerne bliver nødt til at finde metoder til at undervise alle børn også dem, der har alvorlige vanskeligheder og handicap. Der er i stigende grand konsensus om, at børn og unge med særlige uddannelsesmæssige behov skal indgå i de uddannelsesprogrammer, som er lavet for børn i almindelighed. Dette har ført til ideen om den inklusive skole. Den inklusive skole er indstillet på at møde udfordringen med at udvikle en børne-centreret pædagogik, som er i stand til at undervise/uddanne alle børn også svært handicappede børn. Værdien af sådanne skoler ligger ikke bare i, at de er i stand til at give alle børn kvalitet i uddannelsen; etableringen af dem er et vigtigt skridt i kampen for at ændre diskriminerende holdninger, for at skabe rigtige fællesskaber og for at udvikle det inklusive samfund. En forandring i det sociale perspektiv er af afgørende betydning. Samfundet har alt for længe optrådt diskriminerende over for mennesker med handicap, fordi man har fokuseret på deres funktionshæmninger i stedet for på deres potentiale. 4. Specialundervisning er baseret på velunderbyggede solide pædagogiske principper, som alle børn kan få glæde af. Den går ud fra, at det er helt normalt, at mennesker er forskellige, og at læring derfor også må tilpasses det enkelte barns behov, i stedet for at barnet skal tilpasses på (4 af 14) :57:39\n5 forhånd fastlagte antagelser med hensyn til læreprocessens hastighed og natur. En børnecentreret pædagogik er til gavn for alle elever og derfor også for samfundet som helhed. Erfaringen har vist, at specialundervisning i vid udstrækning kan reducere frafaldet og omgængeriet, der er væsentlige faktorer i mange uddannelsessystemer og samtidigt sikre et højere gennemsnitsniveau for gennemførelse. En børne-centreret pædagogik kan medvirke til at undgå ressourcespild og desillusionering, som kun alt for ofte er resultatet af halvdårlig undervisning og en "alle skal lære det samme" holdning til uddannelse. Børne-centrerede skoler er desuden træningscentre for et menneske-centreret samfund, der respekterer alle menneskers særlige karakteristika og værdighed. 5. Dette Handlingsprogram indeholder følgende kapitler: I. Nytænkning inden for specialundervisning II. Retningslinier for aktioner på nationalt plan A. Politik og organisation B. Skoleforhold C. Rekruttering og uddannelse af undervisningspersonale D. Eksterne støttetjenester E. Prioritetsområder F. Samfundsperspektiver G. Ressourcekrav III. Retningslinier for aktioner på regionalt og internationalt niveau I. Nytænkning indenfor specialundervisning 6. Socialpolitikken har i de sidste par årtier drejet sig om at fremme integration og aktiv medvirken og bekæmpe eksklusion. Inklusion og aktiv medvirken er væsentlige for menneskelig værdighed og for at kunne nyde og praktisere menneskerettighederne. Inden for uddannelsesområdet afspejler denne tendens sig i udviklingen af strategier, der forsøger at realisere ægte ligestilling. Erfaringerne fra mange lande viser, at integration af børn og unge med særlige uddannelsesmæssige behov bedst opnås i inklusive skoler, som henvender sig til alle børn i lokalområdet. Det er inden for denne kontekst, at børn med særlige uddannelsesmæssige behov opnår det bedst mulige uddannelsesmæssige resultat og social integration. Men selv om inklusive skoler er de ideelle rammer for at opnå lige muligheder og fuld deltagelse, så er succesen afhængig af den samlede indsats, ikke bare fra lærernes og øvrigt skolepersonales side, men også fra kammeraterne, forældrene, familierne og frivil- lige. En afgørende ændring af sociale institutioner er ikke bare en teknisk opgave; den afhænger først og fremmest af enkeltindividers holdninger, engagement og gode vilje, de enkeltindivider, som udgør samfundet. 7. Det grundlæggende princip i den inklusive skole er, at alle børn så vidt muligt skal gennemgå læreprocessen sammen, uanset hvilke vanskeligheder de måtte have at slås med, og uanset hvor forskellige de er. Inklusive skoler skal erkende og leve op til deres elevers forskellige behov, de skal kunne klare både forskellige måder at lære på og forskellige indlæringstakter, og de skal sikre, at alle får kvalitet i uddannelsen ved at tilbyde et passende undervisningsindhold, forskellige undervisningsformer, undervisningsstrategier, ressourcebrug og samarbejde med lokalsamfundet. Der skal være en hel række former for støttetjenester for at kunne klare de mange forskellige særlige behov, man møder på alle skoler. 8. I inklusive skoler skal børn med særlige uddannelsesmæssige behov kunne få al den ekstra støtte, de har behov for, for at kunne få en ordentlig uddannelse. Inklusiv skolegang er det mest effektive middel til at skabe solidaritet mellem børn med særlige behov og deres jævnaldrende. At flytte børn permanent til specialskoler - eller specialklasser eller særlige afsnit inden for en skole - skal være undtagelsen, som kun kan anbefales i de få tilfælde, hvor det klart er demonstreret, at undervisning i almindelige klasser ikke opfylder et barns uddannelsesmæssige eller sociale behov, eller når hensynet til barnet eller andre børn kræver det. 9. Situationen med hensyn til specialundervisning varierer meget fra land til land. Der er f.eks. lande, som har veletablerede specialskolesystemer for børn med særlige forudsætninger. Sådanne specialskoler kan være en værdifuld ressource i udviklingen af inklusive skoler. De ansatte på disse specialinstitutioner besidder den nødvendige ekspertise til hurtig identifikation og intervention over for børn med handicap. Specialskoler kan også fungere som trænings- og ressourcecentre for de ansatte på almindelige skoler. Og endelig kan specialskoler eller - (5 af 14) :57:39\n6 enheder i inklusive skoler fortsætte med at tilbyde særligt tilpasset undervisning til det relativt lille antal børn med handicap, som ikke kan undervises i almindelige klasser eller skoler. Investeringer i allerede bestående specialskoler skal tilpasses deres nye og udvidede opgave med at yde professionel støtte til almindelige skoler, så de kan opfylde særlige uddannelsesmæssige behov. Speciallærere kan yde et vigtigt bidrag til almindelige skoler ved at tilpasse undervisningsindhold og metoder til de enkelte elevers behov. 10. Lande, som kun har få eller ingen specialskoler, bør i almindelighed koncentrere anstrengelserne om at udvikle inklusive skoler og de særlige tjenester, som er nødvendige for at kunne undervise det store flertal af børnene - og særligt bør de koncentrere sig om at give lærere indblik i specialundervisning og at etablere ressourcecentre, som har tilstrækkeligt med personale og udstyr til at kunne yde skolerne støtte. Erfaringerne - især fra udviklingslandene - viser, at de høje omkostninger ved specialskolerne i praksis betyder, at kun en lille del af eleverne, ofte en byelite, har fordel af dem. Og derfor har hovedparten af elever med særlige behov, især i landdistrikterne, ingen mulighed for særlig støtte overhovedet. Faktisk regner man med, at under 1% af børn med særlige uddannelsesmæssige behov i udviklingslandene overhovedet deltager i undervisning. Desuden mere end antyder erfaringerne, at inklusive skoler, som er for alle børn i lokalsamfundet, har størst succes med at få støtte fra det omgivende samfund og med at finde spændende og innovative måder at bruge de begrænsede ressourcer på. 11. Uddannelsesplanlægning på regeringsplan bør koncentrere sig om uddannelse for alle mennesker, i alle egne af det pågældende land og under alle økonomiske forudsætninger i både offentlige og private skoler. 12. Fordi kun relativt få børn med handicap hidtil har haft adgang til uddannelse, og dette gælder især i verdens udviklingsområder, er der millioner af voksne med handicap, som ikke engang har den mest basale grundskoleuddannelse. Der kræves derfor en virkelig indsats for gennem voksenundervisningsprogrammer at lære mennesker med handicap grundlæggende færdigheder som at læse, regne og skrive. 13. Det er især vigtigt at erkende, at kvinder ofte er blevet dobbelt diskrimineret, idet de oven i deres handicap også har været udsat for kønsdiskriminering. Kvinder og mænd bør have den samme indflydelse på udformningen af uddannelsesprogrammer og de samme muligheder for at udnytte dem. Der bør gøres en særlig indsats for at fremme pigers og kvinders deltagelse i uddannelsesprogrammer. 14. Dette Handlingsprogram er tænkt som en generel vejledning til planlægning af aktioner inden for specialundervisning. Det kan selvfølgelig ikke tage hensyn til de forskelligartede forhold, man møder rundt om i verdens regioner og lande og skal derfor tilpasses lokale behov og omstændigheder. For at være effektivt, skal det suppleres med nationale, regionale og lokale handlingsplaner, som er inspireret af en politisk og folkelig vilje til at opnå uddannelse for alle. II. Retningslinier for aktioner på nationalt niveau A. Politik og organisation 15. Integreret uddannelse og lokalsamfunds-baseret rehabilitering, som supplerer og gensidigt understøtter hinanden, er to måder at hjælpe mennesker med særlige behov på. Begge bygger på principperne om inklusion, integration og aktiv medvirken, og de repræsenterer veldokumenterede og omkostnings-effektive måder at fremme adgangsligestilling på for dem, der har særlige uddannelsesmæssige behov som et led i de nationale bestræbelser på at opnå uddannelse for alle. Landene opfordres hermed til at overveje følgende aktioner for uddannelsespolitik og organiseringen af det nationale uddannelsessystem. 16. Lovgivningen skal anerkende princippet om lige muligheder for børn, unge og voksne med handicap i grundskole, overbygning og videregående uddannelse, så vidt muligt i integrerede institutioner. 17. Parallellovgivning og supplerende lovgivning skal vedtages inden for sundhedsvæsen, socialvæsen, erhvervsuddannelse og beskæftigelse for at understøtte og effektivisere uddannelseslovgivningen. 18. Uddannelsespolitik på alle niveauer, fra nationalt til lokalt, skal foreskrive, at et barn med handicap skal indskrives på den lokale skole, d.v.s. den skole, som barnet ville have gået i, hvis det ikke havde været handicappet. Undtagelser til denne regel må kun forekomme ud fra (6 af 14) :57:39\n7 den enkelte sags præmisser, altså kun hvor en specialskole eller en specialinstitution er det eneste, der kan opfylde det enkelte barns behov. 19. At undervise alle børn med handicap inden for det "ordinære" system må være en naturlig del af de nationale planer for at opnå uddannelse for alle. Selv i de helt særlige tilfælde, hvor børn anbringes i specialskoler, behøver deres uddannelse ikke nødvendigvis være segregeret. Deltidsundervisning på almindelige skoler skal understøttes. Der må også afsættes de nødvendige midler til at sikre, at unge og voksne med særlige behov har adgang til gymnasiale og videregående uddannelser og til særlige undervisningsprogrammer. Der må fokuseres særligt på at sikre piger og kvinder med handicap lige muligheder med hensyn til adgang. 20. Man bør særligt være opmærksom på svært handicappede eller multi-handicappede børn og unge. De har samme ret som alle andre i samfundet til at opnå maksimal uafhængighed som voksne og må derfor have ret til at udnytte deres fulde uddannelsespotentiale. 21. Uddannelsespolitik skal altid tilgodese individuelle forskelle og forhold. F.eks. skal betydningen af tegnsprog som kommunikationsmiddel blandt døve anerkendes fuldt ud, og der skal træffes foranstaltninger til, at alle døve får adgang til uddannelse på deres nationale tegnsprog. Det kan godt være, at døves og døv/blindes uddannelse på grund af deres særlige kommunikative behov bedst kan varetages af specialskoler eller specialklasser og af afdelinger på ordinære skoler. 22. Lokalsamfunds-baseret rehabilitering må udvikles som en del af den globale strategi med at understøtte omkostnings-effektiv uddannelse for mennesker med særlige uddannelsesmæssige behov. Lokalsamfunds-baseret rehabilitering skal ses som et særligt tiltag fra lokalsamfundets side til at opnå rehabilitering, lige muligheder og social integration for alle mennesker med handicap; den tilvejebringes ved et samarbejde mellem mennesker med handicap, deres familier og fællesskaber og relevante uddannelsesinstitutioner, sundhedsvæsen, erhvervsskoler og socialvæsen. 23. Både politik og økonomi skal understøtte og fremme udviklingen af inklusive skoler. Barrierer, som hindrer flytning fra specialskoler til almindelige skoler, skal fjernes, og der skal oprettes et fælles administrativt system. Udviklingen henimod inklusion skal nøje følges ved indsamling af statistisk materiale, som viser, hvor mange elever med handicap, der har gavn af ressourcer, ekspertbistand og udstyr, som er beregnet på specialundervisning og hvor mange elever med særlige uddannelsesmæssige behov, der går på almindelige skoler. 24. Koordinering mellem uddannelsesvæsenet og sundhedsvæsenet, arbejdsformidlingen og socialvæsenet skal styrkes på alle niveauer for at skabe konvergens og komplementaritet. Planlægning og koordinering skal også se på den faktiske og potentielle rolle, halvoffentlige organisationer og NGOer kan spille. Der skal gøres en særlig indsats for at skabe samfundsopbakning til at opfylde specialundervisnings- behov. 25. Nationale myndigheder har ansvaret for at føre kontrol med eksterne midler, som tilføres specialundervisning, og sammen med deres internationale partnere at sikre, at den passer med national prioritering og politik for at opnå uddannelse for alle. Bilaterale og multilaterale hjælpetjenester skal nøje følge national politik med hensyn til specialundervisning, når de planlægger og implementerer uddannelsesprogrammer og andre beslægtede områder. B. Skoleforhold 26. Udviklingen af inklusive skoler, der er for alle slags elever i både byer og landdistrikter, kræver: formulering af en klar og overbevisende politik, der går på inklusion og tilstrækkelige økonomiske midler - en effektiv oplysningskampagne for at bekæmpe fordomme og skabe velfunderede og positive holdninger - et omfattende informations- og efteruddannelsesprogram for personale og oprettelse af de nødvendige støttetjenester. Ændringer i alle de efterfølgende aspekter af skolesystemet og mange andre er nødvendige, for at inklusive skoler kan fungere optimalt: læse-plansindhold, bygninger, skolestyrelser, pædagogik, bedømmelsesplaner, personalesammensætning, skoleetik og aktiviteter uden for undervisningen. 27. De fleste af de påkrævede forandringer har ikke udelukkende noget at gøre med inklusion af børn med særlige uddannelsesmæssige behov. De er en del af en større reform af uddannelsessystemet, som er nødvendigt for at højne kvaliteten og opnå et generelt højere læringsniveau for alle børn. Verdenserklæringen om Uddannelse for Alle understregede nødvendigheden af en børne-centreret pædagogik for at opnå tilfredsstillende uddannelse for alle børn. Indførelsen af mere fleksible systemer, som i højere grad tager hensyn til det enkelte barns behov, vil bidrage til barnets uddannelsesmæssige succes og inklusion. Efterfølgende retningslinier fokuserer på vigtige overvejelser i forbindelse med integration af børn med særlige uddannelsesmæssige behov i inklusive skoler. (7 af 14) :57:39\n8 Fleksibilitet i læseplanen 28. Læseplanerne skal tilpasses børnenes behov, ikke omvendt. Skolerne skal derfor sørge for valgmuligheder inden for læseplanerne, så de passer til alle børn uanset deres forskellige evner og interesser. 29. Børn med særlige uddannelsesmæssige behov skal have ekstra undervisning inden for de almindelige læseplaner, de skal ikke have særlige læseplaner. Princippet må her være at sørge for, at alle børn får den samme uddannelse og at give ekstra hjælp og støtte til de børn, der har behov for det. 30. Tilegnelse af kundskaber er ikke bare et spørgsmål om formel og teoretisk undervisning. Uddannelsesindholdet skal være af høj standard og tilpasset det enkelte barns behov, så barnet kan udvikle sig frit. Undervisningen skal bygge på elevernes egne erfaringer og på praktiske forhold for at fremme børnenes motivation. 31. For at kunne følge det enkelte barns fremskridt må bedømmelsesmetoder tages op til fornyet overvejelse. Evaluering af udviklingen skal inkorporeres i den almindelige uddannelsesproces for at holde elever og lærere løbende underrettet om de indlæringsmæssige fremskridt og for at kunne identificere problemer og hjælpe eleverne med at løse dem. 32. Børn med særlige uddannelsesmæssige behov skal have en række forskellige støttemuligheder til rådighed, fra en lille smule hjælp i den almindelige klasse til særlige undervisningsprogrammer inden for skolens rammer og hjælp fra specialundervisningslærere og eksternt støttepersonale, hvor det er nødvendigt. 33. Passende og overkommelig teknologi skal anvendes, når det er nødvendigt for at forøge chancerne for gode resultater i skolen og for at støtte kommunikationen, mobiliteten og indlæringen. Tekniske hjælpemidler kan bruges mest økonomisk og effektivt, hvis de er samlet på et centralt sted i hvert område, hvor der er ekspertbistand til at tilpasse hjælpemidler til individuelle behov og til at sikre vedligehold. 34. Viden skal opbygges, og der skal forskes på nationalt og regionalt niveau for at udvikle passende støtteteknologi til specialundervisning. Lande, der har ratificeret Firenze Aftalen, skal opfordres til at bruge denne til at fremme fri cirkulation af materiale og udstyr til mennesker med handicap. Samtidigt opfordres lande, som ikke har tilsluttet sig Aftalen, til at gøre det for at fremme fri cirkulation af tjenester og materialer af uddannelsesmæssig og kulturel art. Skoleledelse 35. Lokale administratorer og skoleledere kan spille en vigtig rolle ved at gøre skolerne mere lydhøre over for børn med særlige uddannelsesmæssige behov, hvis de får de nødvendige beføjelser og tilstrækkelig uddannelse til at gøre det. De bør opfordres til at udvikle mere fleksible ledelsessystemer, omfordele undervisningsressourcer, gøre læringsmulighederne mere varierede, mobilisere børnenes indbyrdes hjælp, tilbyde støtte til elever, der har problemer og udvikle tætte relationer til forældre og lokalsamfund. Vellykket skoleledelse afhænger af lærernes og de øvrige ansattes aktive og kreative medvirken og udvikling af effektivt samarbejde og teamwork for at kunne imødekomme elevernes behov. 36. Skoleledere har et særligt ansvar for at skabe positive holdninger i hele skolemiljøet og for at organisere et effektivt samarbejde mellem støttepersonalet og de lærere, der underviser i en klasse. Passende støtte og præcis rollefordeling for alle dem, der er med i uddannelsesprocessen, skal besluttes i samråd og ved forhandling. 37. Enhver skole skal være at betragte som en enhed, som kollektivt er ansvarlig for hver eneste elevs succes eller fiasko. Uddannelses-teamet og ikke den enkelte lærer skal dele ansvaret for specialundervisningen. Forældre og frivillige skal opfordres til at deltage aktivt i skolearbejdet. Men lærerne spiller en vigtig rolle som organisatorer af uddannelsesprocessen, hvor de støtter børnene ved at bruge forhåndenværende ressourcer både i og uden for klasselokalet. Information og forskning 38. Kendskab til eksempler på god praksis kan være en hjælp til at forbedre undervisning og læring. Information om relevant forskning kan også være værdifuld. Erfaringscentre og oprettelsen af dokumentationscentre skal støttes på nationalt niveau og adgang til informationskilder udvides. 39. Specialundervisning skal integreres i forsknings- og udviklingsprogrammer hos centre for forskning og læseplansudvikling. Der bør her særligt fokuseres på handlingsforskning i innovative undervisnings- og læringsstrategier. Lærere skal deltage aktivt både i selve (8 af 14) :57:39\n9 handlingen og i de overvejelser, sådanne undersøgelser giver anledning til. Der skal også iværksættes pilot-projekter og grundige studier for at fremme beslutningsprocessen og fastlægge rammerne for fremtidige aktioner. Disse eksperimenter og studier kan udføres i et samarbejde mellem flere lande. C. Rekruttering og uddannelse af undervisningspersonale 40. En rimelig uddannelse af alt undervisningspersonale er et meget vigtigt element i udviklingen henimod inklusive skoler. Desuden erkendes i stigende grad betydningen af at rekruttere lærere med handicap, som kan tjene som identifikationsmodeller for børn med handicap. Følgende aktioner kan iværksættes. 41. Læreruddannelserne skal give alle lærerstuderende et positivt billede af handicap og derved udvikle forståelsen for, hvad man kan opnå i skoler med passende lokale støttetjenester. Den viden og de færdigheder, der kræves, er hovedsageligt god undervisning, evne til at identificere særlige behov, tilpasning af læseplanen, brug af støtteteknologi, individualisering af undervisningsmetoderne, så de passer til mange slags evner o.s.v. I lærerpraktikskoler skal der lægges særlig vægt på at opmuntre lærerne til at udøve deres metodefrihed og bruge deres evner til at tilpasse læseplaner og undervisning til elevernes behov og til at samarbejde med specialister og forældre. 42. De evner, som er nødvendige for at imødekomme specialundervisningsbehov, skal inddrages ved bedømmelsen af studiekompetence og til lærereksamen. 43. Det er uhyre vigtigt, at der udarbejdes skriftligt materiale og arrangeres seminarer for lokale administratorer, tilsynsførende, ledende lærere og overlærere for at udvikle deres evne til at være foregangsmænd inden for dette område og til at støtte og oplære mindre erfarent personale. 44. Men den største udfordring ligger i at organisere efteruddannelse for alle lærere, når man samtidigt skal tage hensyn til de meget forskellige og ofte meget vanskelige forhold, de arbejder under. Efteruddannelse skal så vidt muligt ske på skoleniveau ved interaktion med uddannere og understøttes ved fjernundervisning og andre selvstudieteknikker. 45. For at sikre komplementaritet og mobilitet kan en uddannelse som lærer i specialundervisning kun betragtes som en ekstra kvalifikation, hvis den er en integreret del af eller følger efter en uddannelse og praktisk erfaring som almindelig lærer. 46. Der må ske en holdningsændring til uddannelsen af specialundervisningslærere, så den bedømmes ud fra de muligheder, den giver læreren for at arbejde i forskellige regier og for at spille en central rolle i specialundervisningsprogrammer. En ikke-kategorisk tilgang, som omfatter alle former for handicap skal udvikles som en fælles kerne i uddannelsen forud for yderligere specialisering inden for det ene eller det andet handicapområde. 47. Universiteterne har en stor rolle som rådgivere i processen for at udvikle specialundervisning, særligt med hensyn til forskning, evaluering, uddannelse af instruktører og udformning af uddannelsesprogrammer og -materialer. Samarbejde via Internettet mellem universiteter og højere læreanstalter i industrilandene og landene i den 3. verden skal fremmes. Det er meget vigtigt på denne måde at sammenkoble forskning og uddannelse. Det er også vigtigt aktivt at involvere mennesker med handicap i forskning og uddannelse for at sikre, at deres synsvinkler bliver fuldt tilgodeset. 48. Et tilbagevendende problem i uddannelsessystemer, selv i dem, der tilbyder elever med handicap udmærkede vilkår, er manglen på identifikationsmodeller for sådanne elever. Specialundervisningselever har brug for muligheder for at komme i kontakt med voksne med handicap, som har haft succes, så de kan skabe deres egen livsstil og bygge deres forhåbninger og ambitioner på realistiske forventninger. Samtidig skal elever med handicap undervises i og se praktiske eksempler på, at mennesker med handicap både kan og vil spille en rolle i samfundslivet, så de selv kan medvirke til at udforme den politik, som vil spille en rolle for dem senere i livet. Uddannelsessystemer skal derfor prøve at rekruttere lærere og andet undervisningspersonale med handicap til specialundervisningen og skal derudover også forsøge at inddrage andre succesrige mennesker med handicap. D. Eksterne støttetjenester 49. Tilstedeværelsen af støttetjenester er af afgørende betydning for, at en inklusiv uddannelsespolitik skal lykkes. For at sikre at eksterne støttetjenester er til rådighed på alle niveauer for børn med særlige uddannelsesmæssige behov skal de uddannelsesansvarlige være opmærksomme på følgende. (9 af 14) :57:39\n10 50. Støtte til almindelige skoler kan leveres både af læreruddannelsesinstitutioner og af ansatte på specialskoler. Disse skal i stigende grad bruges som ressource-centre for almindelige skoler, fordi de yder direkte støtte til børn med særlige uddannelsesmæssige behov. Både uddannelsesinstitutioner og specialskoler kan give adgang til særligt udstyr og materiale og kan give kvalifikationer inden for undervisningsstrategier, som ikke forekommer i almindelige klasser. 51. Ekstern støtte fra ressource-personer fra forskellige organisationer, afdelinger og institutioner, som f.eks. fagkonsulenter, skolepsykologer, talepædagoger og ergoterapeuter o.s. v. skal koordineres på lokalt niveau. Skoleklynger har vist sig at være en brugbar strategi til at mobilisere uddannelsesressourcer og samfundsengagement. Skoleklynger skal pålægges kollektivt ansvar for at imødekomme særlige uddannelsesmæssige behov hos elever i deres område og have beføjelser til at fordele ressourcer efter behov. Sådanne ordninger skal også omfatte ikke-uddannelsesmæssige tjenester. Faktisk viser erfaringerne, at uddannelsestjenester ville kunne få stor nytte af at benytte sig meget mere af al forhåndenværende ekspertise og alle til rådighed stående ressourcer. E. Prioritetsområder 52. Integrationen af børn og unge med særlige uddannelsesmæssige behov ville være mere effektiv og have større chance for at lykkes, hvis der i uddannelsesplanlægningen blev fokuseret mere på følgende indsatsområder: uddannelse i den tidligste barndom for at forøge alle børns uddannelsespotentiale, pigers uddannelse og overgangen fra uddannelse til voksent arbejdsliv. Uddannelse i den tidligste barndom 53. For at den inklusive skole skal lykkes, er det nødvendigt med tidlig identificering, vurdering og stimulering af det meget lille barn med særlige uddannelsesmæssige behov. Pasningsordninger og uddannelsesprogrammer for børn op til 6-års alderen skal udvikles og/ eller reorienteres, så de understøtter fysisk, intellektuel og social udvikling og skolemodenhed. Disse programmer har stor økonomisk betydning for individet, familien og samfundet, idet de kan forhindre en forværring af et eksisterende handicap. Programmer på dette niveau skal anerkende inklusionsprincippet og udvikles i et samarbejde, hvor førskoleaktiviteter kombineres med den tidlige barndoms sundhedspleje. 54. Mange lande har vedtaget en politik, der går på uddannelse i den tidlige barndom enten ved at støtte udviklingen på børnehave- og vuggestueområdet eller ved at give information til familier og arrangere kurser i samråd med de forskellige lokaltjenester (sundheds-, moderskabs-, og småbørnsvæsen), skoler og lokale familie- eller kvindeforeninger. Pigers uddannelse 55. Piger med handicap er dobbelt handicappede. Der kræves en særlig indsats med hensyn til undervisning og uddannelse af piger med særlige uddannelsesmæssige behov. Udover at få adgang til skoler skal piger med handicap have adgang til information og vejledning og stifte bekendtskab med identifikationsmodeller, som kan hjælpe dem med at foretage realistiske valg og forberede dem til deres fremtidige roller som voksne kvinder. Forberedelse til voksenlivet 56. Unge med særlige uddannelsesmæssige behov skal hjælpes til en effektiv overgang fra skole til voksent arbejdsliv. Skolerne skal understøtte deres bestræbelser på at blive økonomisk aktive og give dem de færdigheder, de har brug for i dagligdagen, ved at tilbyde opøvelse af færdigheder, som svarer til voksenlivets sociale og kommunikationsmæssige behov og forventninger. Dette indebærer passende uddannelsesteknologier, inklusive direkte erfaringer fra virkelige situationer uden for skoleverdenen. Læseplanerne for afgangselever med særlige uddannelsesmæssige behov skal indeholde specifikke overgangskurser, støtte til at komme ind på videregående uddannelser, når det er muligt og efterfølgende erhvervsuddannelse, som skal forberede dem til at blive uafhængige ydende medlemmer af deres respektive samfund efter skoleårene. Disse aktiviteter skal gennemføres med aktiv involvering af erhvervsvejledere, arbejdsformidlinger, fagforeninger, lokale myndigheder og de forskellige relevante støttetjenester. Voksenundervisning og efteruddannelse 57. Der skal tages særligt hensyn til mennesker med handicap i udformningen og implementeringen af voksenuddannelse og efteruddannelse. Mennesker med handicap skal have fortrinsadgang til sådanne programmer. Der skal også oprettes særlige kurser, der passer til de behov og betingelser, som opstilles af forskellige grupper af voksne med handicap. F. Samfundsperspektiver 58. Det påhviler ikke udelukkende undervisningsministerier og skoler at sørge for, at uddannelsen for børn med særlige uddannelsesmæssige behov bliver optimal. Det kræver (10 af 14) :57:39\n11 samarbejde med familierne og mobilisering af samfundstjenester og frivillige organisationer samt støtte fra offentligheden som sådan. Erfaringen fra lande eller områder, der har haft held med at skabe lige uddannelsesmæssige muligheder for børn og unge med særlige uddannelsesmæssige behov, antyder flere brugbare veje. Forældresamarbejde 59. Uddannelse for børn med særlige uddannelsesmæssige behov skal tilrettelægges i et samarbejde mellem forældre og professionelle. En positiv holdning fra forældrenes side understøtter skoleintegration og social integration. Forældre har behov for støtte for at kunne påtage sig rollen som forældre til et barn med særlige behov. Familiernes og forældrenes rolle kan udbygges ved at forsyne dem med den nødvendige information i et enkelt og klart sprog: at imødekomme behovet for information om og hjælp til at udfylde forældrerollen er særlig vigtigt i kulturelle miljøer, hvor der kun er ringe tradition for skolegang. Både forældre og lærere kan have brug for støtte og opmuntring til at lære at samarbejde som ligeværdige partnere. 60. Forældre er priviligerede partnere, når det drejer sig om deres barns særlige uddannelsesmæssige behov, og i den udstrækning, det er muligt, skal valget af hvilken uddannelse, de ønsker for deres barn, overlades til dem. 61. Der skal udvikles et samarbejdsdygtigt, positivt partnerskab mellem skoleledelser, lærere og forældre, og forældre skal betragtes som aktive partnere i beslutningsprocessen. Forældre skal opfordres til at deltage i uddannelsesmæssige aktiviteter hjemme og i skolen (hvor de kan få lejlighed til at observere effektive metoder og lære, hvordan de skal arrangere aktiviteter uden for undervisningen) og i supervision og støtte til deres børns læreproces. 62. Staten skal gå i spidsen for at fremme forældresamarbejdet både ved bekendtgørelser og ved lovgivning om forældrenes rettigheder. Oprettelsen af forældreorganisationer skal understøttes, og deres repræsentanter skal involveres i udformning og implementering af programmer, som specielt er beregnet på at forbedre deres børns uddannelse. Handicaporganisationerne skal også rådspørges om programmernes indhold og implementering. Involvering af lokalsamfundet 63. Decentralisering og lokal planlægning fremmer lokalsamfundets involvering i uddannelse for mennesker med særlige uddannelsesmæssige behov. Lokale administratorer skal tilskynde til deltagelse fra lokalsamfundets side ved at give støtte til repræsentative foreninger og ved at opfordre dem til at deltage i beslutningsprocessen. Med det formål skal der oprettes igangsættende og overvågende instanser bestående af lokalstyrerepræsentanter, officielt udpegede uddannelses-, sundheds- og udviklingseksperter, lokalsamfundsledere og frivillige organisationer i tilstrækkeligt små geografiske områder til at sikre meningsfuld samfundsdeltagelse. 64. Samfundsdeltagelse skal prioriteres for at supplere aktiviteterne i skolen, yde hjælp til hjemmearbejde og kompensere for evt. mangel på støtte fra familien. Det bør også nævnes i denne forbindelse, at nabofællesskaber ved at stille lokaler til rådighed, familieforeninger, ungdomsklubber og -bevægelser, og måske ældre mennesker og andre frivillige, herunder også mennesker med handicap både i skoleregi og i aktiviteter uden for skolen, kan komme til at spille en stor rolle. 65. Når der tages initiativ til lokalsamfunds-baseret rehabilitering udefra, er det lokalsamfundet, der skal afgøre, om programmet skal være en del af de kontinuerlige udviklingsaktiviteter på lokalsamfundsniveau. Forskellige parter i samfundet herunder handicaporganisationer og andre NGOer skal have kompetence til at tage ansvaret for programmet. Når det er hensigtsmæssigt, skal statslige organisationer både på nationalt og lokalt niveau også yde finansiel og anden støtte. De frivillige organisationers rolle 66. Da frivillige foreninger og nationale NGOer har større handlefrihed og kan møde udtalte behov hurtigere, skal de opfordres til at udvikle nye ideer og til at tage initiativet til nye implementeringsmåder. De kan spille rollen som både innovatorer og katalysatorer og udvide antallet af tilbud i lokalsamfundet. 67. Handicaporganisationer, d.v.s. de, hvor handicappede selv har afgørende indflydelse, skal opfordres til at deltage aktivt i at beskrive behov, udtrykke deres synspunkter med hensyn til prioritering, administrere tjenester, evaluere præstationer og rådgive om tiltrængte ændringer. Bevidstgørelse 68. Beslutningstagere på alle niveauer, også på skoleniveau, skal regelmæssigt genbekræfte (11 af 14) :57:39\n12 deres tro på inklusion og understøtte positive holdninger blandt børn, blandt lærere og i offentligheden som helhed over for dem, der har særlige uddannelsesmæssige behov. 69. Massemedierne kan spille en afgørende rolle ved at understøtte positive holdninger over for integration af handicappede personer i samfundet ved at overvinde fordomme og imødegå forkert information og ved at vise større optimisme og fantasi, når det drejer sig om, hvad mennesker med handicap kan overkomme. Medierne kan også fremme positive holdninger hos arbejdsgiverne til at ansætte mennesker med handicap. Medierne skal bruges til at informere offentligheden om nye tilgange til uddannelse, særligt med hensyn til specialundervisning i almindelige skoler ved at popularisere eksempler på god praksis og gode erfaringer. G. Ressourcekrav 70. Udvikling af inklusive skoler som det mest effektive redskab til at opnå uddannelse for alle skal anerkendes som en meget vigtig del af national politik og prioriteres højt på det nationale udviklingsprogram. Kun på den måde kan der findes tilstrækkelige ressourcer. Der kan ikke opnås nogen forandringer i politik eller prioritering, hvis der ikke stilles tilstrækkelige ressourcer til rådighed. Politisk engagement, både på nationalt og lokalt plan, er nødvendigt for at finde ekstra ressourcer og omallokere de eksisterende. Selv om lokalsamfundene skal spille en hovedrolle i udviklingen af inklusive skoler, er national opmuntring og støtte også vigtig for at kunne finde frem til effektive og rimelige løsninger. 71. Fordelingen af ressourcer til skolerne skal være baseret på et realistisk skøn over de forskelle i omkostninger, som er nødvendige for at kunne tilbyde alle børn en rimelig uddannelse uanset deres behov og situation. Det kan godt være realistisk til at begynde med kun at støtte de skoler, som ønsker at indføre inklusiv uddannelse og påbegynde pilotprojekter i nogen områder for at få den nødvendige ekspertise til at udvide projekterne og opnå almengørelse. I almengørelsen af inklusiv uddannelse skal støtte og ekspertbistand tilpasses behovet. 72. Der skal også afsættes ressourcer til efteruddannelse af lærere i det almindelige skolesystem, til oprettelse af ressourcecentre og til specialundervisningslærere eller ressourcelærere. Der skal også sørges for passende tekniske hjælpemidler til at sikre et effektivt integreret uddannelsessystem. Integrerede tilgange skal derfor kombineres med udvikling af støttetjenester på centralt og lokalt niveau. 73. Det er vigtigt at kombinere menneskelige, institutionelle, logistiske, materielle og finansielle ressourcer fra forskellige ministerielle områder (Uddannelse, Sundhed, Socialvæsen, Arbejdsmarked, Ungdomsanliggender o.s.v.), regionale og lokale myndigheder og andre specialinstitutioner for at opnå den størst mulige effekt. En kombination af en både uddannelsesmæssig og social tilgang til specialundervisning kræver effektive ledelsesstrukturer, som gør det muligt for de mange forskellige instanser at samarbejde både på nationalt og lokalt niveau og åbner op for en forenet indsats fra offentlige myndigheders og organisationers side. III. Retningslinier for aktioner på regionalt og internationalt niveau 74. Internationalt samarbejde mellem statslige og ikke statslige organisationer, regionale og tværregionale organisationer kan spille en meget væsentlig rolle ved realiseringen af inklusive skoler. Erfaringerne har vist, at tværnationale organisationer både på statsligt og NGO-niveau og bilaterale organisationer måske skulle overveje et samarbejde for at implementere følgende strategier. 75. Teknisk assistance skal gives på strategiske interventionsområder med spredningseffekt særligt i landene i den tredje verden. Det er en vigtig opgave for internationalt samarbejde at støtte pilotprojektinitiativer, som sigter mod at afprøve nye tilgange og mod kapacitetsopbygning. 76. Indgåelse af regionale samarbejdsaftaler eller partnerskaber mellem lande med samme tilgang til specialundervisning kan føre til fælles planlægning af aktiviteter under allerede eksisterende regionale eller andre samarbejdsbetingelser. Sådanne aktiviteter skal udformes, så de udnytter mængdefordelen, trækker på de deltagende landes ekspertise og understøtter den nationale udvikling. 77. Internationale organisationer skal prioritere udveksling mellem lande og regioner af data, information og resultater af pilotprojekter inden for specialundervisning højt. Indsamling af internationalt sammenlignelige data om fremskridt inden for inklusion i undervisning og (12 af 14) :57:39\n13 beskæftigelse skal være en del af den globale database om uddannelse. For at fremme informationsudvekslingen kan der f.eks. oprettes lokale centre. De eksisterende regionale og internationale systemer skal styrkes og deres aktiviteter udvides til også at omfatte sådanne områder som beslutningstagning, planlægning, personaleuddannelse og evaluering. 78. En høj handicapfrekvens i en befolkning er det direkte resultat af mangel på information, fattigdom og en dårlig sundhedstilstand. Da denne frekvens er stigende, særligt i udviklingslandene, skal der både nationalt og internationalt arbejdes på at forhindre de former for handicap, som kan opstå i uddannelsessystemet, og dette vil tilmed reducere antallet og udbredelsen af handicap og derved yderligere mindske kravene til et lands begrænsede økonomiske og menneskelige ressourcer. 79. International og teknisk assistance til specialundervisning kommer fra mange forskellige kilder. Det er derfor vigtigt at sikre sammenhæng og komplementaritet mellem FNs organisationer og andre organisationer, der yder bistand på dette område. 80. Internationalt samarbejde skal understøtte seminarer på højt plan for uddannelsesledere og andre specialister på regionalt niveau og fremme samarbejdet mellem universitetsfakulteter og uddannelsesinstitutioner i forskellige lande med henblik på komparative studier og på publicering af kilde- og undervisningsmateriale. 81. Internationalt samarbejde skal hjælpe med til at udvikle regionale og internationale sammenslutninger af professionelle, der beskæftiger sig med en styrkelse af specialundervisning og skal støtte publiceringen af nyhedsbreve og/eller tidsskrifter og afholdelse af regionale møder og konferencer. 82. Internationale og regionale møder om uddannelsesemner skal sikre, at specialundervisning behandles som en naturlig del af debatten og ikke som et særemne. For at give et konkret eksempel skal specialundervisning sættes på dagsordenen ved regionale ministerielle konferencer, som organiseres af UNESCO og andre tværstatslige organisationer. 83. Internationale organisationer, der beskæftiger sig med teknisk samarbejde og økonomisk støtte, og som har Uddannelse for Alle-initiativer på programmet, skal sikre at specialuddannelse er en naturlig del af alle udviklingsprojekter. 84. Der skal være international koordinering for at understøtte globale adgangsspecifikationer i kommunikationsteknologien og understrege betydningen af den nye informationsinfrastruktur. 85. Dette handlingsprogram blev vedtaget ved akklamation efter drøftelser og ændringer i det Afsluttende Plenum ved Konferencen den 10. juni Det skal tjene som vejledning for Medlemsstater, og statslige, ikke-statslige organisationer ved gennemførelsen af Salamanca Erklæringen om Principper, Politik og Praksis for Specialundervisning. Yderligere oplysninger fås hos: UNESCO Specialundervisning, Afdelingen for Grunduddannelse 7, place de Fontenoy, Paris 07-SP Fax: (33-1) Siden senest redigeret 29. august 1997 af Presseenheden. (13 af 14) :57:39\nVerdenskonference om Specialundervisning: Adgang og Kvalitet


Trappestige? Se Husejerens anbefalinger\n✓Du bør vide hvilke handelsbetingelser der gælder i forbindelse med din bestilling online, så du kan undgå problemer med fx returnering. Derfor bør du kende netbutikkens regler.\n✓Det er absolut super vigtigt at tjekke, hvorvidt det produkt du planlægger at købe online faktisk er tilgængelig i byggemarkedet. Alternativt kan du lede andre steder.\n✓Der kan være forskel på udsalgspriserne på billige trappestige fra byggecenter til byggecenter. En del fokuserer på de bedste priser, imens andre giver faglig rådgivning. Du bør tænke igennem hvad der betyder mest for dig.\n✓Flere byggemarkeder tilbyder et stort produktsortiment, hvorimod øvrige har fokus på en specifik varegruppe. Du skal tænke over hvorvidt det er essentielt for dig at have mange forskellige produkter at vælge fra, udover bare trappestige.\n✓For mange er byggeprojekter lig med en lang række spørgsmål. Derved kan du have fordel af at vælge en online byggeshop, hvor du har mulighed for at få tips og tricks til valg af trappestige.\n✓Ifald du vil have byggematerialerne hurtigt eller bare vil spare leveringsomkostningen, så kan du tænke over at fragte byggematerialerne selv. Det er i særdeleshed et alternativ ved de velkendte byggemarkeder.\n✓De udbredte byggekæder forhandler produkter fra diverse leverandører, og som følge af dette kan du købe fra et bredt sortiment af trappestige online.\n✓De store byggemarkeder har butikker overalt i landet, og hermed har folk tilbuddet om at handle online og køre produkterne på egen hånd. Som følge af det har man mulighed for at undgå fragtgebyret, og sågar hente produkterne på kortere tid.\n✓De store byggecentre er udbredte og velkendte virksomheder, som kan medvirke til øget tryghed i forbindelse med dit køb online. Dette kan du se en fordel i.\n✓Mange nichespecifikke webshops har ekstremt meget forstand på deres online produktkategori, da de ikke sælger andre varer. Af den grund kan du opleve ekstra kyndig rådgivning fra personale der er eksperter i netop trappestige.\n✓Hovedparten af nichespecifikke webshops styrer selv produktionen af varerne som du kan købe hos byggekæderne. Når du køber direkte hos nichebutikkerne online kan du muligvis få billigere priser.\n✓Hovedparten af specialiserede webshops er mindre firmaer, som oftest drives i Danmark, gerne ovenikøbet lokalt nær dig. Disse støtter du idet du køber trappestige online på deres webshop.\nSilvan blev stiftet i 1968, og er i dag arbejdsgiver for mere end 1.000 medarbejdere i byggemarkedets 41 byggecentre. Silvan specialiserer sig i billige priser til private, og omsætter årligt for omkring 1 milliard kroner.\nDavidsen blev grundlagt i 1944, og beskæftiger i dag i omegn af 1.000 ansatte i kædens 9 byggecentre. Davidsen har specialiseret sig i gode tilbud til private og professionelle, og afsætter hvert år for cirka 2 milliarder kroner.\n10-4 kom frem i 1947, og styres dagligt af i omegn af 100 kollegaer i deres 6 butikker. 10-4 sætter ind på billige priser til private og professionelle, og sælger hvert år for mere end 500 millioner kroner.\nXL-Byg startede i 2002, og udgøres nu af i nærheden af 2.000 ansatte i virksomhedens 104 byggecentre. XL-Byg sætter ind på billige priser til private og professionelle, og sælger hvert år for ca. 5 milliarder kroner.\nJem og Fix startede i 1988, og er i dag arbejdsgiver for i omegn af 2.100 kollegaer i selskabets 122 varehuse. Jem og Fix har fokus på salg til private, og sælger årligt for mere end 2 milliarder kroner.\nStark blev grundlagt i 1896, og udgøres nu af omtrent 2.000 ansatte i byggemarkedets 72 butikker. Stark satser på at sælge til professionelle, og omsætter årligt for i omegn af 7 milliarder kroner.\nHarald Nyborg blev etableret i 1904, og udgøres nu af flere end 2.000 medarbejdere i virksomhedens 33 byggecentre. Harald Nyborg fokuserer primært på at sælge til private, og afsætter årligt for omkring 5 milliarder kroner.\nBygma så dagens lys i 1952, og er i dag arbejdsgiver for omkring 2.300 ansatte i virksomhedens 56 butikker. Bygma tilstræber salg til professionelle, og afsætter hvert år for i nærheden af 5 milliarder kroner.\nBauhaus blev etableret i 1988, og lønner i dag ca. 1.000 ansatte i selskabets 17 butikker. Bauhaus har specialiseret sig i gode tilbud til private, og omsætter hvert år for i nærheden af 2 milliarder kroner.\nJohannes Fog blev grundlagt i 1920, og beskæftiger i dag omtrent 500 mennesker i byggemarkedets 9 byggecentre. Johannes Fog fokuserer på salg til private, og sælger hvert år for cirka 1 milliard kroner.\n1Der kan findes en hel række hjælpeartikler og videoer online hvorfra du kan få tips og tricks. Ikke mindst YouTube bringer dig store mængder almennyttig viden, ikke mindst ifald du kigger på engelsk.\n2Det kan være til god gavn at sikre sig assistance til dele af projektet, ikke mindst hvis det er krævende byggeprojekter. Store projekter bør udføres af flere mennesker. Samtidig må det være hurtigere og mere socialt at dele arbejdet med andre.\n3Planlægning vedbliver at være metoden til at få en god oplevelse med dit arbejde. Du bør overveje at forfatte en struktureret strategi, som fortæller hvilke arbejdsopgaver du vil løse på hvilken dag, med en dertilhørende numerisk orden. Forsøg at være skarp når du sammensætter din plan.\n4Måske det viser sig at have noget at sige at have samtlige bygningsmaterialer til disposition forinden du starter byggeriet. Du kunne notere en hurtig huskeliste hvor der bør fremgå hver eneste ting der skal bruges, og dernæst eftergå hver eneste ting, hvormed du føler dig overbevist om at du har husket alt.\n5Ved projekter udenfor kan vind og vejr få stor betydning. På grund af dette kan du regelmæssigt tjekke vejrmeldingerne i den tid der er op til byggeriets start, så det forhåbentlig ikke uventet begynder at vælte ned bedst som du er midt i dit ellers velplanlagte projekt.\n6Forinden du optager dit byggeprojekt kan det være ufatteligt fornuftigt at sikre sig, at det du vil lave er lovligt. Alt efter hvorhenne du bor vil der være diverse regler for, hvad du må, samt hvad der er ulovligt.\n7Du skal aldrig nogensinde glemme dit eget ve og vel, så husk sikkerhedstøj bl.a. sikkerhedssko der hjælper dig imod hændelige skader. Det er essentielt med fokus på dit velbefindende i dit byggeprojekt, i særdeleshed når du ikke køber professionel hjælp.\n8Du bør tage til overvejelse hvorvidt du selv kan lave helt projektet, eller du alternativt burde hente assistance fra en fagmand til delelementer af projektet. Når du fremskaffer hjælp fra en professionel anbefales det at søge tilbud fra flere foretagender.\n9Der kommer utvivlsomt utidige bump på vejen i forbindelse med avancerede byggeprojekter, og som følge heraf vurderes det meningsfuldt at der er afsat rimelig plads i handlingsplanen, så man kan være sikker på at man ikke kommer i tidsmangel.\n10Det kan vise sig at være af stor betydning at have lavet et budget for byggeprojektet, så du ikke er i tvivl om den økonomiske del. Det er en fordel at nedskrive alle udgiftsposter, og efterfølgende kortlægge online tilbud på dem slavisk.\n11Du bør for alt i verden ikke stå uden det nødvendige værktøj. Jævnligt kan det være klogt at have værktøjet klar til brug akkurat som du indleder byggeriet. Du bør huske at tage højde for disse udgiftsposter i økonomien.\n12Man kan hente økonomisk støtte til gør-det-selv projekter. Det ydes ifald renoveringen bidrager positivt til miljøet. At få tilbud om støtte kræver dermed at renoveringen har positiv betydning for naturen.\nHarald-Nyborg.dk har en rating på 4,6 ud af 5 på Trustpilot, hvilket utvivlsomt er virkelig imponerende. Scoren er et gennemsnit af 28.109 bedømmelser, hvor imponerende 76 % kvitterer med den bedste karakter, og alene 4 % kvitterer med dumpekarakter. I dette øjeblik har Harald-Nyborg.dk 8.857 følgere af deres Facebook-side.\nXL-Byg.dks Trustpilot-rating ligger på 4,3 ud af 5, som selvsagt er utrolig beundringsværdigt. Evalueringen er baseret på 2.856 tilkendegivelser, hvoraf imponerende 59 % giver topkarakter, og kun 9 % kvitterer med bundkarakter. I skrivende stund har XL-Byg.dk 67.935 fans på deres Facebook-side.\nPå Trustpilot har 10-4.dk en rating på 4,7 ud af 5, som naturligvis er hamrende betryggende. Vurderingen er regnet ud fra 19.208 meninger, hvoraf hele 84 % har givet den højeste karakter, og blot 2 % har givet 1 stjerne. I øjeblikket har 10-4.dk 43.202 Facebook-fans.\nDavidsenShop.dk har en score på 4,7 ud af 5 på Trustpilot, som vel at mærke er ret så imponerende. Ratingen tager udgangspunkt i 11.467 kommentarer, hvor hele 86 % har givet den højeste karakter, og blot 2 % kvitterer med 1 stjerne. Indtil videre har DavidsenShop.dk 53.774 Facebook-følgere.\nBauhaus.dks rating på Trustpilot er 4,3 ud af 5, hvilket jo er ualmindeligt overlegent. Bedømmelsen er regnet ud fra 23.161 anmeldelser, hvor imponerende 69 % giver topkarakter, og bare 8 % giver dumpekarakter. Pt. har Bauhaus.dk 56.023 fans af deres Facebook-side.\nAdskillige internet handler udlover til alt held en hel del forskellige billige leveringsmåder til trappestige. Det mest populære er p.t. udleveringssteder, og så kan du blot gå forbi efter dine nye varer når det passer dig. Denne er altså meget problemfri, samt oftest ligeledes den mest prisbevidste leveringstype.\nDu bør lige så vel overveje at få produkterne bragt til din hjemmeadresse eller til når du er på job. Løsningen bliver i mange tilfælde et hak mindre billig, men på den anden side temmelig fremkommelig ift. trappestige online. Den mindst kostelige fragtmulighed er uden tvivl at hente ordren selv, hvilket står og falder med at du opholder dig nærved e-forhandlerens butikker, for eksempel Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix eller Silvan.\nFragtperioden på trappestige er naturligvis vældig bestemmende såfremt vi har brug for varerne om kort tid, og derfor er det fuldt ud centralt at du ser den forventede leveringsdato for trappestige. En stor portion internet outlets – for eksempel Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg og Bauhaus – stiller udsigt til billig dag-til-dag fragt på mange af shoppens varenumre online, men vær vagtsom da det påkræver at ordren aflægges forud for et fastsat tidspunkt, så de højst sandsynligt kan nå at få bestillingen klargjort forinden pakkepersonalet holder fyraften.\nNogle enkelte online virksomheder garanterer fragt uden gebyr på trappestige online, men i mange tilfælde under forudsætning af at man køber for et bestemt beløb. I øvrigt bør du snuppe den billigste leveringstype, som oftest er at få fragtfirmaet til at bringe din ordre til et udleveringssted.\nEn stor portion webbutikker frembyder klik-og-hent hvor man bestiller billig trappestige online men afhenter i byggemarkedet. Eksempelvis Davidsen, Silvan, Bauhaus, Jem og Fix, 10-4, Stark, Bygma, XL-Byg og Harald Nyborg. Byggemarkederne giver for eksempel afhentning af trappestige i følgende byer:\nViborg, Lyngby, Nykøbing Falster, Hjørring, Albertslund, Rødovre, Korsør, Åbyhøj, Brøndby, Fredericia, Odense, Haderslev, Glostrup, Birkerød, Kalundborg, Brønderslev, Allerød, Greve, Farum, Herlev, Frederikshavn, København, Holstebro, Hillerød, Valby, Gladsaxe, Rudersdal, Risskov, Højbjerg, Thisted, Frederikssund, Ølstykke, Helsingør, Struer, Næstved, Virum, Hedensted, Aabenraa, Vordingborg, Sønderborg, Middelfart, Esbjerg, Brønshøj, Skanderborg, Vanløse, Herning, Værløse, Hvidovre, Kokkedal, Kolding, Charlottenlund, Køge, Nyborg, Solrød Strand, Aarhus, Svendborg, Varde, Ringsted, Lystrup, Tilst, Brabrand, Frederiksværk, Slagelse, Gentofte, Holbæk, Stenløse, Ballerup, Dragør, Ikast, Aalborg, Grenaa, Vallensbæk, Hedehusene, Nærum, Hobro, Tårnby, Ishøj, Jyllinge, Nørresundby, Hørsholm, Silkeborg, Nakskov, Lillerød, Søborg, Horsens, Vejle, Randers, Taastrup, Skive, Haslev, Roskilde, Odder, Frederiksberg, og Rønne, .\nKlik-og-hent ift. trappestige er muligt i alle dele af Danmark: Jylland (Midtjylland, Sydjylland, Vestjylland, Østjylland, Syddanmark, Sønderjylland, Nordjylland), Fyn (Vestfyn, Midtfyn, Nordfyn, Sydfyn, Østfyn) og Sjælland (Lolland, Østsjælland, Hovedstaden, Bornholm, Sydsjælland, Vestsjælland, Falster, Nordsjælland, Amager, Midtsjælland).\nNår der ses på tallene er det klart, at internet shoppere som regel leder efter eksempelvis køb trappestige og trappestige online. Man ser derudover tit netshoppere efterspørge bl.a. billig trappestige, trappestige tilbud samt trappestige priser, foruden de store byggecentre som 10-4, Silvan, Jem og Fix, Harald Nyborg, Bygma, Davidsen, Bauhaus, XL-Byg og Stark.\nSpar penge på trappestige\nDet er jo efterhånden usædvanlig bekvemt for folk at finde frem til tilbud på billige trappestige online på flere internet forretninger, og for det har flertallet af e-forretninger ikke kunne lade være med at nedsætte prisniveauet på trappestige kolossalt, og derudover frembyde levering uden gebyr.\nDerfor kan det immervæk blive lukrativt at granske enkelte internet butikker efter tilbud og udsalg på trappestige online forinden du gennemfører dit køb, således at du er skudsikker på at modtage den mindst kostelige pris. Kig ikke kun hos de velkendte byggecentre som Silvan, Bygma, Jem og Fix, Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus, Stark og Davidsen.\nDu må blot ikke overse, at når en online forretning reklamerer billige trappestige online til en pris som anses for helt fantastisk fremragende, så kan det tit være et karakteristika der viser en snydagtig internet webshop. Køb med kort er trods alt en del af en bestemmelse, hvilket sikrer dig overfor snydagtige forhandlere på nettet.\nGenerelt anbefaler vi køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en anden løsning bør du udnytte en afdragsordning fra eksempelvis ViaBill, forudsat du ønsker at honorere regningen på trappestige over tid. Det foreslåes normalt ved nichefokuserede webshops, i modsætning til de gængse byggemarkeder som fx XL-Byg, 10-4, Stark, Jem og Fix, Silvan, Bauhaus, Bygma og Harald Nyborg.\nNår der ses på statistikkerne fremstår det klart, at internet shoppere jævnligt kigger efter blandt andet trappestige online og trappestige tilbud. Man ser desuden som regel folk lede efter fx billig trappestige, køb trappestige og trappestige priser.\nTrustpilot byder på fuldt ud sikre løsninger til at dechifrere diverse aktuelle kunders synspunkter og derfor kan det anbefales, at du sonderer webbutikkens ratings inden du færdiggør din shopping med billige trappestige online.\nFacebook tilbyder tillige uden sammenligning hensigtsmæssige metoder til at få en idé om internet butikkens troværdighed. Herinde ses mange netbutikker hvor folk kan ytre en anmeldelse af købsoplevelsen, hvilket tilmed bør anvendes til vurdering af hvor glade kunderne er.\nInden nogen bestiller billige trappestige online i en webbutik kan de principielt tage stilling til butikkens handelsaftale, men det er gerne ikke særlig interessant, særligt hos de gængse byggecentre som Bygma, Jem og Fix, Davidsen, Stark, Harald Nyborg, Silvan, 10-4, Bauhaus og XL-Byg.\nEt nemmere alternativ kunne måske være at se nærmere på om internet virksomheden er e-mærke tilsluttet, fordi det generelt er en tilkendegivelse af at internet forretningen overholder de officielle danske regler, tillige med at online forretningen hyppigt føres tilsyn med af sagkyndige som kender til lovgivningen.\nDerudover tilbydes du genvej til at få bistand, såfremt du får problemer ved din shopping med trappestige. Ydermere foreslåes det at du er obs på de vigtigste betingelser der har indflydelse på købet af trappestige online, til eksempel hvilken ombytningsrettighed forretningen tilsikrer.\nI den sammenhæng er det tillige vigtigt, at man til enhver tid sikrer sin kvittering på e-mail, så man en anden gang kan eftervise sit køb af trappestige, uafhængig af om man har bestilt fra Bauhaus, Davidsen, 10-4, Silvan, XL-Byg, Harald Nyborg, Jem og Fix, Stark eller Bygma.\n1Generelt foreslår vi køb med kort eller mobilbetaling. Køb med betalingskort er indbefattet af en bestemmelse, der begunstiger os imod bedrageriske e-forretninger. Som et alternativ kan du benytte et afdragstilbud som fx ViaBill, for så vidt du hellere vil klare regningen over en periode.\n2Flere online webshops tilbyder fragt uden omkostninger på trappestige, men for det meste er det betinget af at der erhverves for et fastslået beløb. Ellers skulle man snuppe den mest billige mulighed for fragt, som typisk vil være at få fragtmanden til at bringe dine produkter til et udleveringssted. Denne bliver oftest også ret så fremkommelig. Den billigste leveringsmodel vil dog i de fleste tilfælde være selv at hente pakken.\n3Forinden nogen handler billige trappestige på en online shop bør man i virkeligheden se på e-butikkens forretningsaftale, dog er det mange gange ikke videre spændende. Ligeså er det klogt at køberen er på vagt for de grundlæggende betingelser gældende for handlen med billige trappestige online, fx hvilken ombytningsrettighed internet forhandleren har.\n4Den mest letkøbte mulighed for fragt er utvivlsomt at du selv henter ordren, hvilket dog nødvendiggør at du er nærved e-shoppens lager. Den fragtform er naturligvis ualmindeligt vigtig i tilfælde af at man behøver trappestige nu og her. Alternativt så lover nogle internet foretagender fragt uden gebyr, men i mange tilfælde kun såfremt der aftages for en bestemt pris.\n5Mange netshops yder nu om stunder et stort udvalg af billige former for levering til trappestige. En af favoritterne er i vore dage at afsende til en pakkeshop, hvor du så selv henter ordren lige præcis når det passer ind i din kalender. Fragtmuligheden er altså yderst praktisk, samt tit desuden den mest letkøbte leveringsversion.\n6Det har vist sig at være temmelig ukompliceret for forbrugerne at finde de bedste priser online på billige trappestige på diverse online shops, og ergo tilbyder mange online virksomheder levering uden gebyr. Det kan trods alt blive nyttigt at granske visse online forhandlere efter tilbud og udsalg forinden du køber, så man er usvigeligt sikker på at få den mindst kostelige pris.\n7Trustpilot leverer egentlig udmærkede genveje til at analysere en hel del eksisterende kunders anmeldelser og på grund af dette er det smart, at du eftergår e-forhandlerens omtaler inden du shopper billige trappestige online. Facebook frembringer også ret så ønskværdige løsninger til at få indblik i e-handlens kundefokus.\n8Vi anbefaler generelt at undersøge om netbutikken er e-mærket, som skulle være en indikator for at e-shoppen efterlever de officielle danske regler, foruden at internet forhandleren ofte revideres af eksperter der forstår bestemmelserne på området. Forud for at nogen køber billige trappestige i en butik behøver man reelt få overblik over e-butikkens handelsaftale.\n9Leveringstidspunktet er jo ultra central om man har brug for produktet om få sekunder, så herved er det ret passende at man tjekker leveringstidspunktet ved trappestige. Mange online shops yder billig dag-til-dag levering på mange af shoppens produkter, men vær på vagt da det står og falder med at du når at bestille før et nøjagtigt klokkeslæt.


Utilgængelige hjertestartere kan koste liv - MX.dk\nAf Ritzau - 27/09-16 16:48\nUtilgængelige hjertestartere kan koste liv\n8736 registrerede hjertestartere er ikke tilgængelige døgnet rundt. Det er problematisk, mener Trygfonden.\nOp mod to tredjedele af de 14.377 registrerede hjertestartere i Danmark - svarende til 8736 - er ikke tilgængelige for borgere døgnet rundt. Det er problematisk, lyder det fra Trygfondens projektleder Grethe Thomas. (Billede: Scanpix/Jens Nørgaard Larsen)\nHjertestartere, der ikke er tilgængelige døgnet rundt, skal flyttes udenfor, så de kan redde liv. Sådan lyder bønnen fra Trygfonden, der registrerer hjertestartere i Danmark.\nDer er registreret 14.377 hjertestartere i landet, men op mod to tredjedele - svarende til 8736 hjertestartere - er ikke tilgængelige for borgerne døgnet rundt. Det er typisk, fordi de hænger inde i en butik eller andre brygninger, der ikke har døgnåbent.\n- Det er problematisk, siger projektleder Grethe Thomsen hos Trygfonden.\nFrem mod Hjertestarterdagen16. oktober vil Trygfonden derfor lave kampagner, der viser, hvor vigtigt det er, at danskere registrerer deres hjertestartere.\nDerudover skal de udenfor, så de ikke kun er tilgængelige i normal arbejdstid, lyder opfordringen fra Trygfonden.\n- Hvis en person falder om med et hjertestop efter den givne virksomhed eller butik har lukket, kan personen ikke få hjælp fra en hjertestarter, der måske hænger lige inde på den anden side, siger Grethe Thomsen.\nUvidenhed er en af grundene til, at indehavere af en hjertestarter holder dem indenfor, mener hun.\n- Mange er bange for, at deres hjertestarter bliver stjålet eller, at nogen begår hærværk mod den. Men det er ikke den oplevelse, vi har.\nIfølge tal fra Trygfondens hjemmeside blev kun 10 til 15 af omkring 14.000 registrerede hjertestartere udsat for hærværk i 2015.\nHvert år får op mod 4000 personer pludseligt, uventet hjertestop uden for hospital i Danmark, viser tal fra Dansk Hjertestopregister.\nUndersøgelser peger samtidig på, at de fleste hjertestop finder sted uden for almindelig åbningstid, siger Grethe Thomsen.\n- Der er absolut ingen tvivl om, at hvis samtlige registrerede hjertestartere blev tilgængelige døgnet rundt, ville vi redde flere menneskeliv, siger hun.\nHvis en hjertestarter bruges inden for de første to til tre minutter, øges chancen for at en person, der har fået hjertestop, med 50 til 70 procent, oplyser Dansk Hjertestopregister.\nTirsdag skriver DR Nordjylland også, at godt halvdelen af de registrerede hjertestartere i Aalborg er uanvendelige for borgere og sundhedsmyndigheder.


klar plast ærme, klare tuber, clamshell emballage\nKlearfold ® Keeper Clear Emballage System\nNår produktionsmængder ikke retfærdiggør investeringen i sprøjtestøbeværktøjer, vores patenterede Klearfold Keeper klar emballage system tilbyder markante strukturelle designs, der ligner InSight, men med færre omkostninger. Den Klearfold Keeper klar emballage består af en klar plast muffe, der er designet til at låse til en vakuumformet bakke eller klar plast clamshell. Vac-bakker og skallerne er fabrikeret til at passe til formen af produktet og til det ønskede tværsnit pakkeprofil.\nKlearfold Keeper tilbyder nem og effektiv hånd-påfyldning ... produktet er indlæst i vac-bakken, og underenheden glider ind i klar plast ærme. I-foldede flige på muffen i indgreb med en specielt udformet flange på vac-formen, der låser de to komponenter sikkert sammen, uden behov for wafer tætninger eller anvendelse af sonisk, RF, eller varmeforsegling udstyr.\nEn tommelfinger-notch perforering i et hjørne af klar plast muffe giver en unik, egenskab til let åbning. Fjernelse af tommelfinger-notch fjerner også låsen, så bakken let at blive frigjort fra den klare muffe.\nUS Patent nummer: 8.936.188\nSe Klearfold Keeper Demonstration