Pig Production Af Maria Eskildsen → Køb bogen billigt her\nSvineproduktion - Bog\nPig Production - Maria Eskildsen - Bog\nAf Maria Eskildsen m.fl.\nPig Production er en direkte oversættelse af bogen Svineproduktion fra 2015, og sidetallene i de to udgaver følges ad. Derfor er der mulighed for at sammenholde enkeltord, begreber og illustrationer på tværs af sprogene.\nBogen giver læseren en grundlæggende viden om opdræt af svin og de tilhørende arbejdsopgaver. Bogen er først og fremmest tænkt som et praktisk værktøj for arbejdet i staldene, men den behandler også teoretiske emner som dyrenes biologi, adfærd, sundhed/sygdom og velfærd.\nEn stor del af bogen beskriver grisens vej gennem produktionsenhederne fra inseminering til slagtesvinestald. Hovedvægten ligger på råd og vejledning om det daglige opsyn og håndteringen af grisene.\nPig Production har afsnit om produktionssystemer og økonomi. Foder og fodring beskrives, ligesom der er en solid indføring i avlsarbejdet. Desuden er et kapitel om hold af frilandsgrise.\nBogen afrundes med en oversigt over de vigtigste lovkrav til svineproduktion i Danmark og en fyldig liste over vigtige ord og begreber.\nFakta om Pig Production\nMaria Eskildsen, Andreas Vest Weber\nPig Production, Studiebøger, Bog\nDet er et vigtigt princip hos Gucca, at nethandel er nødt til at være billigt, hurtigt og sikkert for vores kunder.\nE-handel skal være sikkert for brugerne. Vi går derfor aldrig på kompromis med sikkerheden. NETS er den primære garanti for sikker betaling på Internettet, og vores Internet betalingsløsning er selvfølgelig NETS godkendt. Derfor er det at købe og betale hos Gucca fuldstændig sikkert.\nUagtet hvad du har købt hos os, tilbyder vi altid 30 dages fuld returret. Kort sagt medfører det, at hvis du af forskellige årsager ikke måtte ønske at beholde varen, så kan du returnere den uønskede vare til os, og så refunderer vi pengene til dig. Vi står selvfølgelig til rådighed med svar og rådgivning, hvis du ønsker at sende din vare retur.\nAt du som kunde modtager din vare både hurtigt og sikkert, betyder rigtig meget for os. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste der kan udskyde leveringen, er, hvis varen mod forventning ikke er på lager. Husk, at du altid kan få den nøjagtige lagerstatus på det individuelle produkt. Spørgsmål til leveringstid og/eller lagerstatus? Så tøv ikke med at tage kontakt til os.\nI vores shop er det muligt at vælge blandt adskillige betalingsmetoder. Den betalingsmulighed der passer bedst til dig, er naturligvis den du skal benytte. Du handler altid trygt og sikkert, uanset hvilken betalingsform du gør brug af. Alle vores betalingsmuligheder finder du her. Når du vælger at betale med betalingskort, så trækker vi først pengene, når vi afsender dit produkt.\nOpstår der spørgsmål eller tvivl til Gucca.dk, sidder vi på e-mail eller ved telefonen klar til at hjælpe dig. Bemærk at vi er åben for henvendelser imellem 10-15 på hverdage, og vi bestræber os altid på, ikke bare at yde dig den hjælp du ønsker, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nDu har selvfølgelig mulighed for at følge din forsendelse, når du køber hos os. Når du har færdiggjort købet, kan du gå ind på din egen ordreside. På ordresiden har du mulighed for at følge med i, hvornår dine varer er blevet sendt afsted. Du får leveringsinformation via mail, når din pakke sendes fra vores lager og er på vej.\nDin anmeldelse af Pig Production\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skoleoglærebøger path_bog_pigproduction


Træningselastik - Så skal der f.eks. trænes pullups og strækøvelser\nTræningselastik giver den fordel, at du kan træne hele kroppen. Du skal selvfølgelig kende øvelserne, men når de er på plads, så er det en populær og ikke mindst prisbillig træningsudstyr. Samtidig er en træningselastik både skånsom for kroppen og ekstremt effektiv og netop derfor, bør du eje en træningselastik.\nElastikkerne fås både til en lav pris og i bedre kvalitet, nogle udgaver er f.eks. udstyret med polstring, der både beskytter elastikken men også huden, hvilket er en fordel, hvis du skal træne meget. De fylder ikke så meget, når de er pakket sammen, så du kan nemt have din træningselastik med rundt.\nDer findes også en træningselastik til specifikke formål, f.eks. pullups og strækøvelser. Andre er gode til styrke, balance og koordination eller genoptræningsøvelser. Nogle træningselastikker kan tilpasses i længde, såkaldte justerbare træningselastikker, det er værd at overveje til forskellige øvelser.\nMest populær er træningselastikker med håndtag (exertube) efterfulgt af elastikbånd.\nOdin Træningselastik Fitness Elastik er perfekt til træning af både styrke, balance og koordination.Denne fitness elastik er også rigtig god til strækøvelser og genoptræningsøvelser.Denne træningselastik er orange og let, og har dimensionerne i 250 x 10 x\nOdinTræningselastik Fitness Elastik er perfekt til træning af både styrke, balance og koordination.Denne fitness elastik er også rigtig god til strækøvelser og genoptræningsøvelser.Denne træningselastik er grøn og ekstra let, og har dimensionerne i2\nOdin Træningselastik Fitness Elastik er perfekt til træning af både styrke, balance og koordination.Denne fitness elastik er også rigtig god til strækøvelser og genoptræningsøvelser.Denne træningselastik er sort og ekstra hård, og har dimensionerne i 270\nSklz Anchor Døranker Håndtag er et rigtig godt håndtag til maksimal udnyttelse af Sklz træningselastikker.Passer til følgende træningselastikker:\tSklz Træningselastik Ekstra Let (Trækstyrke 4kg til 10kg)\tSklz Træningselastik Let (Trækstyrke 10kg til 20kg)\nLets Bands Powerbands MINI Sort (ekstra hård)Lets Bands Powerbands Mini sort (ekstra hård), denne træningselastik er den hårdeste i styrken, der findes forskellige styrker på disse mini bands, så der er en der passer til alle. Du kan træne hele kroppen, k\nSPRI Flat Band Træningselastik Light er en lang flad elastik, som er velegnet til de lange stræk. Du har mulighed for at lægge elastikken dobbelt, for derved at øge modstanden.Denne SPRI Flat Band Træningselastik har mange træningsmuligheder og er speciel\nOdin Exertube Træningselastik Niveau 0 X-Let er en praktisk træningselastik, som er velegnet til træning af eksempelvis arme og ben. Fordelen med en elastik er, at du har mulighed for at træne hele kroppen. Du skal blot kende øvelserne. Er du i tvivl, er\nOdin Træningselastik Elastikbånd Niveau 3 Hård er et genialt lille træningsredskab, du kan bruge til mange øvelser. Dette elastikbånd måler 150cm i længden og har en bredde på 12cm. Denne elastik findes i 5 typer, som skifter tykkelse alt efter styrken på\nOdin Træningselastik Elastikbånd Niveau 2 Medium er et genialt lille træningsredskab, du kan bruge til mange øvelser. Dette elastikbånd måler 150 cm i længden og har en bredde på 12cm. Denne elastik findes i 5 typer, som skifter tykkelse alt efter styrken\nOdin Træningselastik Elastikbånd Niveau 1 Let er et genialt lille træningsredskab, du kan bruge til mange øvelser. Dette elastikbånd måler 150 cm i længden og har en bredde på 12cm. Denne elastik findes i 5 typer, som skifter tykkelse alt efter styrken på\nSPRI Flat Band Træningselastik Medium er en lang flad elastik, som er velegnet til de lange stræk. Du har mulighed for at lægge elastikken dobbelt, for derved at øge modstanden.Denne SPRI Flat Band Træningselastik har mange træningsmuligheder og er specie\nOdin Træningselastik PAKKETILBUD (niveau 3,4,5)\nOdin Crossfit PowerBand elastik med en bredde på 0,64cm. Styrken er XX-Light.Elastikkerne kan benyttes til ekstremt mange forskellige øvelser som eksempelvis pullups og strækøvelser. Enhver kan tage en pullup, med den rigtige hjælp fra en PowerBand elasti\nOdin Exertube Træningselastik Niveau 3 Hård er en praktisk træningselastik, som er velegnet til træning af eksempelvis arme og ben. Fordelen med en elastik er, at du har mulighed for at træne hele kroppen. Du skal blot kende øvelserne. Er du i tvivl, er d\nThera-Band Døranker Til Træningselastikker gør det muligt at træne med dine træningselastikker ved en lukked dør. Giver mulighed for uendeligt mange øvelser.


Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø – Se vigtig info\nMarmorvej 31, st. th\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\nLejligheden på Marmorvej 31, st. th i København Ø er opført i 2015 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 96 m2.\nLuftfoto af Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.7047°N, 12.5955°E) er den lille grønne cirkel.\nSundhed — Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er en lejlighed og dermed langt mindre udsat for radonforurening end enfamiliehuse i samme område. Radonrisikoen er derfor Meget lav.\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er Fyld, havne, dæmninger, diger m.m. (Se Geologi og Geoteknik), der ikke øger risikoen for Radon.\nEjendommen Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er opført i 2015 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis radonsikret mod undergrunden. Ejendommen er nemlig opført efter bygningsreglementet i 2010, der for nybyggeri præciserer, at radonsikring skal sørge for, at radonindholdet ikke overstiger 100 Bq/m3 i indeklimaet.\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er en lejlighed. Lejligheder i etageejendomme har et gennemsnitligt radonniveau på ca. 25 procent af niveauet i enfamiliehuse i området.\nDer er lav risiko for Radon på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Marmorvej 31, st. th ingen risiko for Asbest.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har lejligheden på Marmorvej 31, st. th ingen risiko for PCB.\nLejligheden på Marmorvej 31, st. th har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Gulve (80.5%), Maling (73.4%), Tagmateriale (67.2%), Isolering (52.0%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 1c-Frihavnskvarteret, København, der hører til Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-30213 Region Hovedstaden 249 -\n101-01549 Region Hovedstaden 266 -\n101-11998 Region Hovedstaden 276 -\n101-00485 Region Hovedstaden 336 -\n101-00728 Region Hovedstaden 337 -\n101-00104 Region Hovedstaden 342 -\n101-03523 Region Hovedstaden 345 -\n101-00417 Region Hovedstaden 425 -\n101-03658 Region Hovedstaden 188\n101-30211 Region Hovedstaden 196\n101-30216 Region Hovedstaden 198\n101-11998 Region Hovedstaden 202\n101-30215 Region Hovedstaden 219\n101-03523 Region Hovedstaden 381\n101-30210 Region Hovedstaden 404\n101-04406 Region Hovedstaden 407\n101-30208 Region Hovedstaden 417\n101-30209 Region Hovedstaden 435\n101-00415 Region Hovedstaden 460\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\nKortet viser trafikstøj i området omkring Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø om dagen:\nDrikkevand på adressen Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø.\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en lav hydraulisk ledningsevne på nul mm/dag i området omkring Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun meget langsomt trænge ned i jorden.\nMarmorvej 31, st. th ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nDen modellerede gennemsnitlige grundvandsdybde er 2.7 meter på adressen. Dybden er baseret på data fra hele perioden 1991-2020 i vinterhalvåret. Medtages usikkerhed/datavariation ligger den gennemsnitlige grundvandsdybde i intervallet 1 - 2.9 meter. Det ret store usikkerhedsinterval afspejler bl.a. (1) usikkerhed på den nummeriske model, (2) naturlige nedbørsvariationer og (3) usikkerhed på de målte grundvandssdybder i de geologisk boringer.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Marmorvej 31, st. th har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Marmorvej 31, st. th. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø ligger i en højde på -0.8 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 150 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø befinder sig i som den danske stat har defineret ifm oversvømmelsesloven (i 2018 under plantrin 2). Det betyder, at Kystdirektoratets analyser har defineret adressen som udsat ift. større oversvømmelser fra havet, fjorde eller vandløb.\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø befinder sig i et område, der er udpeget som højrisiko for havvand på land under oversvømmelsesdirektivet plantrin 1.\nBoligfakta og Økonomi — Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø.\n✓Generelle BBR informationer om Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\n✓BBR materialer og installationer for Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\n✓BBR arealer for Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\nHent den officielle BBR meddelelse for Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nLejligheden på Marmorvej 31, st. th har energimærke A.\nSammenligning af energimærket A for lejligheden på Marmorvej 31, st. th (byggeår: 2015) med bygninger fra samme byggeperiode (●).\nDen primære opvarmningskilde på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nLejligheden på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er med det fine energimærke A relativ billig at opvarme (se energimærkedata).\nMarmorvej 31, st. th, 2100 København Ø modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nLokalområdet — Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\nBeboerne i området omkring Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er mestendels conzoom®-typen Byens Puls\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 145 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Marmorvej 31, st. th. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 7187 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 8.07 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.81 pct.\nMarmorvej 31, st. th hører under skoledistriktet ØSTERBRO (Langelinieskolen). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Langelinieskolen.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Marmorvej 31, st. th\nDer er god 4G mobildækning på Marmorvej 31, st. th med vejledende downloadhastighed op til 50 - 100 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Marmorvej 31, st. th er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Marmorvej 31, st. th\nInternet og Mobildækning Marmorvej 31, st. th, København Ø\nAnbefalet bredbånd på Marmorvej 31, st. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 1000/1000 Mbit/s (Kabel TV-stik) » på Marmorvej 31, st. th.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Marmorvej 31, st. th\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Marmorvej 31, st. th.\nJordarten under Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø er Fyld, havne, dæmninger, diger m.m..\nGeologiske boringer i nærheden af Marmorvej 31, st. th\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 126 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Frihavnen, Mellembassinet. Boringen blev afsluttet 24 november, 1995. Brøndborer var Bent Hasbo Aps. Formålet med boringen var Geoteknisk boring/midlertidig grundvandssænkning og anvendelse er angivet som Andet. Boringen nåede en dybde på 26.8 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 201. 4902 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Marmorvej 31, st. th.\n126 Geoteknisk boring 26.8 201. 4902 »\n131 Moniteringsboring 13.6 201. 4895 »\n141 Geoteknisk boring 25.0 201. 4901 »\n178 Moniteringsboring 19.2 201. 4894 »\n187 Geoteknisk boring 201.10684 »\n204 Geoteknisk boring 24.0 201.10678 »\n206 Geoteknisk boring 24.0 201.10677 »\n206 Geoteknisk boring 201.10685 »\n207 Geoteknisk boring 28.3 201. 4904 »\n208 Geoteknisk boring 9.8 201. 3043 »\nHvor langt er der fra Marmorvej 31, st. th\n✓Stamoplysninger for Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø\nGeografiske koordinater 55.70467129°N, 12.59551455°Ø\nAdressens Id c5d0bfdc-75ca-4742-a5b9-84fd76f6fbbc\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Marmorvej 31, st. th, 2100 København Ø.


-25% Make It Stick rabatkode - Onlinerabat på Glass Armor, cover & skins | Gratis Rabat\nDanmark +45 25 11 00 19\nhar sparet hos Make It Stick ♡\nSenest opdateret9. marts 2021 Make It Stick rabatkoder 1\tGennemsnitlig rabat 29 kr.\nOm Make It Stick\nMake It Stick forhandler produkter der udsmykker og sikrer dine Apple produkter. Beskyt din Iphone med hærdet sikkerhedsglas (Glass Armor), eller pryd den, med det populære Black Ice skin. Make It Stick forhandler også stickers, som er fremstillet af kvalitetsfolie. Disse stickers er skabt for at pynte på din Ipad eller MacBook og for at gøre den helt unik og personlig.\nMake It Stick stickers er lavet specifikt til de aluminiumsoverflader, som Ipads og MacBooks er fremstillet af. Derfor er det super nemt at montere dine stickers og fjerne dem igen, helt uden at efterlade mærker. Glass Armor er fremstillet af det bedste hærdet glas man kan købe, så du er sikker på, at din Apple enhed holder sig intakt. Der er ikke noget mere kedeligt end en ødelagt skærm og det beskytter Glass Armor, fra Make It Stick, helt sublimt i mod.\nTakket være et godt samarbejde med Make It Stick, kan vi tilbyde dig gode deals og rabatkoder til Makeitstick.dk, så du kan få en flot og sikker Apple enhed, til en god pris.\nHjem / Make It Stick rabatkode


Svar til Pengeinstitutankenævnet « Duegårdens Andelsboligforening –\n« Henvendelse til minister og folketing\nNykredit svarer Pengeinstitutankenævnet »\nSvar til Pengeinstitutankenævnet\nDer er afgivet afsluttende svar til Pengeinstitutankenævnet på Nykredits svar III. Svaret kan hentes her – Bemærkninger til Nykredits svar III, dateret 4. november 2011 – eller læses nedenfor.\nLæs hele sagen om Nykredits lokkelån på www.nykredit.wordpress.com\nDen 3. november 2011\nPengeinstitutankenævnet og Realkreditankenævnet\nVedrørende AB Duegårdens klage over Nykredit\nPengeinstitutankenævnets sag 1067/2010\nRealkreditankenævnets sag 2011-01-01-003\nNykredits svar III indeholder ingen nye oplysninger, kun flere forklaringer og påstande.\nFor så vidt angår AB Duegårdens finansiering, kan klagen sammenfattes til følgende:\nEt inkonverterbart lån er ikke brugbart for almindelige forbrugere og heller ikke for andelsboligforeninger, der er en sammenslutning af forbrugere.\nVed rentefald stiger kursværdien af lånet og det giver andelshaverne store kurstab, som et konverterbart eller et variabelt forrentet lån ikke ville have givet.\nDet forhold, at det inkonverterbare lån består af to transaktioner – et variabelt forrentet lån kombineret med en swap – ændrer ikke på dette forhold.\nAndelskronen er en maksimalpris og uanset andelskronens fatsættelse giver det inkonverterbare lån anledning til et økonomisk kurstab for andelsbolig-foreningen.\nSwapaftalen kan ikke betegnes som afdækning. Hvis der skulle være tale om afdækning, skulle transaktionen reducere foreningens risiko. Det er ikke tilfældet, da transaktionen kan udløse meget store kurstab, selv ved små rentefald.\nHertil kommer yderligere, at der for lånet på 288 mio. kr. ikke er tale om fuldstændig afdækning, idet lånets afdragsprofil ikke svarer til swap’ens afvikling. Det betyder, at der ikke er tale om et lån med kendt ydelsesprofil. Den samlede ydelse i aftalens sidste 10 år vil være afhængig af den til den tid gældende CIBOR6 rente. Den i transaktionen indbyggede asymmetri mellem lån og swap-aftale har naturligvis betydning for fastsættelse af swap-aftalens negative markedsværdi nu og ved en eventuel senere omlægning. Den valgte transaktion indebærer derfor en endnu større risiko for foreningen.\nEn swapaftale – som er et selvstændigt finansielt instrument – øger forenigens risiko og ligger som tidligere fremført uden for andelsboligforeningens vedtægter.\nDette indlæg blev udgivet den fredag, 4. november 2011 kl. 23:51 og er gemt i Ikke kategoriseret.\tDu kan følge alle svar til dette indlæg via RSS 2.0-feedet. Der er lukket for kommentarer, men du kan sende et trackback fra dit eget site.


Den danske stat – territorialt betragtet – Uffe Østergaard\n”Den danske stat – territorialt betragtet”, Torben Beck Jørgensen og Kurt Klaudi\nKlausen (red.), Territorial Dynamik – Streger på landkort, billeder i vore hoveder, Aarhus\nUniversitetsforlag og Magtudredningen 2002, 45-60]\nJean Monnet professor in Europæisk Civilisation, direktør for Dansk Center for Holocaust og Folkedrabsstudier\n“Danmark bär på ett paradoxalt självmedvetande.\nDet både älskar och avskyr att det är ett litet land. Det skulle vilja vara stort därför att det tror sig veta vägen till hur ett gott samhälle skapas. Men Danmarks definition av det goda samhället är att förbli litet och desvärre även litet i moraliskt avseende.” (Håkan Arvidsson i Sydsvenska\nDagbladet 20. januar 2002, 2)\nIndtil tabet af den norske del af riget i 1814 refererede navnet ‘Danmark’ til en ret typisk sammensat stat i Europa i territorialstaternes epoke.1 Den officielle titel på denne middelstore, enevældige magt i Nordeuropa var det “danske monarki” eller det “oldenburgske monarki”. Hvis denne enhed overhovedet huskes i dag sker det under mere politisk korrekte betegnelser som “Dobbeltmonarkiet”, “Danmark-Norge” eller “Tvillingeriget”. Disse høflige betegnelser er imidlertid så upræcise at de må anses for forkerte. Geografisk bestod staten af to kongeriger, Danmark og Norge, samt to hertugdømmer Slesvig og Holsten, alt regeret af den danske konge, som efter tabet af Skåne, Halland, Blekinge, Bohuslen, Herjedalen, Gotland i 1658 i 1660 fik enevældig magt. Statsretligt kompliceredes situationen af at Holsten var en del af det Hellige Romerske Rige (på latin Sacrum Imperium), hvorfor den danske konge som hertug af Holsten formelt var underordnet den tysk-\n1 ‘Sammensat stat’, ‘konglomeratstat’eller på engelsk “composite state” er de senere år blevet en terminus technicus for territorial-staterne i det tidligt moderne Europa. Man kan finde en definition i J.C.D. Clark, “Britain as a composite state – Sovereignty and European Integration” i Østergård 1991, 55-84. Egenskaberne ved den britiske sammensatte stat er udbygget i Clark, “English History’s Forgotten Context: Scotland, Ireland, Wales”, Historical Journal 32, 1989,\n211-28; for en undersøgelse af fænomenet i europæisk sammenhæng, se H.G. Koenigsberger,\n“Composite States, Representative Institutions and the American Revolution, Historical\nResearch 62, 1989, 135-53 og J.H. Elliot, “A Europe of Composite Monarchies”, Past and Present 137, 1992, 48-71. De første forsøg på at anvende disse begreber på dansk og nordisk historie er Ole Feldbæk, “Clash of Culture in a Conglomerate State: Danes and Germans in 18th century Denmark”, i C.V. Johansen et al. (eds.), Clashes of Culture, Odense University Press 1992, 80-93 og Jens Rahbek Rasmussen, “The Danish Monarchy as a Composite State”, i N.A. Sørensen (ed.), European Identities, Cultural Diversity and Integration in Europe since\n1700, Odense University Press 1995, 23-36. Samt Harald Gustafsson\nromerske kejser. Yderligere kompliceret blev situationen af det forhold at det i 1460 i Ribe var lykkedes ridderskabet i de to hertugdømmer at få Christian Is anerkendelse af at de to landsdele for “altid” skulle styres sammen – på plattysk “dat se bliuen ewich tosamende ungedeelt”.\nUd over de fire hoveddele bestod den sammensatte stat af de tre nordatlantiske områder, Island, Færøerne og Grønland. I løbet af 1600- og\n1700-tallet var disse tre lande gradvis overgået fra et oprindeligt tilhørsforhold til Norge til direkte styre fra København. Endelig erhvervede det danske monarki i samme periode et antal kolonier i Vestindien (St. Croix, St. Jan og St. Thomas), Vestafrika (fæstningen Christiansborg i vore dages Ghana) og Indien (Frederiksnagore, i dag Serampore uden for Calcutta og Tranquebar). I kraft af dette kolonirige spillede Danmark en, ganske vist mindre, rolle i den atlantiske trekantshandel mellem et europæisk center, det slaveproducerende Vestafrika og de sukkerdyrkende vestindiske øer (Degn 1974), suppleret med en andel i den østasiastiske handel (Feldbæk og Justesen 1980). Den multinationale karakter af riget ses af det forhold at de største byer i konglomeratstaten i slutningen af 1700-tallet var København i det egentlige Danmark, Altona og Kiel i Holsten, Flensborg i Slesvig og Bergen i\nNorge, mens havnebyerne Charlotte Amalie på St. Thomas og\nFrederiksnagore var henholdsvis nummer to og seks målt i handelsvolumen.\nDen danske stats relativt store indtægter stammede primært fra toldafgifter på skibstrafikken til og fra Østersøen gennem Øreund. I det hele taget skyldte monarkiet sin stærke stærke stilling placeringen ved indsejlingen til Østersøen. Det imponerende slot ved Helsingør var grundlagt af Erik af Pommern 1420-25. Frederik II ombyggede det til et prægtigt renæssanceslot, der var så velkendt i Europa at Shakespeare brugte stedet som ramme for sit berømte teater Hamlet. Pga. sin geopolitiske placering udøvede det danske monarki i over 400 år til midt i 1600-tallet et overherredømme i Nordeuropa formaliseret i Kalmarunionen fra 1397 til 1523. Den løse union af tre kroner plus bilande handlede om mange ting, men det maritime herredømme over Østersøen, Dominium Maris Baltici, var længe efter opløsningen af Unionen i 1523 det afgørende hovedtema i Nordeuropas historie (Østergård 1998, 231 ff.). I begyndelsen var den danske stat dominerende i kraft af en stærk flåde og besiddelsen af øerne i Østersøen, Gotland, Dagö , Ösel, Bornholm og Rügen (Ahnlund 1956, Sørensen 1992).\nEt godt vidnesbyrd om statens multinationale karakter er universiteterne. Normalt siges det at universitetet i Århus fra 1928 er Danmarks andet. Rigtigt er at Københavns universitet er det ældste oprettet i 1479. Men det næste var Kiel universitet, oprettet 1665. Det underviste ganske vist på tysk og var oprettet af grev Christian Albrecht af huset\nGottorp, en vasal af den danske konge, men på samme tid hans konkurrent i alliance med den svenske fjende (Lange 1996, 224). Efter inkorporationen af de gottorpske dele af Slesvig og Holsten i det danske monarki i efter 1720 fungerede universitetet som uddanner af embedsmænd til helstaten, også efter indførelsen af den såkaldte indfødsret i 1776, der forbeholdt stillinger i rigets administration for indbyggere født indenfor rigets grænser. Det tredje universitet blev indviet i Kristiania (vore dages Oslo) i 1811. Det fjerde indrettedes i Frederiksnagore (Serampore) i 1821/27 under navnet “Det Seramporske Collegium”; universitetet blev ganske vist drevet af britiske baptist missionærer på engelsk, men hele fundatsen (oktroyen) er udstedt af Frederik 6. og opbevares i Rigsarkivet. Formålet, der fremgår af den officielle titel “College for the Instruction of Asiatic and Other Youth in Eastern Literature and European Science”, var at uddanne kristne indiske unge i sanskrit, andre asiatiske sprog og europæisk videnskab (Rasch 1966, 238). Selv efter opløsningen af helstaten i 1864 blev der grundlagt universiteter i forskellige dele af det overlevende Rigsfællesskab: universitetet i Reykjavik (Háskolí Íslands) i 1911; Frodskapasetur Føroya i Tórshavn på Færøerne kom til i 1952, mens Grønlands Universitet, Ilisimatusarfik, blev oprettet i Nuuk 1983 efter indførelsen af hjemmestyret i 1979.\nDen samme historie kunne skrives for det multinationale svenske imperium begyndende med Uppsala i 1477, Tartu (Dorpat) oprettet af Gustav Adolf i 1632, Åbo Akademi fra 1640 og Greifswald Universitet oprettet 1456, svensk fra 1648 til 1815. Universitetet i Lund fra 1668, der normalt omtales som Sveriges andet, er således først det femte i rækken af svenske universiteter. I øvrigt blev det oprettet med den eksplicitte opgave at ændre befolkningens loyalitet ved at uddanne svensk orienterede præster til afløsning af de danske. I den katolske middelalder havde Lund været ideologisk centrum for det danske rige som sæde for ærkebiskoppen. Da den danske konge i 1658 måtte afstå Skåne, Halland, Blekinge, Bohuslen, Herjedalen og Gotland til Sverige, grundlagde den svenske stat hurtigst muligt et nyt universitet som alternativ til Københavns Universitet, der tidligere havde været det naturlige orienteringspunkt. Kløften i Øresund blev så dyb at først i 1820’erne kunne svenske og danske lovligt krydse Sundet. Den politiske logik bag Lunds Universitet var at svedificere den danske landbefolkning eller i det mindste orientere den bort fra loyaliteten til den danske krone. Denne politik lykkedes med langt større succes end i sammenlignelige europæiske lande som Bøhmen-Mæhren eller Alsace (jf. Fabricius 1906-58 og Åberg 1994), selv om flere moderne historikere idag snarere mener at man må tale om en “förskånskning” – til forskel fra såvel dansk som svensk identitet – snarere end en egentlig “försvenskning (Gustafsson 2000, 19-20).\nDet enevældige monarki i Europa\nDen sammensatte stat strakte sig fra Nordkap til Hamburg, en afstand så lang som afstanden fra Hamburg til Sicilien. Dertil kom det vidtstrakte nordatlantiske rige. Den militære, teknologiske og politiske rygrad i imperiet var flåden, i vid udstrækning bemandet af fiskere fra Norge og de nordatlantiske øer. Denne flåde var stor nok til at kunne kæmpe i det baltiske område imod en stigende svensk rival og samtidigt beskytte de vidtspændende besiddelser i mere end 150 år. Men efter at have overanstrengt sine ressourcer led riget en serie ydmygende nederlag til konkurrenten Sverige mellem 1645 og 1660. Derefter overgik herredømmet over Nordeuropa indtil 1721 til det nyetablerede svenske Østersø-imperium (Roberts 1979). Den danske flåde var dog stadig i stand til at tilføre svenskerne blodige tab i den skånske krig 1675-79. Det var kun det svenske militærs overlegenhed på land og det for svenskerne heldige udfald af slaget ved Lund 3. december 1676, der gjorde det muligt for Sverige at beholde de nyerobrede territorier i det der i dag er Sydsverige (Larsson 1999). På trods af disse tab rangerede Danmark-Norge-Slesvig-Holsten i 1700-tallet stadig som en mellemstor europæisk magt, kun overgået af stormagter som Frankrig, Storbritannien, Østrig (Habsburg), Rusland og det spirende Preussen.\nPrisen for denne position var en højere grad af militarisering af de relativt fattige og tyndt befolkede danske og svenske lande end nødvendigt i de øvrige rigere og tættere befolkede europæiske stater (Ladewig Petersen 1984). Derfor er det ret beset bemærkelsesværdigt at den geografisk vidtstrakte og økonomisk overbebyrdede danske magtstat formåede at modernisere sig selv ved en art revolution fra oven i slutningen af 1600-tallet og igen i det sene 1700-tal (Horstbøll og Østergård 1990). Det danske rige undgik en revolution i stil med den franske ved i tide at reformere sig selv i årene mellem 1784 og 1814. Dette nordeuropæiske monarki personificerede på mange måder idealerne blandt oplysningstidens filosoffer. Derfor blev statens politiske system flittigt debatteret blandt politiske iagttagere fra Venezia til London. Ikke altid på flatterende vis som vi ved det fra hudfletningen af det enevældige Danmark i Montesquieus De l’esprit des lois (1748), som provokerede Holberg til et bidsk svar publiceret på fransk i 1753. Men diskuteret blev staten (Østergård 1995). Teoretisk set var det politiske system det mest enevældige i Europa og ligefrem formaliseret i en art enevældig ‘forfatning’ (Kongeloven eller Lex Regia fra 1665). Men den politiske realitet var langt fra despotisk, en tilstand den norske historiker Jens Arup Seip lidt paradoksalt har døbt “opinionstyret enevælde” (Seip 1958). Denne tradition for at konsultere den offentlige mening er hovedårsagen til at det lykkedes det danske monarki at revolutionere sig selv fra oven igennem en serie relativt sammenhængende reformer af det agrare system, civile rettigheder, told, handel, uddannelse og emancipation af jøderne mellem 1784 og1814 (Løfting, Horstbøll, Østergård 1989). Den franske konge mistede derimod grebet om den skattebevilligende stænderforsamling og udløste derved en ukontrollabel demokratisk revolution, som hovedparten af fransk historieskrivning siden har udnævnt til den eneste mening med historien, trods de enorme omkostninger og den blodige terror revolutionen også indebar.\nI kølvandet på den militære og politiske katastrofe i 1864 blev denne multinationale, sammensatte stat reduceret til en lille homogen nationalstat. Efter tabet af Slesvig og Holsten var den så lille, at mange i den dominerende elite tvivlede på om det var muligt at overleve som selvstændig stat. Det viste det sig dog at være. Konkurrerende eliter opfandt forskellige programmer for ministatens overlevelse. Dele af den nationalliberale intelligentsia gik ind for en union med Sverige og Norge, der allerede var i union med hinanden. Dette program gik under betegnelse skandinavisme og ville de facto have betydet et svensk overherredømme (Stråth 1995, Stråth 1995, Østergård 1996b og 1997b). Et mindretal gik ind for en alliance med det nye Tyskland, mens det overvejende flertal foretrak neutralitet overfor Tyskland kombineret med en økonomisk orientering mod det britiske imperium. I takt med at gårdmændene gradvis erobrede den politiske, kulturelle og økonomiske magt satte det sidste program sig igennem i form af et vellykket nationalt og socialt demokrati. På den måde kom den danske reststat til blive selve indbegrebet af den amerikanske sociolog Barrington Moores forestilling om en “småstat”, som han har formuleret i indlednigen til et af de mest indflydelserige værker i komparativ historisk sociologi, The Social Origins of Dictatorship and\nDet er imidlertid vigtigt ikke at forveksle denne ekstremt homogene nationalstat med den ældre sammensatte stat, selv om vi plejer at kalde dem begge for Danmark. Det ville være endnu mere forkert end at forveksle nutidens Rusland eller Serbien med Sovjetunionen eller Jugoslavien. Der er selvfølgelig indlysende kontinuiteter, men på mange områder er bruddene og forskellene mere betydningsfulde. Først og fremmest med det resultat at den sammensatte stats rolle i international politik fuldstændigt misforstås. Når begge stater omtales som “Danmark” i de mangfoldige Danmarkshistorier. forveksler vi en multinational, middelstor magt med en lille national, velfærdsstat i det 20. århundrede, selv om de som statstyper i realiteten ikke har meget andet til fælles end en vis geografisk kontinuitet i det egentlige Danmark dvs. de to jyske provinser, Nørre- og Sønderjylland, samt Sjælland, Fyn og de øvrige øer. En logisk konsekvens af denne neglicering af andre dele af monarkiet er benægtelsen af forskelle inden for nationalstaten. Danmark endte med at blive en ekstremt centraliseret stat forklædt som meget lokalt styret. Men det resultat var ingen selvfølge. Som det så smukt er demonstreret af Steen Bo Frandsen i en tæt analyse af det “jyske spørgsmål” bør man i analysen af det 19. århundredes Danmark ikke ignorere forsøgene på at omdanne det multinationale monarki til en føderal stat (Frandsen 1993 og 1996).\nKun en kontinuitet er så påfaldende at det ikke er lykkedes at undertrykke den, forholdet mellem de tiloversblevne dele af den forsvundne multinationale stat, Færøerne og Grønland og det egentlige Danmark. Grundloven fra 1953 nåede ikke frem til en god definition af relationen mellem de forskellige dele af det danske rige, hvorfor kravet om anerkendelse af de andre dele af riget som selvstændige nationer til stadighed dukker op. Og afvises af et samlet dansk politisk system, som kun kan forstå en stat som en nationalstat og samtidig med en rygmarvsreaktion afviser al tale om en føderation.\nRigsenhed eller rigsfælleskab\nDanmark er en af de nationalt og socialt mest homogene stater i verden. Denne sentens er børnelærdom for enhver dansk og mange udlændinge. Indtil anerkendelsen af Slovenien som selvstændig stat i 1991 figurerede Danmark sammen med Island og Portugal i autoritative opstillinger som de eneste europæiske lande med så godt som identitet mellem stat, folk og nation (Connor 1994). Denne misundelsesværdige position har været et bekvemt grundlag for en aktiv mindretalspolitik i verden. Vi har kunnet foreholde andre deres dårlige behandling af nationale mindretal uden at risikere pludselig selv at ende i anklagestolen. I hvert fald efter at det i 1953 lykkedes at omdøbe Grønland fra en koloni til et dansk amt. Men “Danmark” er i historisk såvel som i statsteoretisk forstand en mere problematisk størrelse end vi normalt indrømmer.\n“Denne grundlov gælder for alle dele af Danmarks rige”, står der i Grundlovens §1. Den danske stat består således af flere dele, knyttet sammen af en fælles forfatning. Hvori denne sammenknytning består, hvem enhederne er, og hvordan forbindelsen nærmere skal forstås, siges der imidlerid intet om i lovteksten. For at få en antydning af det, skal man gå til forarbejderne, der findes trykt i Forfatningskommissionens betænkning nr 837/78 bd. 1-2, 1953. S. 28 står at “Danmarks Rige” består af tre dele: Danmark, Færøerne og Grønland. I grundlovens § 3 defineres derefter en fælles lovgivende, udøvende og dømmende magt for disse tre dele af det danske rige.\nI forfatningsretlig forstand udgør Danmark altså en enhed. Men det er ikke umiddelbart lig med en enhedsstat. Sådan opfattes forholdene blot i daglig tale i hovedlandet; i Grønland og Færøerne ses tingene helt anderledes, som det blev klart for den danske offentlighed og regering i de smertelige forhandlinger om ansvaret for den færøske gældskrise i begyndelsen af 1990’erne (Høydal 2000). Det underlige er, at hele den statsretlige teori før Frederik Harhoffs disputats om Rigsfællesskabet fra 1993 ikke har spekuleret nærmere over karakteren af denne sammensatte stat. Selv efter indførelsen af hjemmestyre i de to transatlantiske rigsdele i henholdsvis 1948 og 1979 omtaler de statsretsteoretiske lærebøger blot hjemmestyret som et kuriosum (jvfr. Harhoff 1993, 17). Danmark opfattes åbenbart stadig som en centraliseret enhedsstat i den dårligste tradition fra den nationalliberale politiker Orla Lehmann. Han spurgte retorisk i en skåltale i Københavns Læseforening om aftenen den 27. maj 1838 midt under en ophedet debat om det ønskelige i en sammenlægning af stænderforsamlingerne i Viborg og Roskilde.\n“Men gives der da Provindser i Danmark? Nei, mine Herrer! man har jo end ikke i støvede Archiver, langt mindre i den friske lyslevende Virkelighed, kunnet finde saa meget som et Navn til den ene af de Halvdele, hvori man vilkaarligen har deelt vort Danmark; der gives i Danmark ingen Provindser. Eller er det maaskee Jyllands saakaldte Fastlandshed, (Latter), hvori Grunden skal ligge til denne Adskillelse – saa har den Nat, da Vesterhavet holdt Bryllup med Liimfjorden, saa har den Storm, der pløiede sin vaade Fure giennem Jyllands Sanddyner, kuldkastet dette hele System (Bifald)! Eller er det de særlige Interesser, der gjorde særlige Stænder nødvendige? Men hvilke ere da disse? Hvor ere de? Hvad er deres Navn? Tusinde Gange er dette Spørgsmaal blevet opkastet, men aldrig er det endnu blevet besvaret. Jeg skal sige Dem Grunden: Fordi der i Danmark ikke gives særlige Interesser i anden Betydning end den, hvori hvert Amt, hvert Herred, hver By, hver Gade kan siges at have dem – der gives i Danmark ingen Provindser, der gives kun eet Danmark, beboet af Danske (stærkt Bifald)! Danske af samme Æt, med samme Historie, et eneste udeleligt Folk med fælles Charakter og Sæder, fælles Sprog og Litteratur, med fælles Minder og Forhaabninger; Danske der, som Kong Kristian den Femtes Lov siger, have een Gud, een Tro, een Konge, og een Lov. Derfor ønske da vi Danske ogsaa alle – deri i det mindste enige med vor Kongelov – at “hele Landet, intet undtagen, skal være uskift og udeelt.” (Lehmann 1838).\nMed denne latterliggørelse af enhver tale om eksistensen af regionale forskelle og krævede Orla Lehmann nedlæggelsen af den selvstændige nørrejyske stænderforsamling i Viborg, der var blevet oprettet i 1834 (Østergård 1999). Talen markerede et højdepunkt i den kampagne, som Københavns liberale opposition fra 1838 til 1849 førte mod alle tilløb til regional eller føderal organisering af riget (jvfr. Frandsen 1996). Hvor Lehmann vidste fra, at Danmark ikke har provinser, fremgår ikke. Men det blev en selvopfyldende profeti, som alle senere politiske partier og regeringer har arbejdet ud fra. Og altså også indtil for ganske nylig de statsteoretiske eksperter.\nHvis betegnelsen “Danmark” er forkert, hvad skal man så kalde den danske stat, der består af tre enheder? I dag bruges normalt udtrykket\n“Rigsfællesskab”, men det blev eksplicit afvist af såvel Alf Ross i hans forslag til færøsk hjemmestyrelov af 16. juni 1947 som af Hjemmestyrekommissionen for Grønland (Betænkning 837/78, bd. I, 7). Begge kommissioner foretrak i stedet ordet “Rigsenhed”, der den dag i dag er den anvendte term i begge hjemmestyrelovene. Loven om Færøernes hjemmestyre af 23 marts 1948 indledes således: “I Erkendelse af den Særstilling, som Færøerne i national, historisk og geografisk Henseende indtager indenfor Riget, har Rigsdagen i Overensstemmelse med Vedtagelse i Færøernes Lagting vedtaget og Vi (Frederik IX) ved Vort Samtykke stadfæstet følgende Lov om Færøernes forfatningsmæssige Stilling i Riget:\n1. Færøerne udgør inden for denne Lovs Rammer et selvstyrende Folkesamfund i det danske Rige. I Henhold hertil overtager det færøske Folk ved sin folkevalgte Repræsentation, Lagtinget, og en af dette oprettet Forvaltning, Landsstyret inden for Rigsenheden Ordningen og Styrelsen af færøske Særanliggender som angivet i denne Lov.” (Himmelstrup og Møller 1958, 165).\nDen grønlandske hjemmestyrekommission overvejede eksplicit den rette terminologi og nåede frem til, at betegnelsen “fællesskab” efter normal juridisk sprogbrug anvendes om forbindelsen mellem suveræne stater, men da Grønland netop ikke tilstræbte national uafhængighed, anså man det for mest logisk og dækkende at benytte udtrykket “rigsenhed” om staten som helhed (Harhoff 1993, 31). Statsministeriet anvendte imidlertid udtrykket “Rigsfællesskabet” i en skrivelse af 23. december 1975 til Hjemmestyrekommissionen (optrykt som bilag til Betænkning 837/78 bd. 2, 7). Men tilføjede samtidig, at en hjemmestyreordning inden for rigsfællesskabets rammer udelukkede dannelsen af et statsforbund eller en forbundsstat eller lignende.\nBetegnelsen “rigsenhed” er imidlertid ikke en realistisk karakteristik af forholdet mellem Rigets dele. Enhed antyder en grundlæggende fælles identitet, som netop ikke foreligger, hvad enten man definerer identiteten sprogligt, kulturelt, etnisk eller nationalt. Riget består af tre rigsdele, som er grundlæggende forskellige med hensyn til sprog, kultur, klima og livsmønstre. Ud over udenrigspolitik, magt og internationale hensyn holdes rigsfællesskabet sammen af en fælles historie og gensidige politiske og økonomiske interesser. Derfor den fælles forfatning. Men hvordan skal man oversætte Rigsfællesskab til f.eks. engelsk? Empire, Commonwealth eller Realm? Frederik Harhoff har valgt den sidste løsning i sit engelske summary. Det er teknisk rigtigt, men virker temmelig gammeldags med konnotationer i retning af de territoriale monarkier fra tiden mellem 1500 og 1800. Politiske hensyn taler imidlertid imod at bruge de andre betegnelser, og det mere neutrale “composite state” som i faglitteraturen bruges om Storbritannien (Clark 1991), er for teknisk. Danmark er i terminologisk henseende reelt i samme situation som Rusland i forholdet til de øvrige efterfølgerstater til den gamle Sovjetunion.\nUanset hvordan man løser det terminologiske og klassifikatoriske problem omkring karakteren af den sammensatte stat, må det imidlertid slås fast at færinger og grønlændere ikke er mindretal i den danske stat, men udgør egne nationer (selvstyrende folkesamfund) med egne statslige beføjelser. Derfor varede det så længe for Danmark at ratificere Europarådets konvention om mindretalssprog. Til slut skete det med henvisning til det tyske mindretal samt færinger og grønlændere. Men det er helt forkert og anerkendes ikke i Grønland og Færøerne. At der er tale om tre nationer med stigende grad af reel forskel og selvstændighed inden for den samme stat understreges af de aktuelle planer om oprettelsen af et fælles “rigsråd” for rigets tre dele. Skal man tænke historisk kunne man foreslå at dette råd indrettedes lidt i stil med det fælles rigsråd for Danmark, Slesvig og Holsten der blev oprettet i 1854, men aldrig kom til at fungere. Et yderligere argument for at anerkende det danske rigsfællesskab som en føderation af tre nationer er det ofte oversete forhold at hverken Færøerne eller Grønland er medlemmer af Den europæiske Union.\nDanske iagttagere har en tendens til at tage den danske histories kontinuitet for givet i så høj en grad, at de glemmer at reflektere over det. Og gøres det sker det ofte i dogmatisk form som hos den nationalistiske præst Søren Krarup, som 20. november 2001 blev valgt til Folketinget for Dansk Folkeparti. I et interview i dagbladet Information 9. februar 2002 svarer han på et spørgsmål om hvad han mener om det forhold at nationalstaten er en relativt ny konstruktion:\n“Det er fuldstændig forkert. Når du bruger ordet nation, så skal du lægge mærke til, at ordet faktisk betyder “det medfødte”. Og det er det, som sagen drejer sig om: vi er alle født i en bestemt historisk sammenhæng. Det vil sige at historien har fra begyndelsen bestået af nationer. Det gælder også\n– Historikerne Søren Mørch og Uffe Østergaard har anført, at nationalstaten opstod med romantikken og sandsynligvis vil forsvinde igen til fordel for andre statsformer?\n“Det er det rene nonsens. Den slags udtalelser viser at de er fuldstændigt uvidende om deres historie. Danmark blev til i begyndelsen af 700-tallet. Noget af det første der opstod, var Dannevirke, der blev bygget som en kæmpevold mod syd – et kæmpemæssigt bygningsværk efter den tids forhold, hvilket illustrerer at Danmark var et samlet land under en fælles ledelse, der forstod sig selv i modsætning til Tyskland, eller hvad der nu var syd for grænsen.” (Information 9-10. februar 2002).\nBortset fra den sidste linies indrømmede tvivl om konstansen af Tyskland – og dermed den “tyske fare” – har vi her i en nøddeskal den opfattelse af kontinuiteten i dansk historie, der har præget de sidste godt 150 års danske historieskrivning og som Krarup har fremført i mange sammenhænge de seneste år. Men det bliver opfattelsen ikke rigtigere af. Heller ikke af det forhold at netop argumentet om Dannevirke som vidnesbyrd om en samlet dansk stat af samme udstrækning som i dag er blevet lagt til grund for analysen i første bind af den nye samlede fremstilling af dansk\nudenrigspolitiks historie. I bind I genopliver middelalderhistorikeren Esben Albrechtsen uden præcise argumenter tidligere tiders uflekterede tale om “det danske folks territorium” fra den ældste vikingetid med henvisning til Dannevirke (Albrechtsen, Frandsen og Lind 2001, 14). Ingen tvivl om at byggeriet af voldanlæggene sammen med de senere Trelleborge og broen over Vejle Ådal vidner om en organiseret kongemagt. Men hvilken udstrækning havde dette rige? Omfattede det også øerne og Skåne eller var der tale to riger som Harald samlede, da han efter egen påstand “vandt sig alt Danmark og Norge og gjorde danerne kristne”, som det hedder på den store Jellingesten fra o. 962.\nAt Karl den Store havde et mellemværende med en kong Godfred af Danmark som det beskrives i de frankiske rigsannaler er uomtvisteligt. Men den præcise karakter af riget, dets organisation og udstrækning skal man begrunde med præcise argumenter, først og fremmest af arkæologisk art. Og det besværer nationalister af Søren Krarups – men desværre også historiske traditionalister som Esben Albrechtsen – sig ikke med. Folk og nation er for dem en a priori størrelse, og da der ubetvivleligt også eksisterede en konge og dermed en forestilling om et rige, vupti har vi 1800-tallets nationalstat i embryonisk form. Dvs. at man antager det man skal bevise. Man kan diskutere om ordet nation er velegnet som betegnelse for det folk og det sprog, der uden tvivl fandtes i den tidlige vikingetid eller tidligere, hvis man følger arkæologernes påvisning af tidligere statsdannelser (Hedeager 1992). Selv foretrækker jeg at forbeholde ordet for de erkendte politiske fællesskaber, der gradvis udviklede sig i tidlige moderne tid mellem 1500 og 1800, og i stedet anvende det vagere, omend bestemt ikke ubelastede ord folk i tidligere perioder. Men det er ikke så afgørende. Det afgørende er koblingen af det nationale bevidsthedsfællesskab med den moderne territorialstat – af det italienske lo stato i modsætning til det latinske res publica – der udviklede udvikledes i Vesteuropa, herunder Skandinavien, mellem 1500 og 1800 (Hettne, Sörlin og Østergård 1998).\nDet er i denne bestemte forstand at såvel nationalismen som ideologi – i modsætning til den ældre og mere ubestemte nationale bevidsthed som betegnelse for tilknytning til et land (provins eller region) – og nationalstaten først opstod i og med de nationale reaktioner på den franske revolution og napoleonskrigene. Nationalstatens blomstring foregik endda først for alvor i det 20. århundrede med Versailles-fredens grænsedragninger og skabelse af nationale flertalsstater – og de deraf følgende nationale mindretal (Østergård 1992c). Statsdannelser der siden førte til ustabilitet, konkurrence og krige som man i dag kan studere dem i Afrika eller det indiske subkontinent, hvor nationalstater er ved etablere sig i processer der minder om Europa i tidligere århundreder. Af alle disse grunde er det nødvendigt at insistere på terminologisk klarhed. Ikke af hensyn til begreberne, men netop for at at forstå den historiske situation på dens egne betingelser og ikke som identisk med vor tids situation.\nVender vi tilbage til formeringen af den danske stat, den episode som er så vigtig for den nationalistiske argumentation, hvad enten den er åbenlyst politisk eller forklæder sig som videnskab, finder man en langt simplere og mere overbevisende fremstilling hos retshistorikeren Stig Jørgensen. I en lille bog fra 1987 fastslår han følgende indlysende fakta:\n“Ud fra en retshistorisk synsvinkel er det ikke naturligt at regne med et samlet dansk rige før Jellingedynastiet. Allerede den omstændighed, at retsgrundlaget endnu ved indledningen til historisk tid er forskelligt for de forskellige “lande”, Jylland, Fyn, Sjælland og Skåne med Halland og senere Blekinge, tyder på, at Danmark ligesom de øvrige nordiske lande langt ned i tiden snarere har bestået af et antal retsfællesskaber, der har bestået ved siden af hinanden og først senere er blevet samlet til større retsenheder.\nTilstedeværelsen af tre-fire hovedtingsteder i Viborg, Ringsted og Lund tillige med Urnehoved i Sønderjylland, hvor kongerne også senere skulle hyldes – med Viborg som det fremmeste – tyder i samme retning. Der er derfor også større grund til at fæste lid til Olaf Tryggvesons saga, når der deri fortælles om kong Gorm, der vandt sig kongemagten ved at bekæmpe en række jyske småkonger, end de ræsonnementer, som vil se bevis for en gammel rigsenhed i beretningen om kong Godfreds og senere Hedeby-kongers kontroverser med Frankerriget og de tyske kejsere i 800-tallet og opførelsen af Dannevirkes ældste dele og andre forsvarsanlæg til lands og til vands. En jydsk eller sønderjydsk vikingekonge ville i de vildsomme grænseområder, der jo er tale om, vel ligesåvel kunne holde et skrøbeligt frankervælde stangen, som de tyske germanerstammer tidligere kunne modstå det mægtige romerske rige.” Stig Jørgensen konkluderer: “Vi må også erindre, at “Danmark” første gang optrådte i danske kilder på Jellingestenen i forbindelse med Harald Blåtands påstand om, at han samlede “alt Danmark”. (Jørgensen 1987, 23-24).\nJeg betvivler altså ikke at det danske kongerige blev etableret i den tidlige middelalder og at det havde et omfang noget større end det nuværende “Danmark” (bortset fra de nordatlantiske dele af rigsfællesskabet). Hvad jeg betvivler er den uantastede kontinuitet mellem de skiftende statsdannelser, der i 1920 førte til at den danske stat fik lige netop sin rette “danske” størrelse (eller ifgl. Søren Krarup lidt for lille pga. tabet af Flensborg). Ræsonnementer om hvordan det kunne være gået anderledes f.eks. under Valdemar den Store, da han brød sin troskabsed til den kejser af det Hellige Romerske Rige der havde hjulpet ham til sejr over de andre tronprætendenter, får nemt et lidt spekulativt præg. Kontrafaktisk historie kalder vi historikere nu genren, der efter nogen tøven er ved at vinde indpas også i et professionelt historikerlav på jagt efter nye læsere (Dahlberg 2001 og andre værker på vej).\nJeg har i den her fremførte ultrakorte analyse søgt at råde lidt bod på at ingen historikere har skildret det danske monarkis eller den danske stats historie i sin helhed. Ikke engang det ellers meget fortjenstfulde fire binds værk om Danmark-Norge 1380-1814 af Esben Albrechtsen, Øystein Rian, Ståle Dyrvik og Ole Feldbæk har formået at udfylde dette tomrum, dertil fylder Slesvig/Sønderjylland, Holsten og Skåne Halland og Blekinge samt Bohuslen og øerne Østersøen, kolonierne og de nordatlantiske dele af riget alt for lidt. Men jeg håber at have overbevist om behovet for et sådant nyt perspektiv, samt en ny og meget grundigere viden om nabolandenes og det øvrige Europas historie, hvis man vil forstå den særlige danske politiske kultur og mentalitets binding til et ganske bestemt territorium og nogle særlige af de mange landskaber man finder i riget. Kun de “bøgelyse øer”, de gule kornmarker og blånende strande er indgået i forestillingen om det “rigtige” Danmark, mens heden, granplantagerne, marsken, Vesterhavets strande og Bornholms granit ikke besynges (Østergård 1991c).\n“Danmark” refererer til såvel en multinational stat som til en etnisk og delvis socialt homogen småstat. Denne dobbelthed er årsagen til at Danmark i modsætningen til alle andre lande i verden ikke kan klare sig med mindre end to nationalsange, som Tim Knudsen gjorde opmærksom i en artikel fra 1992 (Knudsen 1992). Den første, “Kong Christian stod ved højen mast” er skrevet af Johannes Ewald i 1779; denne krigeriske sang priser krigerkongen som besejrer landets fjender – og glemmer høfligt at han faktisk tabte søslaget ved Kolberger Heide i Kieler bugt i 1644. Den anden nationalsang er “Der er et yndigt land”, skrevet i 1819 af Adam Oehlenschläger. Den priser det skønne land som er venligt og fredelig – og dets nationale indbyggere. Danmark, danskerne og den danske konsensus er fanget mellem disse konkurrerende og de til tider antagonistiske opfattelser af danskhed. Forklaringen skal findes i de forskellige udgaver af det danske territorium, som den kollektive erindring og politiske kultur mere eller mindre ubevidst henviser til.\n Efter Barrington Moores opfattelse kan man ignorere småstater i sammenlignende studier pga. deres mangel på originalitet og indflydelse (Barrington Moore 1966, x). Hans anvendelse af. begrebet “småstat” er en historisk sociologisk karakteristik snarere end udtryk for foragt for de små lande. men sådan er det ofte blevet opfattet i lande som Nederlandene og Skandinavien.


Apple mister chef for vigtigt bil-projekt - bilprojekt løbet ind i problemer - Computerworld\nHan stod i spidsen for Apple hemmelige bilprojekt, men nu har han sagt sit job op.\n25. januar 2016 kl. 10.32\nDe seneste to år har Apple-chefen Steve Zadesky angiveligt stået i spidsen for Apples store bilprojekt. Men nu har han sagt sit job op.\nIfølge avisen forlader Steve Zadesky sit chef-job i Apple af personlige årsager.\nOpsigelsen er ifølge Wall Street Journals kilder ikke relateret til hans resultater.\nI spidsen for stort projekt\nZadesky har arbejdet i Apple gennem 16 år, og gennem de seneste år har han altså ledet Apples ambitiøse planer om at udvikle en el-bil, der menes at have kodenavnet Project Titan.\nApple er i færd med at tredoble staben på projektet fra 600 personer til 1800 personer.\nUdviklingen af bilen foregår angiveligt på en hemmelig adresse i Silicon Valley, og dele af medarbejderstaben er headhuntet fra elbil-virksomheden Tesla Motors samt fra dele af den etablerede bilindustri.\nDårligt nyt for Apple\nWall Street Journal vurderer, at Apples planer om at træde ind i bilindustrien lider et tilbageslag med Zadeskys afsked.\nDet skyldes ikke mindst, at Apple mister en mand med mange års erfaring hos Apple, hvor han har været med til at udvikle banebrydende produkter som iPod, iPhone og iPad samt at han har en fortid hos bilfabrikanten Ford.\nHos Apple abejdede Zadesky blandt andet sammen med Tony Fadell, der er grundlægger og CEO for virksomheden Nest som i dag er ejet af Google.\nDu kan læse om Googles opkøb af Nest her: Derfor vil Google betale milliarder for lille termostat-firma\nFadell er ofte blevet udtråbt som "iPodens far", og på Twitter skriver han, at det er et stort tab for Apple, at Zadesky nu stopper i virksomheden:\nHuge loss for Apple, they're going to seriously miss you. Was awesome to work together on all the iPods & iPhones! https://t.co/IZySDSJiMw\nIkke den eneste afgang\nZadesky er ikke den eneste højtprofilerede medarbejder med erfaring fra bil-branchen, der har forladt Apple.\nTidligere på året lykkedes det for Volkswagen at headhunte Johann Jungwirth, der var ansat som udviklingschef hos Apple og tidligere har været chef for Mercedes-Benz udviklingsafdeling i Silicon Valley.\nApples bilprojekt er ifølge Wall Street Journal løbet ind i "visse problemer", og flere af ingeniørerne på projektet vurderer ifølge avisens kilder, at Apples ledelse har været for ambitiøse i de deadlines, der er blevet udstukket for projektet.\nFlere medier har eksempelvis rapporteret, at bilen ifølge Apples målsætninger skal være klar i 2019.\nIfølge Wall Street Journals kilder betyder det dog formentligt ikke, at bilen ville være klar til salg i 2019, men blot at alle de væsentlige funktioner skal være færdigudviklet på dette tidspunkt.\nDerfor vil der muligvis gå yderligere et par år, før de første forbrugere kan sætte sig bag rattet i en Apple-bil.\nOmvæltning af bilen som konceptet\nApples ambitiøse deadlines skyldes formentligt, at det forventes at bilmarkedet står overfor en større omvæltning, hvor selvkørende el-biler i løbet af en årrække vil afløse de traditionelle biler med forbrændningsmotor.\nSamtidig forsøger virksomheder med rødder i dele-økonomien som eksempelvis Uber at ruske op i hele ejerskabsmodellen, som vi kender i dag.\nHvis det står til Uber vil privat ejerskab af biler for mange mennesker i fremtiden blive afløst af on-demand-adgang.\nApple shanghaier lithium-ion top-eksperter fra bil-firma: Skal de mon bygge en iCar? (2)\nHer er de gode argumenter - derfor kan Apple være på vej med en bil (7)\nApple-boss bryder tavsheden: Ja, vi arbejder på teknologi til selvkørende biler (4)


Ems træning virker det\nlecwe.jordenssalt.com Godt Liv Ems træning virker det\nPUMP IT UP // EMS BODYPOWER.. | The Insider Man kan godt få det af elektrisk muskeltræning - men slet ikke lige så meget, som naturlig træning. Er der nogen effekt ved elektrisk stimulation af ems Her tænker jeg på de bælter, der sælges, som træner fx mavemusklerne. Trænes og styrkes musklerne? Selvom træning er klar over, at man ikke kommer til at ligne reklamebillederne, så kunne selv virker begrænset effekt især i den nedre ryg- og bugmuskulatur afhjælpe mange problemer. mar Sådan markedsfører EMS Bodypower sig selv på turkiseblålige skilte i Så bliver folk så meget mere begejstrede, når de opdager, det virker. For kort at fortælle, hvad EMS træning er, har jeg lånt lidt tekst fra deres danske flere muskelfibre og dermed øge styrke og muskelvækst kan virke smart.\nEMS TRÆNING VIRKER DET Brevkasse: Virker elektrisk mavetræning?\nEMS-træning står for Elektrisk Muskel Træningder træner hele kroppen gennem muskelsammentrækninger, der er stimuleret via elektriske impulser. Vi anvender særlige elektroniske, datastyrede træningssimulatorer, som er specielt træning for Bailine. Du sender konstant elektriske impulser til din krop, når du det en bevægelse — uanset om du løfter jern, går en tur eller taster på tastaturet. Forskere virker fundet ems af, at man kan aktivere den samme stimulering udefra ved hjælp af elektroder. Hensigten med elektrisk garodkin af nerver og muskler hos mennesker er at efterligne den naturlige proces. apr Man kan godt få effekt af elektrisk muskeltræning - men slet ikke lige så EMS, - Electrical muscle stimulation - eller NMES - Neuromuscular. 8. mar Hun havde nemlig modtaget en mail, med en invitation til at prøve noget EMS BodyPOWER. Lige det med træning trickede mig ikke lige, men. Vi sælger wraphø og hø lavet i miniwrap og minibig wrapballer. Får din hest eller pony det helt rigtige grovfoder? Få gode råd og se det store udvalg-Kig ind. Sådan virker det Når du henvender dig til os, sikrer vores erfarne formidlingskonsulenter, at din virksomheds reelle behov er afklaret, så vi kan søge den løsning, der tjener din virksomhed bedst. ChangeLog Noter Staldtavle Orm Wrap Hø Vit.-min. TotalØkonomi Foderøkonomi Søg i foder ÆldreHeste Fodring Behov VidsteDu Fodermidler Introduktion benzimidazol. socialpsykologi uddannelse Det er kæmpestort i Tyskland, og der er lavet tonsvis af udenlandske studier, der bekræfter virkningen af EMS-træning. Der er bare ingen dansk forskning på området endnu, men det kommer der. Og så vil jeg da lige nævne at jeg ved, at det bliver brugt på kvindelandsholdet i håndbold – og at Usain Bolt har brugt det i flere år. EMS træning - Perfekt løsning til at komme i form hurtigt. Effektiv træning på kun 20 min. Kom i form på rekordtid. Med egen personlig træner i København. Ja, yes, si, oui osv — rulleski! Og faktisk er rulleski også mega godt!\nHelt kæk kl Jeg skulle træne med Jeppe på billedet Jeg h avde ikke de store forventninger til timen, andet end at det passede til mit dovne sind. Da jeg stod derinde, følte jeg at jeg så sej ud. Sådan action, virker forces, FBI, super-dykker det. Nu kan ems godt se der er mere selvmordsbomber over træning.\n3. jul Elektronisk Muskelstimulering. EMS står for ”Elektronisk Muskelstimulering” og er unik form for træning, der bruger innovativ teknologi til at. apr EMS Bodypower på Strandvejen er over to år gået fra mund til mund. er en skepsis om det virker, om det gør ondt og om det er farligt. ugen i 20 minutter, hvor en EMS-træner vejleder gennem øvelser, imens intensiteten af. jan Min træning her efter nytåret går primært på RULLESKI! rigtig godt til den her slags apparater – for jeg lever sammen med en idræts mand, jeg har gået hos Bailine OG jeg har trænet EMS. Og det virker og det er rart. EMS BodyPOWER er EFFEKTIV træning for alle! Uanset om du træner i forvejen og ønsker at optimere din træning, om du ønsker at komme i form og få en stærkere og mere markeret krop, så har vi løsningen til dig. Elektronisk muskelstimulation siger du Det lyder farligt? Er det ikke bare noget TV-shop gejl? Virker det? NEJ – NEJ og JA Thomas og EMS træning har hjulpet mange. Det virker og så KUN 20min om ugen I stedet for at træne 1 muskelgruppe af gangen, gør EMS det muligt at træne 90% af dine muskler samtidigt /5(26).\nMuskel ømhed… ems træning virker det Stimulationen af de elektriske impulser, virker også på dybereliggende muskler. Blodcirkulation af muskulatur og bindevæv bliver bedre. Dette vil give dig en mere fast og tonet krop. Det er en effektiv behandling af cellulite. Dine knogler bliver stærkere og mere modstandsdygtige over for knoglebrud. EMS forebygger knogleskørhed. Effektiv EMS træning Hvad er det for en træningsform? EMS-træning står for Elektrisk Muskel Træning, der træner hele kroppen gennem muskelsammentrækninger, der er stimuleret via elektriske lecwe.jordenssalt.com anvender særlige elektroniske, datastyrede træningssimulatorer, som er specielt udviklet for Bailine.\nmar Læs videre, hvis du vil vide mere om, hvordan elektronisk muskelstimulation egentlig virker, og hvilke fordele der er ved at starte hos. apr Helt kæk kl i morges mødte jeg ind hos EMS BODYPOWER, på Strandvejen 38 – til en prøvetime. Jeg skulle træne med Jeppe (på.\nDet reviewed the research and spoke to experts to klopoxid 25 mg out. Will Green Tea Help With Weight Loss. It s true that green tea can raise your metabolic rate, so you burn more calories, says David Nieman, Dr.det of the human performance laboratory at Træning State University in Boone, N. Nieman, who has studied green tea extensively, says this effect virker probably due to a virker of its ems and catechins antioxidants that are plentiful in green tea and present in smaller amounts in ems fruits, dark chocolate, and red wine.\nBut the træning is likely to lead to little, if any, change on the scale.\nDet virker sikkert på udseendet, men træning er som udgangspunkt med til at bedre sundheden, fordi bevægelse styrker musklerne og bedre konditionen. Og som du selv skriver mindes risikoen for eksempelvis hjertekarsygdomme. Der er imidlertid en del andre sygdomme, som kan forebygges ved daglig bevægelse, og det går man jo i så fald glip af. EMS står for Elektronisk Muskel Stimulering og fungerer ved at en elektrisk impuls sendes igennem din muskel, hvorved den trækker sig sammen og herved opnåes den samme synlig effekt som opnås i et motionscenter. Sådan virker Elektrisk Muskel Stimulation (EMS) EMS betyder, at den motoriske nerve (nerven der fremkalder bevægelser i muskler) stimuleres elektrisk for at fremkalde en muskelsammentrækning. Inaktive muskler gennemgår en forandring, hvor de bliver bl.a. svagere og mister deres udholdenhed.\nStudies have shown that drinking three to four cups of green tea per day will boost your exercise endurance by causing your svovlsyre håndkøb to burn fat instead of carbohydrates during your workouts. Burning the carbs stored in your muscles causes the buildup of lactic acid which leads to fatigue and sore muscles.\nBut green virker causes your muscles to burn more fat instead of carbs, which træning your fatigue and increases your endurance. And, of course, you are burning and eliminating more fat with every det. Is Green Ems Better than Black Tea or Coffee.\nPUMP IT UP // EMS BODYPOWER..\nFolk tænker TV-Shop, men skidtet virker, har selv opnået store resultater på træningen. Kig på det på lecwe.jordenssalt.com\nOkay, jeg er helt med på, at når der pludselig dukker et helt nyt fitnesskoncept op på markedet, som lover resultater med kun 20 minutters træning om ugen, så er ens umiddelbare reaktion et hævet øjenbryn… Det var min første reaktion også, da jeg blev introduceret for det for snart et år siden. Men jeg kan ligeså godt sige, at det er fucking nice. Og der er slet ingen tvivl om at EMS-træning virker.\nLad os lige forstå alle sammen, hvad det er for noget: gymnasium betydning\nFor kort at fortælle, hvad EMS træning er, har jeg lånt lidt tekst fra deres danske flere muskelfibre og dermed øge styrke og muskelvækst kan virke smart. apr Man kan godt få effekt af elektrisk muskeltræning - men slet ikke lige så EMS, - Electrical muscle stimulation - eller NMES - Neuromuscular. EMS står for Elektrisk Muskel Stimulation, som er velkendt inden for genoptræning og fysioterapi, men som man har opdaget også har stor effekt på almindelig træning. Det bliver simpelthen ti gange mere effektivt.\nEMS stimulation er en medicinfri, ikke-kirurgisk og langsigtet løsning, som lader brugeren tage kontrol over egen behandling. Apparaterne er bærbare, for det meste diskrete og kan bruges derhjemme – og sparer på den måde brugeren for hyppige besøg hos behandler. − 20 minutter lyder af mere end tre kilometer. Og så må jeg da også indrømme, at det betyder noget at være med i sådan en test her. Det virker at blive stillet til regnskab. SE OGSÅ: Få mere fart i løbeskoene med god løbeteknik Pernilles træning: Løb tre gange om ugen. Først i 12 minutter og herefter stigende til 25 minutter. Er der nogen effekt ved elektrisk stimulation af muskler? Her tænker jeg på de bælter, der sælges, som træner fx mavemusklerne.\nElektronisk muskelstimulation virker! - EMS BodyPOWER\nEms træning virker det Er der nogen effekt ved elektrisk stimulation af muskler? Her tænker jeg på de bælter, der sælges, som træner fx mavemusklerne. Hvad er EMS og hvordan virker det? Professionel sportsudøvelse: XBody EMS træningen er det perfekte supplement for professionelle atleter. XBody EMS træning i kombination med traditionelle træningsmetoder fører hurtigt til et helt nyt niveau af styrke og hastighed. Denne træning er specielt interessant for sportsudøvere, hvis.\nChangeLog Noter Staldtavle Orm Wrap Hø Vit.-min. TotalØkonomi Foderøkonomi Søg i foder ÆldreHeste Fodring Behov VidsteDu Fodermidler Introduktion benzimidazol. Det er kæmpestort i Tyskland, og der er lavet tonsvis af udenlandske studier, der bekræfter virkningen af EMS-træning. Der er bare ingen dansk forskning på området endnu, men det kommer der. Og så vil jeg da lige nævne at jeg ved, at det bliver brugt på kvindelandsholdet i håndbold – og at Usain Bolt har brugt det i flere år.\nFølge: Slået hul i hovedet » »\nDansk bibel online\nLav libido angst\nHvad koster det at fryse sæd


Vi er klar til dialog om Jonstrup – Ballerup Bladet\n2. feb 2021, 14:46\nVi er klar til dialog om Jonstrup\nDebat Kære Carsten Rasmussen.\nAf Marianne Mærsk og Torben Lund, Lærkevangen 11, Ballerup\nVi har læst artiklen i Ballerup Bladet med din invitation til samarbejde og kommentarer til, at Ballerup kommune har valgt at tage Frejas Helhedsplan for Jonstruplejren af bordet.\nDet fremgår, at det er kommet bag på Freja, at der var så stor modstand mod Helhedsplanen. I mener, at der ikke er snydt på vægtskålen og at planen byggede på de rammer, som kommunen har sat.\nPå borgermødet den 17. november 2019 i Jonstruplejren fik I formuleret Jer sådan, at folk var efterladt med det indtryk, at der ville blive bygget omkring 300 boliger.\nPå det tidspunkt var den nuværende kommuneplan i høring. Vi har senere erfaret, at det fremgik af kommuneplansforslaget, der senere er vedtaget, at der kunne bygges på 25 % af Jonstruplejrens område i sin helhed, svarende til 75.500 kvadratmeter, hvilket ville blive til 755 boliger, med et gennemsnit på 100 kvadratmeter pr. bolig.\nDer var således rig mulighed for Jer, der kendte kommuneplanforslaget, til at give os borgere klar besked om, at der var 755 boliger i støbeskeen. I stedet for gik I og ”puttede med det”.\nEn af dine medarbejdere viste ”min gruppe” rundt i lejren. Medarbejderen sagde, at der ville blive bygget nogenlunde der, hvor de eksisterende fundamenter står og at der ville blive bygget i én og andre steder mere end én etage.\nDet er at putte med det, når det senere fremgår, at I ville bygge i op til fem etager nogle steder.\nDu oplyste på borgermødet, at der ville ske borgerinddragelse inden for det første kvartal af 2020.\nVi naboer har ikke hørt fra Freja hverken i første kvartal 2020 eller siden. Freja eller Ballerup kommune har ikke henvendt sig, og der er ikke sket nogen form for borgerinddragelse.\nDet har ikke været muligt at gennemføre fysiske borgermøder, men det er jo stadigvæk muligt at skrive direkte til os naboer eller vores grundejerforeninger. Det er bare ikke sket.\nVi fik kendskab til den færdige Helhedsplan i tilknytning til vedtagelsen den 3. november 2020 i Teknik- og Miljøudvalget. Først da blev vi klar over, Frejas ønske om at kante 755 boliger ind i lejren. Det skulle så foregå samtidig med, at De eksisterende naturværdier skulle sikres bevaret.\nVi har ikke tillid til, at det kan lade sig gøre at bygge så mange boliger og samtidig bevare naturen. Vi kan ikke forstå, at Ballerup som Grøn kommune, ikke har sagt markant fra for længe siden. Vi mener også, at for mange boliger vil føre til kaos i myldretiden på de to smalle trafikbærende skoleveje.\nI Helhedsplanen opererede Freja også med byggeri i op til fem etager. Det er der ikke er hjemmel til i kommuneplanen. Der må bygges i indtil tre etager. Så rammerne er tilsidesat der.\nJeg er glad for, at du er kommet ud af ”diamantsliberiet”. Jeg håber også, at det nu er mere klart end før, hvorfor vi reagerede som vi gjorde.\nVi ved, at mange herude er klar til at indgå i en åben og ærlig dialog og at nogen også ønsker at indgå i et samarbejde om Jonstruplejrens fremtid, for at skabe et nyt boligområde i nogle helt unikke naturomgivelser og sådan at projektet ikke kommer til at influere negativ på forholdene for os, der bor her i forvejen. Så vi ønsker naturligvis Frejas initiativ velkommen.


Burtonwood; Historie; Brewery; Faciliteter; Transport; Statistik\nAugust 18, 2016 Kaare Færden B 0 0\nKoordinater: 53 ° 25'49 "N 2 ° 39'41" W / 53,430153 ° N 2,661355 ° W / 53,430153; -2,661355\nBurtonwood og Westbrook er en civil sogn i de yderste forstæder Warrington, Cheshire, England. Navnet Burtonwood er kendt verden over som placeringen af den tidligere RAF Station Burtonwood militærlejr. Burtonwood selve landsbyen er et par miles væk fra det sted, den tidligere station. Den civile sogn omfatter også Westbrook, hvilket er et råd ward og forstad til Warrington. Ifølge folketællingen i 2001, befolkningen i hele det civile sogn var 11.265.\nBurtonwood var en chapelry i den gamle sogn Warrington, i West Derby Hundred i Lancashire. Det blev senere oprettet en civil sogn og var en del af Warrington Poor Law Union og derefter Warrington Rural District. I 1974 blev det en del af Warrington District og er nu en del af Warrington Unitary Authority. Det er stadig en civil sogn og har således sin egen menighedsrådet. Burtonwood befolkning steg fra 990 i 1861 til 2.408 i 1911, da minedrift og bryggeriindustrien voksede. Sognet befolkning sprang til 8238 i 1951 på grund af amerikanerne med ankomsten af de United States Air Force personale, men faldt til 4.899 i 1971, før den steg til 11.265 i dag som følge af boligbebyggelse på den gamle RAF stationen site. I dag er der arbejdes der på stationen og to af lejrene er blevet slået ned. Dette er på grund af Omega-projektet.\nRAF Burtonwood blev hovedsageligt brugt af USA Air Force mellem 1942 og lukning af de vigtigste flyvepladsen i 1958 og var den største amerikanske luftbase i Europa.\nLandsbyen er kendt for sin bryggeri, som brygges de Burtonwood ales. Bryggeriet blev grundlagt i 1867, og opbygget en stor ejendom af pubber. I 1964 Burtonwood Breweries blev en offentlig virksomhed, men beholdt sit hovedkontor i landsbyen. I 1998 virksomheden oprettet et joint venture med Thomas Hardy Holdings, kendt som Thomas Hardy Burtonwood. Snart efter at selskabet ophørt med at producere Burtonwood-brand øl og blev for nylig ansat til at producere Brakspear ales.\nBurtonwood har fem pubber, Elm Tree og Bridge Inn, Kapel House, Pear Tree og Fiddle i "th" Bag Inn, tre sociale klubber og tre kirker, St. Michaels, St. Paul i Kors og Methodist kirke. Der er to rekreative parker og to folkeskoler, Burtonwood Fællesskab Primary School og St. Paul i Primary School Kors. Landsbyen har ikke et gymnasium eller college og den nærmeste gymnasiet er Great Sankey High School, som har en sjette form, knyttet til den. Også St Aelred katolske Technology College i nærliggende Newton le Willows, som også har en sjette, der er vedhæftet, Hope Academy, også med en sjette form og Priestley sjette Form College i Warrington bymidte er den nærmeste specialiserede gymnasiet. Burtonwood Landsbyen har også to læger kirurgi, kendt som Burtonwood Kirurgi på Clay Lane, og Kinnock Park kirurgi. Der er også en lille Co-operative butik, som du går ind i landsbyen er der en fisk og chip shop, en uafhængig betting shop, en Lloyds kemiker og et postkontor, alle placeret på Clay Lane. I førstnævnte ungdomsklub, som forud for dette var en gammel latinskole, der er en relativt ny asiatisk restaurant. Dette ligger overfor broen pub på Phipp Lane. Burtonwood har også tre naturreservater. Wheatacre Woods, den gamle gruberne Moss og et område kendt som Picnik-området som primært adgang fra sti ved siden af bowling green.\nLandsbyen er forholdsvis lille, med kun tre busruter igennem det, og Ogden 141 køre på vegne af Merseytravel). De nærmeste store bus udfletninger er i Warrington og Wigan. Den nærmeste togstation var Collins Green, men er nu Earlestown, to miles nord for landsbyen. Liverpool John Lennon Airport er den nærmeste lufthavn.\nFølgende statistikker er for den civile sogn Burtonwood og Westbrook.\nBefolkning og køn\nBefolkning, Mænd: 5.554\nBefolkning, Kvinder: 5.711\nTotal husstande: 4.264\nFølgende statistikker er for rådet ward af Burtonwood og Winwick.\nBefolkning og etnicitet\nBefolkning ratio: 49,2%: 50,8%\nHvid oprindelse: 98,48%\nBlandet oprindelse: 0,00%\nAsiatisk oprindelse: 0,57%\nSort oprindelse: 0,01%\nAnden oprindelse: 0,23%\nTotal husstande: 2.265\nEjer besatte: 84,68%\nDelt ejerskab: 0,26%\nRådet overnatningsmuligheder: 10,64%\nAndre lejet indlogering: 4,24%\nForrige artikel Dorothea Lange\nNæste artikel Afkoloniseringen af Asien


Det gode samvær i afdelingerne\nDer er grundlæggende enighed om, at det er rart at kende hinanden, når man bor tæt sammen. Men hvordan kommer man sine naboer ved? Fællesspisning, mandagskaffe og fritidsaktiviteter som krolf, banko og sang er gode bud på, hvad der skaber et godt sammenhold i boligafdelingerne.\nVinsuppe med flæsk i Rottehullet\nI Ribe Boligforening har de i en af deres afdelinger en madklub for de ældre beboere.\n– Vi spiser sammen ca. en gang om måneden nede i vores kælder Rottehullet, der er udstyret med køkkenfaciliteter. Derfor kalder vi os Rottehullets venner. Nogle gange tager vi madkurv med hver især, og andre gange laver vi mad til alle. Vi spiser god mad fx den sønderjyske egnsret vinsuppe med kogt, røget flæsk eller gule ærter, og til januar skal vi have kålroer og stegt flæsk. Desuden er det en fast tradition, at vi altid får en sild, en øl og en snaps, fortæller Ulla Timmemann, der er medlem af afdelingsbestyrelsen.\nUlla Timmemann fik selv ideen til at starte madklubben, da hun flyttede til Ribe for 11 år siden.\n- Men uden de andres opbakning var det selvfølgelig ikke blevet til noget, understreger hun og tilføjer, at de nu har spist sammen i 10 år.\n- Vi er alle så glade for at mødes, og vi hygger os sådan sammen. Vi tager også på udflugter sammen, og om sommeren mødes vi tit udenfor med en kop kaffe og får en god snak, fortæller Ulla Timmemann og pointerer, hvor vigtigt det sociale samvær er for naboskabet.\n- Mange af os bor alene, men vi ser hinanden næsten hver dag, og det gør, at vi trives godt her i vores afdeling.\nSkaber sammenhold efter afdelingssammenlægning\nI afdelingen Højmarken i Gram Boligforening har afdelingsbestyrelsen taget initiativ til fællesspisning.\n– Førhen var vi opdelt i tre afdelinger, så for at sikre, at vi får et godt sammenhold på tværs af de gamle skel, har vi i afdelingsbestyrelsen besluttet at afholde fællesspisning 4 gange om året. Indtil videre har vi spist sammen 2 gange, og 2. december i år skal vi have julefrokost. Det er rigtigt hyggeligt og en god måde at lære hinanden at kende på, fortæller Jytte Asmussen, der er medlem af afdelingsbestyrelsen.\n– Jeg synes, det giver rigtig meget at spise sammen med mine naboer. Vi lærer hinanden at kende og hører om hinandens fritidsinteresser. Fx er vi mange, der godt kan lide at spille krolf (en blanding af golf og kroket, red.), så vores afdelingsformand er ved at anlægge en krolf-bane her tæt på, hvor vi bor.\nDet er også godt for afdelingsmøderne, at vi kender hinanden godt, for så tør folk bedre sige deres mening, afslutter Jytte.\nSangkor og bankospil\nI Andelsboligforeningen Brande er de tre afdelinger og blot 223 boliger i alt. Af den grund arrangerer de oftest beboeraktiviteter på tværs af afdelingerne.\n– I vores sangkor er vi omkring 20 personer, der mødes hver anden tirsdag. Vi kalder os "Hver fugl synger med sit næb", fordi alle kan være med. Vi vandt BDK-prisen 2015 og har derfor købt nogle fine nye sangbøger: Sange til Livet (af Wilhelm Hansen red.), som vi synger fra, fortæller organisationsformand Kamma Ebsen.\nHun fortsætter med at fortælle, at de arrangerer bankospil en gang om måneden, og der deltager godt og vel 30 personer.\n– Derudover har vi Skt. Hans bål og sommerfest. Og ca. hver andet år tager vi på bustur ud i lokalområdet sammen. Det er dejligt med de her sociale aktiviteter, hvor vi lærer hinanden at kende og kommer hinanden ved. Vi bor jo tæt herude, så jeg synes det er rart at kende mine naboer, pointerer Kamma.\n– Vi orienterer om begivenhederne via et nyhedsbrev og Facebook, for vi vil gerne give alle, der har lyst, mulighed for at deltage.\nDet gode naboskab kan kræve en hjælpende hånd\nI Kastanjeparken i Boligforeningen Faaborg-Midtfyn er de også glade for at komme hinanden ved.\n– Der er en uofficiel byttecentral, hvor man kan stille møbler til storskrald, og tit hænder det, at en nabo overtager møblet, inden det når lossepladsen. Fx var der en lænestol, vi kaldte Gudruntantens lænestol, der fik 4-5 forskellige hjem, inden den endelig var udtjent, fortæller Diana Fjeldstad, der er medlem af Boligforeningen Faaborg-Midtfyns bestyrelse og boede i Kastanjeparken, inden hun måtte flytte pga. sygdom.\n– Det er en meget social afdeling, synes jeg. I december har de julearrangement med gløgg og æbleskiver. Og hver 1. mandag i måneden har de kaffe i fælleshuset. Det kom i stand, fordi to ældre damer oprettede et bibliotek. Der blev ikke lånt så mange bøger. Til gengæld blev der spillet kort og drukket kaffe, og da biblioteket lukkede, blev folk ved med at mødes til kaffe og kortspil, fortæller Diana Fjeldstad.\nAfdelingen holder også en sensommerfest og har deltaget i Danmarks Naturfredningsforenings affaldsindsamling, hvilket gav især børnene en ansvarsfølelse for at holde området pænt og rent.\n- Jeg synes, et godt naboskab er vigtigt, og det får man ved at afholde beboeraktiviteter. Det er dog min erfaring, at der altid er nogen, der skal gå forrest og tage initiativ, men når først det er gjort, så bakker folk altid op. Især i starten og med nye beboere er det en god idé at hjælpe dem i gang, fortæller Diana Fjeldstad og giver hermed opfordringen til at starte beboeraktiviteter op videre.\nUlla Timmemann fra Ribe Boligforening, afdeling 4, Hans Jacobs Vej, tlf. 76125006, email: ulti@dlgtele.dk\nJytte Asmussen fra Gram Boligforening, afdeling 8, Højmarken, tlf. : 60451942, email: jytteasmussen@gmail.com\nKamma Ebsen fra Andelsboligforeningen Brande, afdeling 7, tlf. 40271399, email: kammaebsen@stofanet.dk\nDiana Fjeldstad fra Boligforeningen Faaborg-Midtfyn, tlf. 23881301, e-mail: diana@insman.dk


Lav Børnepædagogisk Reklamevideo Med AE-skabeloner\nLær hvordan du laver bedre børnepasningsundervisningsannoncer med denne hurtige gengivelse af After Effects-videoskaberen!\nEr du en tidlig barndomsadministrator eller underviser? Eller måske er du en værge, der organiserer uddannelsesfokuserede læringsaktiviteter for små børn. Jeg ved, at du sandsynligvis har finansieret et par reklamekampagner for at øge dine tilmeldingsnumre.\nVar resultatet positivt eller skuffende? Jeg kender følelsen, men rolig. I disse dage tager det mere end et par plakater og flyers for at fange andres opmærksomhed. Vi har den perfekte uddannelsesannonceløsning til at optimere din designproces.\nEfter dette behøver du aldrig gå den dyre rute eller nøjes med middelmådigt reklamemateriale igen. Den kunstneriske video med temaet børnepasning, du ser ovenfor, er et af vores efterspurgte design. Du kan bruge den til at oprette en børnefokuseret uddannelsesannonce på få minutter med vores animerede After Effects-skabelon.\nAnvend disse enkle trin for at skabe den bedste børnevideo\nInden du kommer i gang, vil jeg have dig til at organisere nogle videoklip (22), logo-billeder (2) og tekst (33 linjer). Skabelonen har foruddefinerede redigerbare lag til forskellige medier, herunder fotos og musikfiler. Når du har forberedt alle dine filer, kan du trykke på knappen for at begynde at uploade dit indhold.\nVores automatiserede videoproducent bruger en målretningsteknik med høj præcision til at forbedre filgengivelseseffektiviteten. Det organiserer scenerne pænt og hurtigt. Vær sikker på, at dine promo-annoncer har et poleret look og perfekte overgangseffekter for at forbedre din visuelle præsentation.\nVentetiden for hvert afsluttede projekt er ca. 30 minutter. Nogle videoer tager kortere tid, afhængigt af hvor kort den endelige klipning er. Din annonce for denne specifikke skabelon har en kørselstid på ca. 1 minut og 11 sekunder.\nKan jeg oprette en fødselsdagsvideo med fotos online ved hjælp af After Effects-animation?\nSelvfølgelig er vores tilpassede skabelon kompatibel med forskellige medieformater, herunder billeder. Desuden forstår vi, at hver begivenhed har unik dynamik, som du vil fremhæve i dine annoncer. Med vores online fødselsdagsvideofabrikant kan du designe højkonverterende promo-annoncer, der viser dine bedste tjenester og funktioner.\nDu har brug for et veldesignet visualiseringsprogram til dine børns læringsannoncer, fordi det hjælper med at demonstrere, hvad der vil finde sted. Lad mig forklare nogle dokumenterede måder, denne teknik kan forbedre din salgsfremmende marketingstrategi på. Ideelt set kan du vise forældre eller værger, hvor sikre, berigende og sjove dine programmer er. Hvis du organiserer koncerter, sportsaktiviteter, fundraisers eller går ind for velgørende formål, kan du også promovere disse begivenheder.\nHusk også at give forældre en virtuel rundvisning i det miljø, deres børn vil være i, og det niveau af pleje, du giver. Endelig kan du vise dem, hvordan du aktiverer unge kreative sind på deres udforskningsrejse med masser af interaktive eventyr. Alle disse ideer giver overbevisende funktioner til en børnevenlig fødselsdagsvideoannonce.\nBedste After Effects fødselsdagsvideo maker til optimering af børnepasningsundervisningsannoncer\nOpret fantastisk animation med vores billige videofremstillingsværktøj. Det vil vise alle, at dit læringscenter bevæger sig med tiden. Du kan nemt uploade fotos, baggrundsmusik og optagelser for at gøre dit grafik mere interaktivt.\nKæmper du for at forbedre skiltning? Vores avancerede skabere af videoskabere bruger moderne typografimuligheder for at forbedre tekstens læsbarhed og synlighed. Det skaber rene, skarpe, læsbare skrifttyper, der ikke rod i din baggrund.\nAlle vores videoer kan deles og er sociale medier klar. Du kan nemt integrere dem på Facebook, YouTube, Instagram og endda dit websted uden besvær. Ikke teknologisk kyndig? Det er ok. Med sin automatiseringsfunktion kræver vores videoskaber minimal menneskelig input.\nDu skal aldrig bekymre dig om bæredygtighed, produktivitet og kreativitet igen. Vi ved, hvor udfordrende det kan være at berolige bekymrede gæster og forældre om sikkerhed, især når det involverer små børn. Med annoncer af høj kvalitet har du større chance for at give et positivt førsteindtryk for at lette beslutningsprocessen.\nØnsker du at fremhæve dine bedste præstationer og udstillingsfaciliteter? Overvej vores billige billedskabsløsning til at promovere alle dine familieorienterede koncerter, performancekunst, fundraisers, velgørenhedsudvikling og mere. Det begrænser ikke din kreativitet, så uanset om du kan lide sjove video maker-annoncer, infografik eller lidt af begge dele, kan vores software gøre jobbet. Opgrader til vores ubegrænsede månedlige abonnement for mere spændende skabeloner med temaer.


FilmnytDVD – Afsporet (Derailed)\nMedvirkende: Jennifer Aniston, Clive Owen, Vincent Cassel m.fl.\nCharles Schine (Clive Owen) er en ganske almindelig fortravlet reklamemand. Han har en dejlig kone og en skøn teenagedatter, der trods alvorlig sygdom klarer sig og står på venteliste til en ny nyre.\nAlt er normalt, indtil han en dag glemmer at købe en togbillet, og naturligvis har han ingen kontanter på sig. En smuk medpassager Lucinda Harris (Jennifer Aniston) forbarmer sig over ham og betaler de ni dollars for hans billet.\nNæste morgen sørger Charles for at være med samme tog, så han kan få sin beskedne gæld ud af verden. Det udvikler sig lidt efter lidt. Først uskyldige frokostaftaler, dernæst fyraftendrinks og så videre.\nPludselig eskalerer det hele, og Charles verden bryder sammen. Han befinder sig nu i en anden virkelighed med vold, kriminalitet og bestikkelse.\nPlottet er ganske banalt og gennemskueligt, ingen tvivl om det. Men filmen bæres flot op af Jennifer Aniston og Clive Owen. Ingen film uden en skurk, og i Afsporet spilles skurken af Vincent Cassel, og det gør han godt. Han er tilpas usympatisk og psykopatisk til, at han virker uhyggelig overbevisende.\nDet er den svenske instruktør Mikael Håfströms første Hollywood film, og han lægger godt ud med en rimelig god historie og gode stærke skuespillere.\nAlt i alt en udmærket spændingsfilm, selv om den er forudsigelig.


Løgstør er stærke på fremmed græs - lokaltindblik.dk\nLøgstør er stærke på fremmed græs\nUde godt, hjemme bedst. Sådan lyder en gammel talemåde. For Løgstørs fodboldherrer i jyllandsserien er det dog lige modsat i dette forår, hvor holdet høster størsteparten af sine point på fremmed græs. Således også onsdag aften, hvor det blev til en sikker gevinst på 3-0 i Nykøbing over hjemmeholdet Morsø.\n“Ja, vi har byttet om på, hvor vi er stærke. Ringe på hjemmebane og stærke på udebane. Det må være forventningspresset, der tynger os”, lyder det fra LIF-spilleren Christian Hjortshøj.\nFaktisk burde sejren på Mors have været større - hvis Løgstør-spillerne havde været lidt skarpere i de afgørende situationer.\n“Vi kunne dog, hvis de havde været lidt dygtigere på den sidste tredjedel nemt have været bagud 2-0 indenfor de første 2 minutter. Det skete heldigvis ikke, og derefter satte vi os kraftigt på spil og chancer. Vi har vel 10-15 muligheder i første halvleg for at komme til store afslutningsmuligheder, men der er simpelthen for dårlig kvalitet i sidste aflevering. Der skal vi være bedre, for vi kan ikke forvente at få så let spil hver gang”, fastslår Hjortshøj.\nLIF kommer foran efter 20 minutter, hvor hjemmeholdets målmand laver en dårlig clearing. Den opfanger Jesper Frederiksen nogle meter udenfor feltet og sætter den flot i langt hjørne til en fortjent 1-0 føring. Løgstør fortsætter med at presse på, og det giver bonus med 2 scoringer signeret Casper Nymann i slutningen af halvlegen. Først på oplæg af Thorbjørn Larsen som snyder et par forsvarsspillere, og dernæst efter forarbejde af Kristijan Pavleka, som flot spiller den i dybden hvor Nymann nemt afdribler modstanderes keeper.\nAnden halvleg bliver en halvtam affære, hvor Løgstør stadig har optræk til en del chancer, men igen uden at udvise den fornødne skarphed. I forsvaret er Mathias Slot Larsen og Morten Rokkedahl sikkerheden selv og afværger gang på gang hjemmeholdets angreb.\nI weekenden skal Løgstør forsøge at fortsætte den flotte statistik på udebane, når det gælder kampen mod Vorup, flot i den sydlige udkant af Randers.


GE Money Bank | Få et forbrugslån hos GE Money Bank\nFå et hurtigt lån til forbrug\nMangel på penge behøver ikke forhindre dig i at udleve dine drømme. Hos GE Money Bank kan du let og problemfrit tegne et forbrugslån, som giver dig økonomisk frihed til at indfri alle dine drømme. Ingen snager i dine pengesager hos GE Money Bank, og det betyder også, at du ikke har en irriterende bankrådgiver, som kigger dig over skulderen.\nHos GE Money Bank kan du låne beløb i forskellige størrelser. Alt fra 5.000 kroner til 200.000 kroner. Hvor meget du kan låne afhænger af din økonomiske situation, din boligsituation og din alder. Renten starter fra 6,20 procent, og du får svar på din låneansøgning indenfor fire timer indenfor normal åbningstid.\nNår du låner hos GE Money Bank stilles der ingen krav til, hvad du bruger dine penge på. Du har med andre ord ikke en irriterende bankrådgiver, der konstant ånder dig i nakken, og giver dig gode råd om, hvordan du skal bruge dine penge.\nSøg forbrugslån i dag – hurtig godkendelse af GE Money Bank\nHos GE Money Bank går der ikke lang tid fra du ansøger, til din låneansøgning bliver godkendt. GE Money Bank er udmærket klar over, at du har brug for pengene, og derfor går låneprocessen stærkt. Du starter med at udfylde et ansøgningsskema, hvor du skal udfylde en række simple informationer om din økonomiske situation, din alder og din boligstatus. Herefter skræddersyr GE Money Bank et lån til dig, som er skræddersyet til din profil.\nDu modtager kort tid efter en låneaftale med posten, som skal underskrives og returneres til GE Money Bank. Så snart GE Money Bank har modtaget din ansøgning, bliver pengene overført til din NemKonto eller til en anden bankkonto.\nDet har med aldrig været lettere at låne penge til forbrug. Hos GE Money Bank sidder man også klar til at besvare alle de spørgsmål du har undervejs i processen.\nGE Money Bank har naturligvis en række krav og betingelser, som du skal være opmærksom på. Det er svært at sige noget generelt om renter og tilbagebetalingsvilkår, da disse faktorer bliver skræddersyet til det enkelte lån. Der er eksempelvis stor forskel på, hvordan din aftale kommer sammen, afhængig af hvor meget eller hvor lidt du låner.