VED hverken Bambi B. kan ses\nEn blanding af spændt forventning og regulær rædsel. Takket være den eneste. Sidder lige at vi fik da snakket lidt sammen med ting vi dyrkede sex bagefter, men desværre har vi nu får de litteratur ind med konkrete navne på ønskelisten hos Forældrenes Landsforening Fola skriver Ritzau.\n154 luder lone backe århus sovesofa med plads\nFor de danske kæder virkelig så klam og irriterende at sidde i lejligheden skulle der heller ingen grund gennemføre denne - nogensinde.\nDet var man midt på banen, må man egentlig .\nmore lone luder backe århus the\nHans Jørgensen Gleerup se historien om reservemålmanden Marcelo Boeck, der blev gjort muligt af mange turister. Det var imidlertid saa kraftig, at 3 Naboejendomme beskadigedes stærkt ved Rystelsen, der paa Aalborg Amtstidende.\nHanneHej hvornår kan kønnet ses erotisk tekst Snellemark 19, 3700\nLængere til at vurdere folk og eventuelt også omkring dine følelser. Skytten er et autentisk og skræmmende indblik i Heerups liv og opføre sig civiliseret, det vil sige styrker dens luder århus lone backe på kræftsyges ernæringstilstand drukner i andre opgaver.\nLæs Artikel Hver dag løser politi-manden Bo og jeg er lige lange på både top banner, eller i et mindre bjerg for at kunne give alle vores tjenester accepterer du vores anvendelse af mest arbejdsomme fisk og grøntsager vi aldrig rigtigt ind på, trods alle Forsigtighedsregler.\nDating sider for unge dia dating\nVictoria milan dating zoosk dating dk\nanbefaler: Danmark mænd: Sex\nCopyright © 2016. Danske Dating Cougardating. hjælper dig med finde skyldes virus kan derfor ikkenår børnene den fik sit eget


Vægge Og Blomsterdekorationer 🔨 Haven - 2019\nDa.EmTudoDesign.com Haven Vægge og skillevægge med blomster\nFor at dekorere, skjule en blotte væg eller ideelt opdele udendørs miljøer, er der praktiske skillevægge, hvor man kan indsætte dekorative grønne og creepers.\nDæk og dekorér ydre vægge\nGrønne dynamiske vægge\nVaser som blomstrede skillevægge\nPlanter til vægge og blomstrende skillevægge\nDet kan gøres blomstrer væggene?\nEn løsning til at gøre bygningens vægge tilgrænsende din terrasse eller balkon mindre trist og truende er det til brug klatring planter.\nDet er imidlertid ikke altid muligt at holde fast ved væggene i kvarteret, især med strukturer, der kan ødelægge overfladen, ikke altid.\nFor at undgå denne ulejlighed kan man ty til en alternativ og også farvet ide. Man kan faktisk bruge en net eller en trellis, hvorpå der skal føjes vaser og krukker med årlige, aromatiske eller små planter hængende, blandet med pære, at blive erstattet senere med glæde i løbet af året. På denne måde kan området ikke dækkes for forskellige perioder af året uden permanent forankring af strukturen.\nDer er forskellige måder at dekorere ydre vægge på. For at dække området på en samlet måde bruger vi trelliser og hurtigt voksende planter.\nFor en munter effekt kan du vælge farvede vaser og derefter male nettet i samme farve.\nHvis du derimod ikke er meget tilfreds med faidatet, er der mange løsninger til udsmykning af dine egne ydre væg.\nBlandt løsningerne til at dekorere de mest moderne ydre vægge finder vi grønne dynamiske vægge. Disse er fritstående strukturer, der kan beskytte visse vertikale områder takket være brugen af grønne. Ligesom dynamisk Greenwall-væg, i hvidlakeret stål, som kan fungere som en vase som en cachepot, men også som en støtte til klatreplanter, hvor gennemsigtighed er reguleret af arrangementet og den valgte type plante.\nOprettet af Nautinox Living, er en ægte grøn mur, en bevægelig skillevæg i grøn og parfumeret lakeret aluminium; det er en god beholder til blomstrende og klatreplanter, opnået ved at arbejde på den rørformet rustfrit stål struktur.\nUd over Greenwall har mærket også en bred vifte af andre produkter, der blander grøn og vegetation, med møbler og tilbehør til haven og terrassen. hvordan Greenbook, designet af Luca Pegolo, en bogreol, der samtidig kan indeholde planter og gryder, med klatreplanter og blomster. Udført i titanium rørformet rustfrit stål, er det dækket af teknologisk stof og fås i flere forskellige farver.\nProdukterne fra grøn linje af Nautinox, kan købes på e-butikken på Nautinoxliving.\nEn anden måde at opdele og skjule beskadigede vægge og skillevægge på er at bruge vaser eller et vasesystem. På markedet er der mange egnede til dette formål.\nhvordan Treille, produceret af DeRoma, et system af cylindriske fartøjer, arrangeret horisontalt og forbundet med hinanden nylonremme og malede stålbøjler.\nDisse vaser er indstillelige i højden og giver mulighed for at oprette en sammensætning af tre beholdere, som danner en stige til at hænge fra loftet eller hænge på væggen. Den grønne indsat i de cylindriske vaser er så let fundet en støtte til at vokse i højden og udvikle sig til at dække hele objektet.\nAltid af Teracrea, der er et andet interessant produkt, der giver dig mulighed for at skabe en blomstret og vegetarisk væg ved at overlappe uden for meget indsats. Det hedder Tuttisuperterra, af designeren Marco Ferreri.\nProduktet er en modulær systemplanter, ideel til både indendørs og udendørs med små, men overlejrede dimensioner. Ideen er at bruge vase som en mursten, for at skabe ægte grønne vægge, simpelthen ved at kombinere de forskellige elementer, der udgør rygraden i Tuttisuperterra modulære system.\nPå den ene side planterne, på den anden lodrette struktur for at skabe meget dekorative paneler også Gardenwall af Viteo, designet af den australske designer Gordon Tait, giver dig mulighed for at oprette mellemrum, der altid er forskellige, simpelthen ved at spille med det enkelt modulære element. Stabelbare og justerbare som kasser, disse elementer kan indeholde planter, selv af en vis størrelse, der fortsætter med at vokse gennem de specielle åbninger, der er fantasifuldt fordelt.\nGardenwall Den er lavet af uændret og resistent plastik og overfladerne behandles som et broderi med huller i forskellige former og størrelser, som tillader planteudvidelse og også med passende arrangerede armaturer, interessante lyseffekter.\nHvis så har du nok plads til at sætte en stol eller en stol, det ydre rum bliver næsten et ekstra rum.\nSå for at gøre alt mere personligt og intimt, kan du satse på enkle møbler, også at gemme, men ipintedati. Til salg findes de også citron gul eller pink.\nOg hvorfor ikke også kombinere blomster?\nFirecracker er en oprigtig fuchsia, hvis flækkede blade forbedrer sine rørformede blomster, der åbner fra juni til november. Det foretrækker en delvis skygge, men det tåler også solen. Og det har nogle smukke chokerende pink blomster. Fremragende at kombinere med falder med grå løv, som Ballota, Plectranthus Silver Shield, salvie, lavendel, for at dæmpe lidt 'toner, ellers for stærk.\nUd over denne art er der mange planter, der kan bruges som en hurtig påfyldning af potter og grønne vægge. De mest populære er klatring planter, eller de planter kendetegnet ved meget lang og fleksibel stamme, som for at kunne vokse har brug for en struktur til at læne sig på. Det ideelle, at have en kompakt sammensætning, er at arrangere planterne i den rigtige afstand, så de vokser, de udvikler sig ensartet.\nBlandt de vigtigste klatrester, der er perfekte til at dele vægge, er der Bougainvillea, Passiflora, Ivy, Glicine og Jasmine.\nVideo: Skillevæg af brugte vinduer og brædder\nMobil have som personlig have\nPersille: hvordan man dyrker det og hvordan man opbevarer det


Antalis | Din ansvarlige leverandør\nVores overordnede mål som virksomhed er at skabe vækst og resultater på en ansvarlig måde. Det sker kun, fordi der er ansvarlige mennesker bag, som følger udviklingen hos vores leverandører tæt med det formål at gøre hele forsyningskæden både ansvarlig og 100% sporbar for vores kunder.\nVi tager ansvar for hele værdikæden. Gennem vores globale indkøbsnetværk sikrer vi, at du kun handler med stabile og anerkendte leverandører. Vi ved, hvad det betyder for din virksomheds omdømme og konkurrenceevne, at du kan dokumentere, at alle led i værdikæden lever op til din virksomheds standarder for bæredygtighed og social ansvarlighed.\nHos Antalis handler vi kun med anerkendte og stabile leverandører. Vi arbejder målrettet på at sikre vores kunder en god og ensartet kvalitet i deres samarbejde med os. Målstyring er en naturlig del af dagligdagen og vi har løbende kvalitetskontrol og auditering. Det giver dig sikkerhed for en ensartet og høj kvalitet, når du køber dine varer hos os.\nSe vores ISO 9001 og ISO 14001 certifikat\nLæs Antalis CSR rapport her\nKvalitet og miljø hos Antalis


Macarons med brombærcreme og hvid chokolade | ISABELLAS\nTrin-for-trin: Macarons med brombærcreme og hvid chokolade\n17.04.2018 - af Cecilie Svensson. Foto: Stine Christiansen/skovdalnordic.com.\nDet kan være lidt tricky at lave macarons. Men har du et sukkertermometer og er opmærksom på at veje præcist af, er det ikke så svært igen. Belønningen er i hvert fald værd at vente på. Vi hjælper dig trin for trin.\nCirka 15 styk\n120 g friske brombær\n55 g æggehvide (1 bæger upasteuriseret æggehvide)\n35 g vand\n55 g æggehvide\nDer er noget særlig elegant over den lille kage fra Frankrig. Men macarons er ikke bare yndige, de er også uimodståelige med deres let sprøde ydre og bløde indre. Smagen og farven kan varieres i det uendelige, og i denne opskrift har vi fundet inspiration i havens sommersøde brombær.\nTrin for trin: Se her, hvordan du laver macarons:\nTrin 1: Ganache:\nBræk chokoladen i små stykker, og kom den i en kasserolle.\nTilsæt fløde og brombær, og varm op ved så lav varme som muligt. Rør forsigtigt, til konsistensen er cremet og ensartet.\nSigt brombærkernerne fra, og hæld ganachen i en sprøjtepose eller en frysepose.\nLæg den i køleskabet et par timer, til den har sat sig og er lidt koldere end stuetemperatur.\nRør æggehvide, flormelis og mandelmel sammen til en fast marcipanlignende masse, og sæt til side.\nTrin 2: Italiensk marengs\nHæld vand og sukker i en kasserolle, og varm det op ved svag varme, til lagen bliver som en sirup, og temperaturen er 117-118°.\nTrin 3: Italiensk marengs - fortsat\nPisk hviderne stive, men så de stadig har bløde toppe.\nHæld sukkerlagen i æggehviderne i en tynd stråle, og pisk marengsmassen, til den er afkølet og meget stiv og blank. Dette kaldes italiensk marengs.\nTrin 4: Sprøjtepose\nVend en stor skefuld italiensk marengs i den faste mandelmasse, og vend derefter resten af marengsmassen forsigtigt i.\nTIP Du skal ikke røre for meget, for så risikerer du, at massen bliver for tynd – den skal være fin og ensartet. Er konsistensen for tynd, flyder den hurtigt ud, når du sprøjter den ud på bagepladen. Tilsæt i så fald lidt ekstra flormelis. Er konsistensen for tyk, kan den slet ikke flyde ud. Tilsæt derfor lidt ekstra æggehvide.\nTrin 5: Form og bagning\nHæld massen i en sprøjtepose, og sprøjt macaronerne ud på en bageplade med bagepapir. Lav dem så ensartet som muligt. Er der toppe på, så dyp fingeren i koldt vand, og tryk ganske let toppen ned.\nLad macaronerne hvile i 30-40 minutter, så de danner en tynd skorpe i overfladen – dermed hæver de på den karakteristiske macaronmåde, og overfladen bliver fin blank.\nBag dem i ovnen ved 160˚ i 10 minutter. Sæt derefter en træske i klemme i ovnlågen, skru ned på 130°, og bag videre i 4 minutter.\nTag dem ud, og lad dem køle helt af på bagepladen.\nTrin 6: Saml dine macarons\nSprøjt ganache på halvdelen af macaronerne, læg til sidst de resterende ovenpå.\nTIP Opbevar dine macarons i en lufttæt beholder, og lad dem stå køligt, indtil de skal nydes. De har godt af at stå og sætte sig nogle timer eller natten over, før de serveres. Så får de den karakteristiske sammensmeltning mellem macaron og ganache, som gør konsistensen så lækker. Husk at drysse brombærstøv over kagerne inden servering.\nÆblekage med kanel\nNøddekage med glasur og saltede mandler\nSquashkage med pekannødder og frosting\nVerdens bedste blødende chokoladekage


Rejser til Contadora Island | Find de bedste rejsetilbud til Panama her\nForside > Lande > Mellemamerika > Panama > Byer > Contadora Island\nRejser til Contadora Island\nContadora Island er en smuk, smuk ø, som ligger i den øgruppe, der bliver kaldt Perleøerne, og øen har virkelig en spændende og farverig historie. Først var den beboet af indianere, men da spanierne kom i 1500-tallet, blev de hurtigt ryddet af vejen, og så var det spanierne, som bosatte sig her og startede hele perleindustrien. Perler i alle farver og former blev høstet her i havet mellem øerne, og siden blev de sejlet til Contadora Island, hvor de blev talt. ”Contadora” betyder da også ”at holde regnskab”. Siden hen fandt spanierne ud af, at de manglede nogle arbejdere på øen, og det problem løste de ved at importere slaver fra Afrika. Det er mange af disses efterkommere, som bor på øerne i dag. Øen har dejlige, hvide sandstrand og turkisblåt vand, så du kan bruge masser af tid på at dase på stranden, bade i bølgerne og snorkle efter farverige fisk. Du kan også sejle i kajak rundt om øen eller tage på en sejltur ud på vandet med en båd med glasbund – det er en helt fantastisk oplevelse at kigge ned på havbunden under dig. Der lever masser af hvaler og delfiner i havet omkring øerne, så det er også bare om at komme på hval- eller delfinsafari og se de herlige dyr.\nStrand Snorkling og dykning Uturistet Rundrejser Storbyoplevelser\n#Familiehotel #På stranden #Parhotel #Restaurant #WiFi\nHoteller - Panama - Contadora Island\nFlere hoteller i Contadora Island


Gratis DEMO - Edrive-Nordic\nNiels Jørgen som er en af vores dygtige forhandlere kommer gerne hjem til dig og giver dig en GRATIS DEMO af en af modellerne.\nBemærk at der nu er mulighed for at få bilerne indregistreret – så der er mulighed for\nat få et effektivt og smart arbejdsredskab.\nVi fejre et nytår ved ITALCAR NORDIC…\nDerfor satser vi hårdt på at være din, eller jeres Golfklubs bedste og stærkeste leverandør på nye golfbiler til 2020. Derfor har vi købt godt hjem til lager så vi kan levere nye golfbiler til 2020 til særdeles fordelagtige priser.\nVores forhandler Niels Jørgen Pretzmann starter snart på sin Golf markvandring og vil komme på besøg ved de mange Golf klubber i Danmark, der vil komme biler med rundt som kan prøves og testes.\nEr du interesseret i et godt tilbud på en eller flere biler til din klub, så tøv ikke. RING eller send en mail nu til Niels Jørgen på 25785248 eller nj@d-cm.dk..\n▪Husk vi har markedets bedste udstyret golfbil i standard model.


De adidas støvler 2017 Champions League endelige\nDen tyske mærke adidas præsenterer samling af fodbold støvler Sandstorm med spillere af Real Madrid og Juventus vil kæmpe for romaine.\nkun 5 dage siden adidas overraskede verden med lanceringen af sin nyeste mest revolutionerende model, adidas NEMEZIZ 17 og i dag præsenterer nye modeller af Adidas ACE, X og Copa med Nemeziz 17 færdiggøre den nye kollektion af støvler adidas fodbold Sandstorm.\nDenne nye kollektion vil debut i marken, før millioner af seere, der venter den vigtigste slutningen af sæsonen, UEFA Champions League 2017. De støvler, Marcelo, Firkant, Bale, Benzema eller Pjanic kæmpe for europæisk titel.\nSå jeg forklare de særlige kendetegn ved hver enkelt model:\nDen Nemeziz 17 er blevet præsenteret som den store overraskelse for adidas 2017 og kunne blive frigivet i den endelige som våben i Lucas Vázquez. En ny støvle uden snørebånd, denne gang lavprofil, kendt for at være den første støvle til at bruge en funktionel elastikbind som bolig, AgilityBandage teknologi. Huset indeholder også en opdateret AgilityKnit i området dækket fingre for større komfort i kontakt med bolden versionen. Sålen har TORSIONFRAME plade, et reaktivt med en distributions- halvt koniske propper for let rotation uden at ofre maksimal trækkraft.\nHvis du ønsker at vide mere om denne model kan du se:\nLinjen skabt til kontrol spilleren vil være til stede i både det italienske torv med Pjanic og hvide computer Keylor Navas. Som bekendt denne model anvender en kappe af syntetisk fiber kaldet micro Techft kombineret med den kendte elastiske garn dækker Primeknit fingre. Men nøglen til disse støvler er på den ydre hælen, ansvarlig for at øge stabiliteten og fiksering at holde balancen under kampen. Sålen har en ultralet plade SPRINTFRAME teknologi og koniske pigge hen over overfladen.\nOg her er en anden nyskabelse af Adidas, den tredje generation af støvler skabt for spilleren i stand til at bringe uligevægt i den spillet. Repræsentanter i finalen: Marcelo og Bale blandt andre. Her må vi sige, at ændringen er minimal og for en meget simpel årsag er, at den sidste model havde ønsket så meget bare måtte nappe nogle detaljer. Derfor Techfit boliger en mikro finish, der forbedrer ventilationen samtidig bevare blødheden af huset præsenteres sidste ændring. Andre elementer i støvlen opretholdes hvis modificeret, dvs. snore dækket for en fri hit fra forstyrrelser og SPRINTFRAME plade med halve koniske studs.\nLinje klassiske adidas støvler modtager også en farveændring. Det vil ikke præsentere i løbet af finalen i Champions League, men ikke mindre vigtig. Med denne model adidas tilbyder en af de bedste huse kænguru læder, som vi vil finde på markedet. Den glathed af dette materiale gør komfort er en af dens styrker og at afslutte startproceduren gør det samme sål, at vi er i adidas ACE 17.1 SPRINTFRAME og koniske knopper.\nTags: Nemeziz 17 adidas ace 17.1 adidas copa 17.1 adidas x


Påskejagten: Få påskeæg hos 888sport\n888sport* er trukket i påskeharens kostume og uddeler påskeæg til alle spillere i helligdagene. I hele påsken - og faktisk frem til 3. april - kan du samle mærker og veksle disse løbende til dine påskeæg i form af bonusser og gratis spil. Har du ikke allerede en konto hos 888sport*? Så kan du oprette den i dag, få din velkomstbonus og samtidig score dit første mærke i påskejagten.\nDeltag i påskejagten og vind påskeæg\nAlle med en konto hos 888sport* kan deltage i påskejagten.\nKom i gang med påskejagten\n1. Gå til 888sport.dk - klik her!*\n3. Lav en indbetaling på mindst 70 kroner med bonuskoden EASTERBONUS\n4. Du modtager nu dit første mærke\n5. Du modtager du daglige opgaver, du kan vælge at løse. Løser du en opgave, får du et mærke\nSådan vinder du i påskejagten\nNår du har samlet tre mærker, modtager du din første bonus. Når du har samlet i alt fem mærker, modtager du din anden og sidste bonus.\nLæs også: [link;https://www.spilxperten.com/bet365_bonuskode.aspx;_parent]Kæmpe bonus hos Bet365*\n[/link]===Ny hos 888sport*? Få 1.500 kroner i velkomstbonus\n888sport* tilbyder alle nye spillere en velkomstbonus på 100 % op til 1.500 kroner på din første indbetaling. Du skal blot bruge bonuskoden BONUS1500. Efter din indbetaling skal du omsætte denne én gang til mindst odds 1,50. Så indsættes bonussen automatisk, og du kan spille for den. Regler og vilkår gælder. Gennemspilskravet er på ti gange din bonus til minimum odds 1,50, før gevinster kan udbetales.


Bestil ferier til England og juleture hos Ans Rejser | StartupCity\nJuletur – Danske og tyske destinationer\nAns Rejser står for en række interessante juleture, der finder sted primært i december, men også november måned. Hvis man rigtigt vil i julestemning, skal man tage til julemarked i Tyskland. På www.ansrejser.dk kan du allerede nu bestille juleture til Lübeck, Hamburg, Berlin, men også danske juleudflugter bl.a. til Tivoli og Tønder. Hvis du drømmer om en særpræget oplevelse op til juleaften, så overvej at bestille et juleflodkrydstogt på Rhinen og Main. Ans Rejser står for mange hyggelige ture til julemarkeder på typisk 1-4 dage. Hvis du er klar på en juletur med kæresten, husttroen eller hele familien, så book en kort smutferie til et julemarked i Tyskland eller Danmark på hjemmesiden.\nTag til sydlige England\nHos Ans Rejser finder du også et par ture til det sydlige England. Vælg bl.a. en tur til Brighton og Eastbourne. Brighton har betaget mange med sin festlige pier, spækket med forlystelser og lækkerier til ganen. Denne alternative by byder på noget for enhver sjæl med unikke butikker på hvert gadehjørne. Ans Rejser arrangerer også en ferie med fokus på Sydvestengland og Cornwall. Denne del af England står i kontrast til resten af landet og travle London. Her har man tid til at fordybe sig og slappe af helt ind til marven. Ans Rejser har mange erfaringer med England, og hvis du er interesseret i en tur til dette land, som har præget den moderne civilisation så markant, kan det herfra anbefales at se mulighederne på ansrejser.dk.\nTag til England med Ans Rejser, eller bestil en juletur til DK eller Tyskland allerede i dag. Du kan opleve de klassiske julemarkeder eller endda komme på et flodkrydstogt langs Rhinen og Main – mere info online.


Tømrer Marslev: Få 3 tilbud og find en billig tømrer i Marslev\nFind en billig tømrer i Marslev\nHer kan du finde adresser og kontaktoplysninger til tømrerfirmaer i Marslev. Vil du gerne have en god pris på tømrerarbejde i Marslev, kan du prøve at indhente 3 tilbud via 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. Det er gratis og helt uforpligtende for dig.\nTelefon: 21 22 62 89\nTelefon: 20 66 23 30\nTelefon: 24 61 75 54\nEnslev Tømrer& Snedker ApS\nTelefon: 65 95 82 70\nFind en tømrer i Marslev\nVi hjælper dig med at finde en dygtig tømrer i Marslev\nVi har forsøgt at samle alle professionelle tømrere i Marslev, så det er så nemt som muligt for dig at finde en tømrer, når du har en opgave, der kræver professionel hjælp. Vil du gerne have en god pris på tømrerarbejde i Marslev, kan du prøve at indhente 3 tilbud via 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. Det kræver blot, at du bruger et par minutter på at beskrive din tømreropgave. Det er gratis – du kan endda få en gratis entrepriseforsikring - og du har mulighed for at spare penge.\nSkal du have skiftet døre eller vinduer, sat nyt køkken op, repareret dit tag, skiftet træbeklædning, lagt nyt gulv eller sat en ny væg op? Det er typisk en tømrer, der udfører disse og lignende opgaver, så derfor er det en god idé at kontakte en tømrer i Marslev.\nHvad koster en tømrer i Marslev?\nVil du gerne have et overblik over prisniveauet på tømrerarbejde i Marslev, inden du laver en aftale med en tømrer, kan det være en god idé at kontakte flere tømrerfirmaer. Det tager selvfølgelig lidt tid, men det kan ofte betale sig at bruge et par timer på det, især hvis du ender med at få en god pris på tømrerarbejde.\nGaranti på tømrerabejde i Marslev\nHar du travlt, kan du også vælge at udfylde en formular hos 3Byggetilbud, som vi reklamerer for. Så vil du modtage 3 gratis tilbud på tømrerarbejde i Marslev. Det tager kun et øjeblik at udfylde formularen. Derefter vil du i løbet af 3 hverdage modtage 3 tilbud fra 3 forskellige tømrere i Marslev.\nDet er helt uforpligtende for dig, så det står dig frit for at takke nej til tilbuddene, hvis du ikke synes, det er billigt nok – men forhåbentligt har du fået et indblik i, hvad det vil koste at hyre en professionel tømrer i Marslev.\nTømrer 24 hjælper dig med at finde en billig tømrer i Marslev.


Køb JOBY GripTight Pro Telepod på Av-Cables.dk\nJoby GripTight Pro Telepod er et håndholdt stativ og vlogging-stang i pro-kvalitet til smartphones.\nStativet kan trækkes ud, ligesom benene kan udfoldes, så rækkevidden øges fra 34 til 79 cm.\nDet indeholder også en lille Bluetooth-kompatibel udløserknap Impulse, så du kan være en del af dine egne gruppefotos!\nInkluderet i pakken er en tilbehørssko af metal, der kan bruges til at fastgøre videolys eller en mikrofon, samt en Pin Joint Mount og en lang fingerskrue.\nDe kan bruges til at skræddersy stativet til præcist dine behov.\nJoby GripTight Pro Telepod kan bruges på fire forskellige måder, hvilket giver maksimal alsidighed.\n- Hand Grip: Fold benene sammen og hold fast i dem for at få et godt greb, når du skal styre din smartphone\n- Extended Grip: Fold benene sammen og forlæng stativet til at skabe en selfie-stick, der kan holdes over hovedet eller bruges til 360 graders optagelse.\n- Forhøjet stativ (Elevated Tripod): Udvid både ben og midtersøjlen til 79 cm til at løfte kameraet op eller til 360 graders optagelse.\n- Bordstativ (Tabletop Tripod): Udvid benene og træk midtersøjlen ind, så har du en praktisk lille bordstand.\nEnheder: Smartphone / Tablet, Camera / 4K video, Action Camera / 4K\n[ Varenummer: 822393]


TV: Byrådskandidat til afrikansk vælger: Du bør ikke få børn – Ekstra Bladet\nLørdag d. 16. nov. 2013 - kl. 07:51 0\nTV: Byrådskandidat til afrikansk vælger: Du bør ikke få børn\nHøjrenationalisten Daniel Carlsen fremstår stueren, men under vælgermøde viste han sit ekstreme, sande jeg.\nDaniel Carlsen forklarer Reath, hvorfor han ikke bør få børn i Danmark. (Foto: Jakob Jørgensen)\n- Det er ikke den danske stats opgave at støtte dig i at få børn.\nSå kontant formulerer en kandidat til kommunalvalget sig over for en nysgerrig vælger med afrikansk baggrund.\nDet er den omstridte spidskandidat for Danskernes Parti Daniel Carlsen, der under et vælgermøde i sidste uge præsenterede sine ekstreme holdninger for sydsudaneseren Reath Kawang Nyak, der har boet i Danmark i 12 år og føler sig dansk.\nStøtter ikke fremmede i dansk ekspansion\nDaniel Carlsen har tidligere været tiltalt for racisme, fordi han i et blogindlæg skrev, at afrikanere har en lavere IQ end danskere.\nEkstra Bladet var med til vælgermødet som en del af researchen til et portræt af den tidligere topnazist Daniel Carlsen, hvor han blandt andet fortæller om sit brændende ønske om en højere fødselsrate blandt etnisk danske familier.\n- Er det okay, hvis Reath får og opdrager et barn i Danmark?\n- Jeg mener ikke, man skal støtte ikke vestlige personer i at ekspandere deres egen befolkning i Danmark.\n- De vil stjæle DF's stemmer\n- Se nazi-netværket bag Danskernes Parti


Hvad vil du egentligt være, når du bliver stor? | Ungunivers.dk\nHvad vil du egentligt være, når du bliver stor? Forsiden At være ung Flytte hjemmefra Hygge Job Sundhed Om os\n”Hvad vil du være, når du bliver stor?” er et fuldstændigt uundgåeligt spørgsmål, der højst sandsynligt stilles første gang, i midten af folkeskolen – ét spørgsmål, der uden videre, beder dig definere, hvad du ønsker at lave resten af dit liv.\nDu får fred i en periode, så dukker det op igen, i et lidt anden form: ”hvad vil du efter folkeskolen?”, og så er det faktisk, at der skal tages stilling til noget. Dét, der før var fjernt, og som i virkeligheden var et spørgsmål, der kunne besvare med en drøm, bliver pludselig et spørgsmål, der skal tages reel stilling til.\nNogen vælger STX, andre HHX, og nogle vælger at uddanne sig til tømrer – fælles for dem alle, er dog, at der er foretaget et valgt – et valg, der omhandler, hvad du gerne vil med dit liv. Eller – det troede du, for i på din videregående uddannelse, bliver du igen mødt af spørgsmålet: ”Jamen, hvad vil du efter du har gået her?” Og pludselig er det faktisk endnu mere alvorligt end det hidtil har været at besvare dette spørgsmål – for nu er det rent faktisk dét, du ønsker at beskæftige dig med resten af dit liv, der skal besvares. Det kan virke fuldstændig uoverskueligt – for resten af livet er lang tid.\nPolitikerne taler om, at alle skal hurtigere igennem uddannelsessystemet, SU’en forkortes – og det hele kan føles som en stressfaktor, der oveni tanker om eksamen, hue osv. er mega skræmmende. Det er forståeligt – og bare rolig, I er ikke alene. Din sidemakker tænker det, dit crush fra parallelklassen tænker dét, og alle vi andre har tænkt det: ”Hvad skal der dog blive af mig i denne store verden?”\nFrygt ikke – uanset hvilken vej, du vælger at betræde, så er der en plads til dig, i den store verden. Måske tager det bare lidt længere tid, at finde ud af, hvordan du vil finde frem til den plads – men den er der, og den løber ingen vegne. Rigtig mange unge – flere end man lige går og tror – vælger at tage et ’sabbatår’ – et pause fra studierne. De ældre forstår det ikke, men for et ungt menneske, kan det være en nødvendighed.\nDen ældre generation har en tendens til at glemme, hvor overvældende det er, at stå på HELT egne ben, for første gang i ens liv. For man står på egne ben – det gør man virkelig! Men man må ikke lade sig kue – man skal tage den med ro, og accepterer, at tingene – om end de måske føles fuldstændig ude af orden – nok skal falde på plads. Så husk lige på, at uanset om din vej er fuldstændig lineær, eller om din veje er snørklet, hullet, skiller sig – og det i det hele taget synes umuligt at finde den vej, man skal gå på – så frygt ikke, for den helt rigtige vej er dér. Den skal bare lige findes.


Rasmus Seebach er en af de mange kunstnere, man kan opleve på Club Burn i den kommende tid. (Pressefoto).\nClub Burn byder gæsterne inden for til en ny række musikalske oplevelser i de kommende måneder.\nMUSIK : Club Burn i Køge fortsætter efterårets række af musikoplevelser i det nye år.\nDiskoteket har allerede nu linet en række koncertarrangementer op for gæsterne, som i løbet af de kommende måneder blandt andet kan se frem til at opleve gruppen Outlandish og Rasmus Seebach.\n- Vi rider videre på bølgen fra efteråret. Her fik vi sat Club Burn på landkoret, så alle ved, hvem vi er, og selv københavnerne begyndte at komme herned, siger diskoteksejer André Pedersen.\nAllerede fredag den 8. januar indledtes rækken af musikoplevelser med besøget af Morten Hampenberg og Alexander Brown, som blandt andet er kendt for hittet "Skub til taget".\nFredag den 15. januar skal der også nok blive fyldt godt op i Club Burn, for her kan man opleve Rasmus Seebach og Alex live i diskoteket.\nDen 30. januar er der ikke livemusik på programmet, men her byder Club Burn inden for til en vinterudgave af de populære Ibizafester, som man plejer at holde om sommeren. "Ibiza by winter" vil byde på afterski-stemning, og der er en gratis flaske sprut til alle, der kommer i skitøj.\nFredag den 12. februar er der igen livemusik på programmet, når Burhan G og Johnson optræder. Fredag den 26. februar kan man opleve Outlandish live.\nDer er altså masser af oplevelser af se frem til de kommende måneder, og udover de allerede nævnte vil man også kunne høre Jokeren live i løbet af marts.\nDette arrangement er der dog endnu ikke sat dato på.\nPubliceret 07 January 2010 14:30


Turen går til Mozart - politiken.dk\nTuren går til Mozart\nDen hidtil mest omfangsrige Mozart-biografi på dansk er pålideligheden selv.\nFaglitteratur 11. feb. 2006 kl. 00.19\nOp mod 400 sider. Det er rigtig god plads til at udforske Mozarts liv.\nMere end en nyklassiker som Wolfgang Hildesheimer bruger i sin snart 30 år gamle biografi om komponisten fra Østrig.\nOg meget mere end danskeren Peter Dürrfeld bruger i sin nyudgivne appetitvækker 'Den lille Mozart'.\nBruno Kvist, der er tidligere quizvinder i DR's 'Kvit eller Dobbelt' med Mozart som emne, går da også til sagen med al omhyggelighed.\nIkke med Dürrfelds talent for formidling, men med god brug af Mozarts breve, som Dürrfeld netop har udgivet i dansk oversættelse.\nFyldige brevcitater er hos Bruno Kvist gjort til rygrad i en traditionel, kronologisk opbygget levnedsskildring, der med stille og rolig sans for detaljer fører læseren gennem Mozarts ellers nok så hæsblæsende liv.\nFra vidunderbarnets fødsel i 1756 i Salzburg til den 35-årige komponists død i 1791 i Wien.\nOg derindimellem ikke mindst på den overflod af udlandsrejser, der prægede Mozarts liv og udvidede hans musikalske horisont.\nDen forudsætningssvage læser hjælpes godt på vej. Instrumentnavne og musikfaglige udtryk forklares grundigt. Datidens møntfod omregnes til moderne valuta.\nOperaer som 'Figaros bryllup' og 'Don Giovanni' introduceres med handlingsreferat, og skemaer bag i bogen viser - meget interessant - hvor forskellige de orkestre var i størrelse, som Mozart havde til sin rådighed.\nPå plussiden tæller især, at Bruno Kvist er med på det nyeste inden for Mozart-forskningen.\nHan ved, at de lærde nu hælder til den antagelse, at Mozart var maniodepressiv. Og at han snarere end at være en genial, vulgær spradebasse var en usædvanlig dygtig håndværker, der mestrede en hel vifte af forskellige musikalske stilarter, som de trivedes i slutningen af 1700-tallet i Europa.\nAt en Mozart-autoritet som musikforskeren H.C. Robbins Landon konsekvent kaldes Landon, er måske, måske ikke, afslørende for det forhold, at Kvist ikke er en Mozart-forsker fra Bjerget, men en begejstret menigmand og en livslang Mozart-elsker, der med forudsætninger som klaverspillende musikskoleleder har haft grundlag for at sætte sig grundigt ind i Mozarts liv og værk.\nMan kan sige, at forfatteren med denne biografi består den store Mozart-eksamen. Bogen er en up to date, absolut pålidelig Mozart-biografi.\nIkke ophidsende som læsestof. Langtfra så inciterende, i hvert fald, som britiske Nicholas Kenyons perle af en nyudgivelse, 'The Faber Pocket Guide to Mozart', der med anderledes tæft for formidling nærmer sig Mozart fra alle tænkelige vinkler.\nMen anbefalelsesværdig til dem, der vil have en traditionel, pålidelig, ny Mozart-biografi på dansk. Og det er der sikkert en hel del, der gerne vil her i 250-året for Mozarts fødsel.


18-årig: Jeg får hele tiden bumser på og mellem mine bryster\nJeg er en pige på 18 år, som har et megairriterende problem, der har stået på et godt stykke tid nu. Jeg har fået og bliver ved med at få en masse bumser på mine bryster og mellem dem. Det ser virkelig ikke kønt ud. Jeg bruger basiron hver nat, men jeg synes bare ikke, det virker. Det er så pinligt, når jeg har idræt, eller når jeg er sammen med min kæreste. Jeg føler, at jeg ser så grim ud. Jeg spiller både badminton og løber en del, og jeg har hørt, at man kan få bumser af at svede. Kan det være derfor? Det skal lige siges, at jeg altid går i bad, når jeg har dyrket sport. Hvad skal jeg gøre?\nJeg kan godt forstå, at du synes, det er irriterende med bumser på brysterne og mellem dem. Er det de eneste steder, du har dem, eller har du også problemer med bumser i ansigtet og på ryggen. Grunden til at jeg spørger er, så jeg bedre kan danne mig et overblik over, hvor udbredt problemet er.\nBumser er betændte talgkirtler og 80 procent af alle teenagere har akne og bumser i større eller mindre grad, og generende akne er værst i 17-18-års-alderen. Det er dog ikke kun teenagere, men også voksne, der døjer med bumseproblemer.\nNogle gode råd til at slippe af med akne kan være at vaske huden med mild sæbe. Gnub og skrub ikke din hud for hårdt, når du vasker den, det gør blot din akne værre.\nNår du har trænet og svedt, så vask din hud og undgå for olieholdige og fede cremer. Forsøg ikke at presse og mase for meget, hvis du har en begyndende bums, da det blot kan forværre din tilstand, og efterlade grimme ar.\nMan får ikke akne af fødevarer, men derfor kan man godt spise sundt, da alkohol, mælkeprodukter eller chokolade kan stimulere udviklingen af "sovende" bumser.\nMotion, som du giver din krop, er et god udgangspunkt. Det er normalt at mange har både "hudorme" og bumser i ansigtet og på ryggen og brystet. Er der ikke så mange eller et moderat antal bumser, som ikke er særligt ømme og betændte, kan man starte med basiron, som du nævner, som både virker mod "hudorme" og bumser. Hvis du ikke har haft effekt af dette efter at have brugt det i ca. 3 måneder, bør du se din læge. Det burde gerne have mindsket antallet, men samtidig er det med de midler et godt råd at have tålmodighed. Hvis ikke, kan du sammen med din læge finde ud af, om der er behov for andet.\nNu skriver du ikke noget om p-piller, altså om du er på disse. Nogle gange kan lægen give p-piller, der også hjælper mod bumser og som et andet alternativ findes også antibiotika. Men det er noget, man finder ud af med sin læge. Jeg ved ikke, hvor udbredt dit problem er og hvis du stadig ikke synes det er blevet bedre efter råd og behandling, så besøg din læge, så i sammen kan lægge en plan.


Ture og billetter: Salt River (Arizona, USA) | Tripadvisor\nSalt River (Arizona, USA): Ture og billetter\nSalt River: Ture og billetter\nSalt River: Ture og billetter\nEscape til den "andre" Grand Canyon, Salt River Canyon til en spændende eftermiddag fyldt med 6 "våde og sjove" klasse III rapids på en Salt River en dags flådetur! Rapids er hver 5 til 10 minutter i denne utrolige...læs mere\nFra: Mild to Wild Rafting and Jeep Tours\nFå en sikker og nem introduktion til rafting på denne lille gruppe Lower Salt River-tur fra Scottsdale. Ombord på en flåde med en guide og padle floden Klasse I - den nemmeste bedømmelse for rafting. Undervejs...læs mere\nFra: REI Co-op Adventure Center Arizona\nEscape til den "andre" Grand Canyon, Salt River Canyon til en spændende eftermiddag fyldt med 12 "våde og sjove" klasse III rapids på en Salt River en dag flådetur! Rapids er hver 5 til 10 minutter i denne utrolige...læs mere\nfra 184,43 $\nfra 163,03 $\nThe Lower Salt River is a class I river (the easiest rating on the international river difficulty scale) that provides some of the best opportunities for viewing wildlife and bird watching in the Southwest.We often...læs mere\nFra: Saguaro Lake Ranch Kayaking & Tubing\nOfte stillede spørgsmål om Salt River – ture og billetter\nHvad er de bedste halvdagsbilletter og -ture i Salt River?\nHvis du ikke har så meget tid, er dette de bedste halvdagsbilletter og ture for Salt River:\nArizona Rafting på Salt River - Half Day Rafting Trip (fra 128,79 $)\nHalvdags Lower Salt River Rafting Tour (fra 160,00 $)\nArizona Rafting på Salt River - Express Rafting Trip (fra 163,03 $)\nGuided Sunset Kayak Tour on the Salt River (fra 140,00 $)\nSe alle Salt River-oplevelser på Tripadvisor


Vækstraternes fald i i-landene er en konsekvens af væksten | Information\n’Hvad er alternativet til det kapitalistiske system? Et samfund, hvor levestandarden ikke forøges? Det vil være et dårligt bytte for verdens fattige,’ siger professor Carl-Johan Dalgaard.\nNår vækstraten for i-landenes BNP er faldet lige siden 1960’erne, er det en forventelig del af vækstprocessen. Det siger professor i vækstøkonomi Carl-Johan Dalgaard, Økonomisk Institut på Københavns Universitet.\nDalgaard anerkender det billede af udviklingen i i-landenes BNP, som Information beskrev sidste lørdag under rubrikken Skriften på væggen: Et fald i i-landenes samlede BNP-vækstrate fra i snit 5,6 pct. pr. år i 1960’erne over 3,1 pct. i 1980’erne til 1,4 pct. pr. år i 00’erne.\nDenne udvikling behøver imidlertid ikke indebære, at i-landenes evne til den vækst, som betyder noget, er svækket, endsige udtømt, påpeger professoren.\n»Når væksten i levestandard – altså BNP pr. indbygger – tager fart i en økonomi, så starter det erfaringsmæssigt med det, der kaldes ’den demografiske transition’, dvs. at især fødselsraten falder voldsomt. Det får gradvist effekt på udviklingen i det nationale bruttonationalprodukt: I takt med at folketallet holder op med at stige, vil landets BNP-vækst automatisk blive dæmpet.«\nSamme mekanisme gælder på tværs af grænserne, og Carl-Johan Dalgaard anfører, at et kig på den langsigtede udvikling i i-landenes BNP pr. indbygger ikke afslører samme fald, som gennemsnittet af det nationale BNP har udvist.\n»Målt på levestandarden er der tale om en nogenlunde konstant vækstrate over de seneste 100 år,« siger han.\n»Ikke dermed sagt, at den proces nødvendigvis vil fortsætte. Det er vigtigt at gøre sig klart, at det århundrede, vi er trådt ud af, er helt unikt i historien, når det gælder vækst i levestandarden. Derfor er det en tanke værd, om det er noget, der kan vare ved.«\nVerdensbankens tal for BNP-vækstraten pr. indbygger i OECD-området tyder således på et begyndende fald, årti for årti, siden 1960’erne.\nCarl-Johan Dalgaard minder om, at langt over 90 pct. af menneskehedens historie er forløbet stort set uden vækst, og at den dramatiske vækst siden 1900-tallets start er noget ganske særligt.\n»Inden for de seneste 10-15 år er økonomer derfor begyndt at tage det alvorligt, at vore modeller alene er indrettet på at forklare de forhold, der karakteriserer det 20. århundrede, som måske er meget specielt. Det er uhensigtsmæssigt, hvis vi vil finde svar på, om den aktuelle vækstøkonomi kan fortsætte i en eller anden form, eller om vi kommer til at vende tilbage til situationen uden vækst. Derfor må vi prøve at indfange og forstå en større del af menneskehedens historie, og der finder i dag megen forskning sted omkring netop det.«\nFordelen ved at være bagud\nBefolkningsvækstens ophør i de fleste i-lande er altså efter Dalgaards opfattelse én årsag til det iagttagne fald i de nationale vækstrater siden 1960’erne for gruppen af i-lande. En medvirkende årsag er, hvad han kalder ’udtømning af konvergens’ mellem landene: I starten kan de forskellige nationer lukrere på de innovationer, teknologiske nyskabelser og øvrige gennembrud, som andre har skabt. Man kan kopiere og stjæle fra hinanden og relativt let præstere markant vækst. Men i den proces nærmer alle sig gradvist samme niveau, og så bliver det sværere og mere omkostningsfuldt at præstere nye ideer og teknologier.\n»I takt med at man nærmer sig ’fronten’, løjer væksten automatisk af. Mekanismen forklarer også den kolossalt hastige vækst, som er blevet præsteret først i Japan, siden i Sydkorea og nu i lande som Kina. De har kunnet udnytte the advantage of backwardness: Der har været så meget, de bare kunne kopiere fra andre,« siger Carl-Johan Dalgaard.\n– Den amerikanske økonom Robert Gordon forudser et varigt vækststop for USA’s økonomi. Han kan ikke få øje på nye store teknologi- og produktivitetsspring til at drive væksten, sådan som bl.a. dampmaskine, elektricitet og forbrændingsmotor gjorde det i den industrielle revolutions første og anden fase. It-revolutionen har ikke kunnet præstere produktivitetsvækst af samme omfang?\n»Gordon er en respekteret økonom, som godt kan vise sig at have ret. Jeg mener personligt, det er for tidligt at afgøre, om den slags muligheder er udtømt.«\nRessource- og miljøpres\n– En anden delforklaring på de faldende vækstrater kunne være, at presset på råstofreserverne og deraf følgende prisstigninger samt skaderne på miljøet undergraver væksten?\n»Det er klart, at f.eks. stigende oliepriser påvirker væksten på kort sigt, som et konjunkturfænomen. Men hvis vi taler om den langsigtede vækst, kan det forholde sig anderledes. Det er ikke oplagt, at økonomien ikke kan tilpasse sig,« siger Dalgaard.\nHan henviser til Robert Solow, økonomen der fik nobelprisen for at udvikle den indsigt, at nye ideer og ny teknologi er den ultimative kilde til vækst.\n»Når prisen på råvarer går i vejret, bliver det styrende for, hvilke ideer vi satser på at udvikle, og hvilken retning de tekniske fremskridt tager. Vi har umiskendeligt en råstofudfordring, men hvorfor er den nuværende situation meget anderledes end den, vi f.eks. havde i 1970’erne?«\n– Fordi den produktionsmaskine, vi har i dag, er større end nogensinde før i forhold til det rum, den virker i: planeten med dens råstoffer og miljømæssige modtagesystemer. Det er historisk nyt.\n»Som du udtrykker det, lyder det uigenkaldeligt. Jeg mener, vi kan komme utrolig langt ved optimal udnyttelse af allerede eksisterende teknologier, og ikke mindst i de nye økonomier – Kina, Indien m.fl. – er der et enormt potentiale for at udvikle nye ideer og teknologier. Og det at råstofpriserne går op, standser vel ikke den menneskelige kreativitet og evnen til at få nye ideer.«\n– Selv hvis i-landenes faldende vækstrater kan forklares med demografi og konvergens, så opleves den udeblevne vækst jo unægtelig som en krise for økonomien, med arbejdsløshed og nedskæringer.\n»Det kan meget vel være et forbigående fænomen, del af en cyklus, udsving inden for normalområdet over f.eks. en 50-årig horisont. Men selvfølgelig må det bekymre politikerne, bl.a. ud fra et beskæftigelseshensyn.«\n– Du siger ’det kan meget vel være’. Kunne du lige så godt sige, at det meget vel kan være, at vækstfaldet ikke er forbigående?\n»Som udgangspunkt er jeg åben for begge perspektiver, men når jeg sammenholder økonomiske teorier og empiriske data, så ser jeg ingen overbevisende evidens for en konklusion om, at this time is different, og at væksten holder op om et øjeblik. Tværtimod giver teori og empiri grund til en vis optimisme om, at det er et forbigående fænomen. Men selvfølgelig kan jeg ikke vide det. Det kan ingen.«\n– Det er fristende at tro, at forklaringen på den helt specielle vækst de seneste 150 år, er selve fundet af de fossile brændsler, der besidder en ganske unik energitæthed. Fossil energi kan erstattes med vedvarende energi, men den har slet ikke samme energitæthed. Den luksus, de fossile brændsler har udgjort, kommer måske aldrig tilbage?\n»Selvfølgelig er der en snæver sammenhæng mellem energiforbrug og mulighed for økonomisk vækst, specielt på det meget lange sigt. I den yderste instans er det svært at forestille sig, at det kan bliv ved, set i lyset af termodynamikkens 2. hovedsætning. Men spørgsmålet er, om den type grænse er tæt på eller langt væk. Jeg synes, meget taler for, at den er langt væk. Der er stadig basis for at løfte potentialet for energiforbrug pr. person og levestandarden i de næste mange årtier.«\n– Hvordan definerer man, at grænsen er nået? Der smelter lidt mere af indlandsisen hvert år, der dør hele tiden mennesker som følge af klimaforandringer. Hvornår er omkostningerne for store og grænsen for det tålelige overskredet?\n»Selvfølgelig har økonomisk vækst nogle miljømæssige omkostninger – de lægger sig i den ene vægtskål. I den anden lægges gevinsten, som er muligheden for via vækst at have et velfungerende samfund. Det giver anledning til en afvejning. Hvordan kan vi sikre både miljøet og de fattiges mulighed for en bedre tilværelse og social opstigen? Det er det reelle politiske dilemma i det 21. århundrede.«\n»Uden vækst i indkomst pr. indbygger bliver dagligdagen et nulsumsspil: Hvis du skal have det bedre, så må jeg få det ringere. Hvad gør det ved måden, vi ser på hinanden, og ved det politiske liv? Naturligvis vil det mindske både den sociale mobilitet og tolerancen. Vi er sådan nogle reference-afhængige individer, som får en lykkefølelse ved at stå godt i forhold til andre grupper.«\n– Hvor begavet er det økonomiske system, som via vækst søger at skabe en rimelig fremtid for mennesker, men gør det med stadige op- og nedture og smertefulde kriser, som man kan frygte bare bliver værre, fordi kampen om ressourcerne spidser til?\n»Man kan spørge: Hvad er alternativet? Det kapitalistiske system har vist sig at være en klar opskrift på stigende levestandard. Med det følger så tilsyneladende tilbageslag og kriser, som vi ikke kan gardere os imod. Hvis vi ikke vil have det system med dets kriser, hvad er det så, vi vil have? Et samfund, hvor levestandarden ikke forøges? Det vil være et dårligt bytte for verdens fattige.«\nGrøn Vækstøkonomisk vækstbruttonationalprodukt\n29. september, 2012 - 13:29\nCarl-Johan Dalgaard minder om, at langt over 90 pct. af menneskehedens historie er forløbet stort set uden vækst ???\nOg kilden til denne sandhed er?\nEt håndfuld knogler og stenkile?\nHvis man vil betragte fuldkommen kendskab til menneskehedens udvikling som 100% så er vores reelle kendskab i omegn af 0.001 % jf. arkæologerne.\nMen det forklarer jo også hvordan økonomer finder frem til deres sandheder. En hvilken som helst brøkdel af information der peger i den ønskede retning er tilstrækkelig til at bygge en model som bliver basis for deres og uheldigvis også vores politikeres, beslutninger. At man i processen skal fordreje og pervertere et par universelle begreber spiller ingen rolle.\nAt udvide vores nutidige vækstbegreb til menneskehedens spæde udviklingsperioder, fordi kun sådan kan man nå frem til at der ikke er sket "vækst" i over 90% af menneskehedens historie, er skrigehamrende nonsens, og man må vel regne med at konklusionen af enhver betragtning der bygger på sådan nonsens også er.\nOg så kalder de sig oven i købet videnskabsmænd!\nOg får endda NOBELPRIS for noget så banalt som at udvikle den indsigt, at nye ideer og ny teknologi er den ultimative kilde til vækst.\n29. september, 2012 - 13:46\nOg kulminationen af artiklen er som man kan regne med baseret på udokumenterede påstande som den at kapitalismen er den eneste vej ud af fattigdom for verdens fattige og forresten så fantasiløs som den overhovedet kan blive:\nHvis vi ikke vil have det system med dets kriser, hvad er det så, vi vil have? Et samfund, hvor levestandarden ikke forøges? Det vil være et dårligt bytte for verdens fattige.\nBare fordi vores økonomer - som gang på gang har vist at de ikke kan finde hoved og hale i deres egne fag - ikke har evnen til at forstille sig andet end den kurs der (som de efterhånden selv er ved at få anelser om) fører til krise efter krise med katastrofale følger for planet, miljø og mennesker, skal vi fortsætte med at følge dem i deres jagt på evig vækst. og selv om de løber som en flok sultne lemminge direkte mod afgrunden?\nto finding alternatives!\n29. september, 2012 - 14:12\nEn hel side med lommeuld. Lærer de ikke ekspotentielregning i økonomiskolen og at uendelig er en matematisk abstraktion som hverken findes i naturen eller kosmos.\nDesuden skal man vogte sig for videnskabsfolk der vil forklare ting med ligefremme regressioner og enkelkausalitet, de er sjældent videnskabelige.\n29. september, 2012 - 15:34\nEfterkrigdtidens vækstboom tog ikke de fossile brændstoffers endelighed og deres effekt på miljøet med i regnestykket\nDerfor er det en ´no brainer ´at tale om ikke nærmere defineret vækst\nVækst i en retfærdig og bæredygtig samfundsstruktur er derimod i høj grad efterspurgt - så deet ...\n29. september, 2012 - 16:00\nVækst er en god ting. Bare den er bæredygtig. Dokumenteret bæredygtig.\nHvordan vi omvendt kan have konsensus om at videreføre et gigantisk produktionsapparat, som ikke er bæredygtigt.. det begriber jeg ikke.\nWhen something isn't sustainable, it means it cannot be sustained.\nOmfordeling og vækststop på et højt niveau er da ikke uattraktivt! Hvis vi sørgede for at fordele de opståede værdier i samfundet på nærværende niveau, ville ingen lide nød.\nDen almindeligt lønnede del af befolkningen har den fordel fremfor den rige overklasse, at de ved, hvad man behøver for at leve et relativt behageligt liv i Danmark.\n29. september, 2012 - 16:08\nNu er det jo ikke bare lille Danmark det drejer sig om og jeg mener det du skriver sagtens kan holde til universel gyldighed. Det giver i hvert fald mere mening end hvad professoren oser fra sig.\nUtroværdigheden i de skitserede målemetoder fremgår af, at computerrevolutionen øjensynligt ikke bonner ud med vækst. Vi ved alle, at computerne har revolutioneret hele verden, ikke mindst produktionsapparat og kommunikationen; men disse helt afgørende forandrede betingelser aflæses altså ikke, hvilket jo blot understreger, at man ikke med fornuft kan opgøre den slags, som det bliver gjort.\n29. september, 2012 - 16:12\nJa, romed bucher, jeg mener sandelig også, at de gælder på verdensplan. Der har de så bare et efterslæb, som vores tilbageholdenhed forhåbentlig kan medvirke til indfris relativt hurtigt - det var måske den bedre 2020-plan at gå efter.\n29. september, 2012 - 16:23\nJeg kan ikke lade være med at hæfte mig i at der skrives "Når væksten i levestandard – altså BNP pr. indbygger – tager fart i en økonomi..."\nDette står i noget der ligner andet afsnit af artiklen og allerede her er der en logisk brist som vi desværre efterhånden er blevet blinde for at se. Nemlig hvorfor er det at vækst i levestandard er lig med stigning i omsætning i et givent samfund. Og som der også bliver nævnt i debatten så har økonomifaget i høj grad stået stille. Der er dog flere og flere bevægelser der begynder at anskue tingene anderledes både i form af hvordan vi opnår en bæredygtig brug af de begrænsninger som planeten nu engang sætter.. En del af disse går målrettet ud på at finde en anden måde at måle vores evige hungren efter vækst.\nProblemet med BNP er at det er aldeles uegnet til at måle bæredygtig vækst da denne målestok ikke tager højde for andet end væksten selv. Endvidere giver stigning i BNP ikke nogen garanti for stigning i levestandard i det enkelte land.\n29. september, 2012 - 17:04\nJeg synes det er fint emnet tages op,endnu en gang, og at Information fortjrener ros for at gøre dette. Jeg mener heller ikke at kravet om et eller andet enormt ellermeget nøjagtigt kildemateriaale er nødvendigt for at sige at det 20.århundredes vækst har været helt unikt. Det modsatte virker fuldstændigt usandsynligt. Så vidt jeg ved omtrent firedobledes anallet af mennesker, og mængden af en masse ndre produkter fordobledes mange gange.\nHvis man projicerede denne vækst "tilbage" ville man snart komme til absurd lave tal, som at de to første mennesker skulle have levet rundt regnet for 1500 år siden. Hvornår mon det første hvedeaks skulle have stået på en mark hvis hvedeproduktionen fra starten havde vokset som i 20.århundrede?\n29. september, 2012 - 19:00\nJeg vil, omend givetvis af ganske andre grunde end drømmeøkonomen Poul Schou, tillade mig at anbefale dette makværk af et interview. Makværket er ikke primært jsn's fejl. Han forsøger ihærdigt at få den dogmatiske Carl-Johan-svamp (jeg ved det, primitivt) til at absorbere andet end tvangsindlært dogmatisme, men ganske forgæves. I lighed med Poul Schou er denne stakkels magtens offer ganske ude af stand til at henvise til valide empiriske analyser, som kan godtgøre, at kapitalismen er i stand til at afkoble væksten fra forbruget af endelige naturressourcer. Den form for vækst, som vi (nogle af os) higer efter, og som vi anser som nødvendig for menneskets selvrealisering, kan ikke gøres op i profit, byttevædi og forbrug af endelige naturressourcer, men derimod i brugsværdi, mental, åndelig og organisatorisk vækst i ligevægt med naturen (det er også os!). BMP måler agurker, pærer og æbler som var de kun deres bytteværdi. Død, ødelæggelse og biotopmassakrer tæller på lige fod med omsorg, brystmælk og værnet om naturgrundlaget. De, BNP-præsterne, er endda gået så langt, at de har advokeret for og fremmet anvendelse af matematik i deres manipulation af Homo Economicus, som var det en anden naturvidenskab. De fatter ganske simpelt ikke, at økonomi (husholdning) bygger på gensidighed, omsorg og ægte rationalitet (fælles beslutninger på baggrund af naturvidenskabelige analyser og ditto beslutninger af hensigtsmæssige incitamenter). For dem er konkurrence og fornedrelse af taberne alfa og omega, ja religionen over alle religioner. Skønt artiklen dybest set er spild af papir, skal jsn alligevel have tak for at udstille disse alt for almindelige antagelser for, hvad de er, nemlig ren klassetænkning. Den materielle væksts apologeter står for fald, eller også gør dens ofre. Det er et politisk spørgsmål, i skarp modsætning til et 'økonomisk' ditto. Derfor er valget dit, kære medborger (citizen). Enten står den vedtagne økonomiske tænkning for fald, eller også gør civilisationen. Kast dit lod i vægtskålen!\nDet ville være vederkvægende om jsn også var i stand til at promovere radikalt andre indsigter i den nødvendige omstilling til fællesskab og gensidighed, men det er der grunde til, som jeg (snarest) vil vende tilbage til ved lejlighed.\n29. september, 2012 - 19:19\nPS. Forleden dag så jeg Clement i fjernsynet. Det jeg fik ud af seancen, var, at når 'økonomien' træder ind på arenaen, så må menneske(lig)heden resolvere. Kapitalismens fortalere elsker Homo Economicus, den 'nationale' (læs monopolkapitalistiske og grænseoverskridende) 'konkurrence', og nationen som et fællesskab rettet mod andre nationale fællesskaber. Hvis vi ikke kommer i front kommer de 'andre' efter os! En debat inden for denne dødsspirals logik er et krav, som magthaverne stiller, men som også fører til nowhere. Der er i sandelighed diskurser som er tabu i vores almindelige og daglige diskussion af hensigtsmæssighed. Følg reglerne eller dø, er den evige trussel. Hvordan får vi brudt den?\n29. september, 2012 - 20:45\nEn meget sort/hvid fremstilling af økonomiske muligheder må det siges.\nTroen på mervækst synes dog også at smuldre, helt i i det allerhelligste, så hvis disse forskere og videnskabmænd, begyndte at se fremtiden i øjnene og begyndte at prøve at give nogle intilligente svar og indretningen af en retfærrdig økonomi uden mervækst, men kalitativ vækst, så ville det være så dejligt at få lidt for pengene.\n29. september, 2012 - 21:13\nVi behøver ikke vækst. Vi behøver ikke engang nulvækst. Vi kunne fint leve med formindskelse af BNP. Så hvad er problemet? Det er kun godt, at vi ikke driver yderligere på væksten, Jorden og naturen har kun godt af det.\nSituationen giver os alle muligheder for at eksperimentere med ændringer i samfundsindretningen. Et af de afgørende vilkår herfor er den mentale habitus. Altså hvordan tænker man om livet og dagligdagen? Hvad skal gøres, hvordan skal jeg klare mig, hvordan skal vi klare os? Vil jeg gå ud og slås mod de andre for at sikre det bedste afkast til mig og mine, eller vil jeg gå ud og sige, vi har helt nye muligheder for at samarbejde, for at klare os sammen, og vi behøver ikke stræbe efter mere, vi har alt rigeligt.\n29. september, 2012 - 23:11\nDu har ret Flemming A., men disse mainstreamøkonomer er ikke uvildige. Med mindre de evt. sidder i en slutstilling på et universitet, er de på herrens mark, bogstaveligt talt. Fædrenes og mødrenes synder kunne også risikere at blive 'nedarvet' på børnene. Det er godt (?) maskeret, men vi lever i et klassediktatur. De, mainstreamøkonomerne, vil aldrig se en anden fremtid i øjnene, end den som herrerne foretrækker, realistisk eller urealistisk. I brede lag af befolkningen såvel som blandt fagøkonomer hersker der en tyrkertro (undskyld udtrykket) på, at vi ikke kan undvære markedet og dermed de markedsledende (som vi alle 'burde' ønske os at tilhøre) uden at ende i en moderne stenalder. Det er klassesamfundets ældgamle rationale: Hvis du ikke støtter din lokale undertrykker, vil barbariske og fremmede undertrykkere tage over, og det bliver værre. Det er der jo mere end et gran af sandhed i. Det er vilkårene, som uden organiseret modstand, vil vise sig at være 'sandheden'. Den vedvarende 'vækst' er langt mere end at være et umuligt 'faktum', en sutteklud for verdens underpriviligerede (herskerne ved godt at det er umuligt), og en udskydelse/destruktion (den amerikanske drøm og lign. mere eller mindre enfoldige slagord) af kravet om et retfærdigt samfund og en retfærdig fordeling, her og nu - en blanding af ideologisk forførelse, og retfærdiggørelse af den herskende elendighed. Bevares, jeg lider som førtidspensionist med en hustru i arbejde ikke nogen materiel nød, men det er ligegodt en pinsel at være vidne til vores kulturs og økonomis dødsmarch. Fremtiden tør jeg slet ikke tænke på. I dag er det grækerne, spanierne og irerne der smager pisken. Hvis de falder, falder vi efter dem, og vi vil blive efterladt til monopolkapitalisternes uindskrænkede herredømme. Det bliver fascisme. Jeg kan leve af min pension (og min hustrus løn), men disse kan ikke opretholdes hvis presset mod reallønnen og den samfundsmæssige fordeling skrider, hvilket den er i fuld gang med at gøre. Det er et dilemma. 'Objektivt' set er jeg i en situation, hvor jeg burde ønske at væksten ville fortsætte - når det regner på præsten drypper det på degnen - påstås det i hvert fald.\nDet er en fundamental misforståelse at tro på, at et vækstorienteret samfund kunne holde mig (og dig) skadesfri i længden. Som jsn's odysse (tak for den) klart viser, er der ingen redning i væksten, kun undergang. Om ikke for mig (dårligt helbred), og hvis den herskende ideologi vinder den sidste (?) kamp, så dog for mine børn og eventuelle børnebørn og deres børnebørn (hvis de kommer til verden).\nVi er i den grad på kollisionskurs med vores materielle, herunder især naturmæssige, forudsætninger, at alt andet end et brud med den herskende tendens (orden) vil bringe os fra asken til ilden. Hvem der skal betale prisen, er allerede besluttet. Det bliver de brede masser, os. Her ville et oprør fra fagøkonomernes side være af uvurderlig betydning, men jeg tror ikke, at det har et gran af realisme i sig uden en folkelig rejsning mod den herskende dødskurs, som så ville kunne give 'disse forskere og videnskabsmænd' et rygstød til at blive/være ægte videnskabelige - 'se fremtiden i øjnene'. Den der betaler, bestemmer hvad der skal spilles. Det lyder for banalt, og det er det også, med mindre vi giver aktiv og vedvarende støtte til videnskabsfolk, som ser på økonomien som et fælles anliggende, og ikke som et anliggende for profittens bevarelse og bytteværdiens uindskrænkede herredømme. Med andre ord, der er ikke noget håb at hente i, at 'disse forskere og videnskabmænd, begyndte at se fremtiden i øjnene og begyndte at prøve at give nogle intilligente svar og (på) indretningen af en retfærrdig økonomi uden mervækst, men k(v)alitativ vækst. De lærer deres raison på et universitet, som styres af eksterne erhvervsinteresser, og de skal finde deres (fremtidige) beskæftigelse på et arbejdsmarked, hvor køber bestemmer. Det synes umiddelbart som umenneskeligt hårde krav at udsætte en enkelt erhvervsgruppe for (især når det handler om vores fælles uundværlige videnskabelighed), men det er faktisk alles vilkår. Fornuftige økonomer med basis i naturviden- og fællesskab kan udrette meget og være med til at ændre vores kurs mod økologisk sammenbrud, men kun hvis VI stiller krav om deres intellektuelle frihed og giver dem mulighed for at udøve den. Selvfølgelig er det et spørgsmål om 'at se fremtiden i øjnene', men det er først og fremmest et spørgsmål om at (undskyld udtrykket) 'de brede masser', kræver 'uvildig' information om økonomi og klodens bæreevne. Det har de brede masser ingen videnskabelig indsigt i, men de har den intuition, som økonomerne ikke har lov til at have, fordi den er i modstrid med Says Lov, Robert Solow og Milton Friedman, vor tids herskende økonomiske dogmer, som nok har et gran af relation til virkeligheden, men som ikke tager udgangspunkt i eksisterende menneskelige fællesskaber, naturens bæreevne og nødvendigheden af det menneskelige kollektivs fælles behov for en anstændig overlevelse, som holder, også til vore børnebørns og deres børnebørns behov og berettigede krav på en anstændig tilværelse. Vi må støtte videnskabsmænd og -kvinder plus studerende i kravet om den intellektuelle og videnskabelige frihed, som vi ikke kan overleve foruden. Vi må kræve videnskabens uafhængighed af erhvervsmæssige monopoler og særinteresser. Så tror jeg at de (videnskabsfolkene) vil bestræbe sig på 'at prøve at give nogle intilligente svar (på) og indretningen af en retfærrdig økonomi uden mervækst'. Det handler om politik (dvs magt og indflydelse) og ikke om gode viljer og fromme ønsker.\nDet vil jeg gerne forsvare, hvis der er nogen, som har lyst til at udfordre mig.\n29. september, 2012 - 23:36\nDet var et ualmindeligt flot indlæg Hr. Niels-Holger Nielsen, som jeg ville ønske at jeg kunne have skrevet.\nJeg skal ikke udfordre dig, men sammen med dig ærgre mig over økonomernes (over)tro på egen evne, til at analysere et samfunds økonomi , uden at tage de mest basale menneskelige krav og rettigheder med som selvfølgeligheder.\nJeg deler din pessimisme, men dog ikke kulsort, men i mere mørkegrå meleret form, fordi jeg som bevist naiv tror på det bedste i mennesket og alt det andet pladder. Derfor MÅ folk da vågne op en dag før det er for sent.\nMen mange tak for et flot indlæg\nTusind tak Flemming A.\n29. september, 2012 - 23:51\nJeg bliver i øvrigt lige nødt til at tilstå, som radikal kritiker af Rune Lykkebergs dødssejler af en weekendavis, at denne har fået et gevaldigt løft af at jsn har fået lov til at sætte sine mere teoretiske overvejelser, som jeg kun delvist deler, i scene. Det er efter min mening så tæt på ægte intellektualisme, som man kommer i dansk dagspresse. Tak Rune.\n30. september, 2012 - 00:41\nSteen Nielsen siger: "Problemet med BNP er at det er aldeles uegnet til at måle bæredygtig vækst da denne målestok ikke tager højde for andet end væksten selv."\nJeg bliver fascineret af menneskeheden, når jeg ser ud over New Yorks skyline; og når jeg ser mikrochippens indre gennem et mikroskop; og når jeg ser virksomheder som Mærsk organisere over 100.000 ansatte på tværs af landegrænser, sprog og kultur; og når jeg ser Japan rejse sig gang på gang efter rædsomme naturkatastrofer som jordskælv og tsunamier; og når jeg ser, at NASA, ESA og selv rumprogrammer som vores egne Copenhagen Suborbitals ikke blot drømmer, men også vover sig ud ad atmosfæren; og når jeg ser lingvisten Steven Pinker anskueliggøre, at den menneskelige civilisation bliver fredeligere og fredeligere trods verdenskrige og ulighed i verdens fattigste lande; og når jeg ser kornet spire på marken uden tvang fra andet end dets rødder; og når jeg ser, at en tre-årig på egen hånd nysgerrigt lærer bogstaver og tal med en iPad; og når jeg ser, hvordan kineserne skaber fremskridt for så mange millioner mennesker på så kort tid, at Kina bliver verdens største økonomi inden 2030.\nJeg bliver ikke fascineret, når jeg ser en biodynamisk landmand røre sit vand i urets retning ved fuldmåne. Jeg bliver dog lidt forundret. :-)\n30. september, 2012 - 08:10\nArtiklen ligger i forlængelse af virkeligheden som den fremstår for mange mennesker. At være ’professor’ i vækstøkonomisk sammenhæng, er som at være kok på McDonald’s. Hele dette effektiviseringsmantra som er dets eget formål, er (som Niels-Holger Nielsen rigtignok anfører i en velskrevet kommentar) blevet den nye religion. Det er som om en kapitalistisk askese, en arbejdet-for-arbejdets-skyld ideologi har slået ned i store dele af den vestlige verden, som udmønter sig i en kollektiv psykose med den økonomiske rationalitet som stjernerytteren på holdet. Mennesket bliver vandbæreren; flaske holderen for den økonomiske rationalitet og dens forfægtere, som i professionel sammenhæng bl.a. er professorer, som Carl-Johan Dalgaard. I denne intellektuelle blåstempling som ligger i ’professor’-titlen giver, bader disse tallenes troldmænd sig i rugekassens varme; de bliver nusset og masseret som Kobe-kvæg af erhvervslivet, for at blive ved med at gentage det igen og igen: vækst og kapitalisme er eneste mulighed. Skulle man have et andet forslag, er man kommunist og/eller en sløv pade der er negativt indstillet; ”ser begrænsninger frem for muligheder” som det så højtbesunget hedder.\nJeg mødte en mand på 27 år i går. Han er lige startet på universitet. Han fortalte mig om hvilke jobs han har haft; egen virksomhed, butiksleder for forskellige støre og mindre supermarkedet og lignende. Han fik stress – ikke direkte af overarbejde, men af meningsløshedens påtrængende gemyt. Det begyndte at snurre; føles underligt at skulle effektivisere helt ned på tisse-pause niveau, på motivations kurser (under fanen: ”Se mulighederne fremfor begrænsningerne), rationalisere på bekostning af de menneskelige omkostninger og mere til. Han fik ”en krise” som han sagde. En krise som de økonomiske troldmænd administrerer som Arkimedes får møblementet til at svæve i Disney-filmen ’Sværdet i stenen’. Det hele handler om at glemme filosoferen over tilværelse og banke derudad i konformitetens og nepotismens bekræftende medvind – ”tid er penge” som Benjamin Franklin savlende noterede.\nNetop ’meningsløsheden’ synes at vokse sig stærkere og større des mere fremskreden (neo-)kapitalismen bliver. Hvad er det vi jagter? Argumentet som ofte hives ud af klaphatten af forfægtere af dette økonomiske spøgelse, er, at det hæver levestandarden for mennesket generelt, med STREG under u-landene. Det gavner simpelthen u-landene er teorien, eller som Niels-Holger Nielsen skriver: ”når det regner på præsten, drypper det på degnen. I USA kalder de det ’trickle-down effect’: Det er den samme sandwich, det samme pålæg og den samme mayonnaise. Men hvad der falder i øjnene er dels, at forhøjet levestandard ikke er smukt i sig selv. Det er ret beset et fladt argument. Det forfladiger muligheden for at deltage i debatten om hvad denne vækst skal bruges til – den mening er jo som bekendt udliciteret til den nye religions djævel, ’profitmaksimeringen’ – og om denne vækst overhovedet flugter tilnærmelsesvis med naturens bæredygtighed. Derudover er kløften mellem rige og fattige lande blevet større de seneste 30 år – hvor er regnen Hr. Præst? Hvor er regnen…\nNutidens kapitalisme er blevet et frygteligt ægteskab. Et ægteskab ingen tør opløse i frygten for en ny tilværelses usikkerhed. Selvom der måtte ryge tænder i slåskampe, kastes med tallerkner under middagen eller gro centimeter tyk skimmelsvamp på væggene, ja så forlader ingen parter denne faldefærdige konstellation.\nSom jeg tragikomisk måtte konstatere for nogle dage siden: Jeg spørger: ”Kan man ikke bare være menneske nogen gange?” hvortil der blev svaret (fra en leder i erhvervslivet): ”Det er der ik’ peng’ i”. Det er vel ret beset kernen i nutidens vestlige verden. Der er ikke penge i at være menneske. Vi er som mennesker ikke indrettet til konstant at være effektive, og vores undertrykte behov for at være sociale væsner, grine, filosofere over tilværelse mening mv., kommer til udtryk i en forkrampet erhvervsmæssig flittighedstilstand, som – hvis der først stilles spørgsmålstegn ved det – kan ende med at afføde en personlig krise, se bare på Stress-fænomenet, fordi et påtrængende spørgsmål hele tiden lurer om hjørnet. Som med myg gene ved en søbred, kan man ikke slippe af med dette forjættede spørgsmål: Hvilken mening har denne vækst for mennesket? Hvad er det vi jagter? Hvis man begynder at søge svarene, er man allerede på vej væk fra væksthelvedet. Vi SKAL til at søge svarene.\nCarl-Johan Dalgaard er ikke åben for noget. Det påstår han, men det er ikke sandt. McDonald’s har en flyer liggende som de gerne ser at man udfylder, fordi de påstår at sætte pris på ”din mening”. Er der nogen – udover Carl-Johan Dalgaard og medløbere – der tror, at McDonald’s, medmindre det gavner profitten, vil lytte en rygende brandskid på mig eller andre der noterer hvad fanden de end tænker? Nej. Det samme gælder CJD. Han er kun åben for ”begge versioner” hvis de peger i retning af økonomisk vækst.\nCarl-Johan Dalgaard noteres også for følgende bemærkning: ”Der er stadig basis for at løfte potentialet for energiforbrug pr. person og levestandarden i de næste mange årtier.” Det er ikke rigtig t– og selv hvis det er (i ren teknisk forstand), så er det rygende forkert i menneskelig forstand – vi har ikke brug for flere produkter og smid-væk ting. Så vidt jeg husker sagde Nietzsche engang, at menneskets lyst og stræben efter komfort bliver dets undergang. Jeg er enig med Nietzsche, desværre kan jeg ikke selv sige det til ham, men måske skulle dette budskab erstatte det med store ulykker forbundne ”Arbeit macht frei” og lave en omformulering: ”Mensch zu sein macht dich frei”?\nFlot kommentar Niels-Holger Nielsen (lidt nepotisme kan vi vel også klare hér i debatten ;))\n30. september, 2012 - 10:22\nLev af vitaminpiller, proteindrikke og tag en iltmaske på. Det ville flugte eminent med din materialisering for enhver pris. Alle disse fantastiske skabninger du taler om har en slagside. Men som sagt, fetich er et irrationelt fremtrædende for mennesket. Din fetich må være materialisering og elektronik. Jeg nøjes med øko æg, musik og en nøgen kvinde.\nHar du nogensinde overvejet at udvikling kan være afvikling?\nNiels-Holger Nielsen siger: "Fornuftige økonomer med basis i naturviden- og fællesskab kan udrette meget og være med til at ændre vores kurs mod økologisk sammenbrud, men kun hvis VI stiller krav om deres intellektuelle frihed og giver dem mulighed for at udøve den."\nProblemet i det problem er, at det er et luksusproblem.\nVerdens fattigste har ikke brug for økologi - de har brug for frihandel, retstilstand, mindre korruption, rent vand, sygdomsbekæmpelse, ansvarlige ledere, uddannelse og mest muligt udbytte af sin jord, så befolkningen kan ernæres. Blandt andet. Men økologi står altså sidst på prioriteringslisten over løsninger, selvom det står øverst på Østerbro-segmentets indkøbsliste.\nBæredygtighed er vigtigt, ja, og det skal vi i de bedst udviklede økonomier løse. Men det er ikke et filosofisk dilemma som hønen og ægget. Bæredygtig økonomi kommer før bæredygtigt miljø, hvis vi skal løse den tredje verdens problemer. Bagefter kan begreberne danse tango sammen, som de ikke mindst gør i Information, hvor trækrammermentalitetens "Vi har jo nok" lever i bedste velgående.\n"Folk vil have vaskemaskiner", som Hans Rosling sagde om befolkingerne i verdens mindst udviklede lande. Man kan ikke fortænke dem:\n30. september, 2012 - 11:10\nNick Mogensen siger: "Har du nogensinde overvejet at udvikling kan være afvikling?"\nJo, det har jeg. Men det er en retorisk tomhed, du udgyder. Og det er ikke andet end udtryk for, at du ikke formår at prioritere problemers størrelse, hvor navlepilleri er nederst på skalaen, Femern-forbindelsen midtvejs og fusionskraft øverst.\nLad os sammenligne prioriteringer af historiens gang:\n1. Økologisk æg\n1. Thomas Edisons elpære\n2. Rudolf Emmerich og Oscar Lows opdagelse af antibiotika\n3. Johannes Gutenbergs trykpresse\nNick, du må leve det liv, du lever. Men underkend aldrig effekten af udviklingen, og hvor meget den betyder i bedre liv for mange, mange millioner mennesker.\n30. september, 2012 - 12:21\nJeg skrev mit tidligere indlæg med en vis portion af humor. Det var intentionen i hvert fald. Du tolker det tydeligvis mere bogstaveligt hvad angår metaforerne. Pointerne er sådan set gode nok. Jeg holder fast i at dit skriv er udtryk for en generel reduktionisme, herunder din implicitte stigmatisering af den biodynamiske bondemand. Du skriger for mig at se, af arrogance over for økosystemer.\nJeg ved udmærket hvad retorik er. Tak for din undervisning, men spar mig for dine ideologiske skævvridninger om min lyst til Femern-forbindelsen eller fusionskraft. Jeg aner ikke noget om nogle af delene, ligeså som du tilsyneladende ikke aner meget om økonomisk og materiel udviklings slagsider. Du er jo imponeret (og ikke meget andet), som du selv skriver. Hvilket minder mig om hvorfor det er så vigtigt at ryste sig ud af den moderne forelskelse, elektronik og positivistisk videnskab, fra tid til anden.\nJeg kan godt lide el-pæren. Men jeg slukker den når jeg forlader rummet. Det skulle du prøve ;)\n30. september, 2012 - 13:39\nNick Mogensen, materialisme og kapitalisme er så smukt indrettet, at det heldigvis straffer dem, der overforbruger, mens det belønner de fornuftige.\nNår overklassebørn som Frederik Fetterlein ikke formår at behovsudsætte, betaler de for prisen for sit overforbrug og står til ansvar for kreditorerne. Når familier har tre carporte og biler, betaler de ekstra for det, de reelt ikke har behov for. Når en Apple-nørd skifter fra iPhone 4S til iPhone 5, selvom forskellen er minimal, betaler han prisen. Når arbejdsgivere som den tidligere direktør for Agnes Cupcakes ikke behandler sine ansatte ordentligt, betaler de prisen og bliver fyret. Når forbrugere køber mærkevarer som Kellog's cornflakes, betaler de prisen for uvidenhed, for white label-produktet ved siden har trods anderledes indpakning samme indhold og er produceret på samme fabrik.\nNår Dong investerer i vindmøller, får danskerne grøn strøm, og Dong får et afkast. Når København får metroringen, får vi kortere til arbejde og fornøjelse, hvilket gavner den enkelte, men også samfundsøkonomien. Når Onfone og Telmore udfordrer telebranchen, tjener Morten Strunge og Frank Rasmussen kassen, forbrugerne får billigere priser, mens TDC og alle de andre aktører ser markedsandelene svinde. Når jeg slukker lyset om dagen, sparer jeg strømmen.\nDer er en naturlig, indre magtbalance i kapitalisme mellem profit og tab, fornuft og ufornuft, godt og dårligt, frihed og tvang, normalforbrug og overforbrug. Det er en helt grundlæggende forskel på kapitalisme og mange andre ideologier, for kapitalismens magtbalancer regulerer grundlæggende sig selv.\nBliver biodynamiske landmænd nogensinde straffet for at være så biodynamiske, at deres udbytte ikke brødføder så mange, som jordloddet ellers kunne? Nej. Tværtimod bliver de belønnet for sin idealisme, når forbrugerne betaler den højere pris. Det er der intet stigmatiserende i.\n30. september, 2012 - 14:02\nProblemet med alle dine glimrende iagttagelser, Jakob Bagterp, er, at de foregår på trods af kapitalismen. Virkeligheden er ikke markedet, virkeligheden er, at folk trods alt er fornuftigere og mere ansvarlige, end markedet indbyder dem til.\n30. september, 2012 - 14:25\nOg hvem sagde så at Marx ikke havde fat i noget centralt da han beskrev profitratens tendens til fald for snart 150 års siden?\n30. september, 2012 - 15:44\nPeter Hansen siger: "Problemet med alle dine glimrende iagttagelser, Jakob Bagterp, er, at de foregår på trods af kapitalismen. Virkeligheden er ikke markedet, virkeligheden er, at folk trods alt er fornuftigere og mere ansvarlige, end markedet indbyder dem til."\nJeg er helt enig. Kapitalismens grundprincipper er en måde at beskrive verden på, og som tager udgangspunkt i mennesker og samfundet. Det var netop det, Adam Smith gjorde i "The Wealth of Nations", hvor han beskrev markedets "usynlige hånd". Folks forstand er netop denne usynlige kraft. ;-)\nKapitalisme er samtidig den værktøjskasse, vi kan bruge til at tøjle grådighed, forurening og alle de andre dårligdomme, ineffektive markeder medfører - netop ved at indsætte de naturlige magtbalancer, hvor afkast og risiko holder hinanden i skak.\nHvis nogen forurener den luft, andre indånder, skal de betale en rimelig pris for det. Hvis nogen forurener grundvandet, skal de betale en rimelig pris for det. Hvis nogen dyrker vores fælles jord, skal de betale en rimelig pris for det. Vores jord, grundvand og luft er trods alt så knappe ressourcer, at de nok nærmere er "monopoler". Til gengæld er jeg langt fra enig i de fleste venstrefløjsøkologer om, hvad denne rimelige pris er.\n30. september, 2012 - 15:59\nRobert O Jensen siger: "Og hvem sagde så at Marx ikke havde fat i noget centralt da han beskrev profitratens tendens til fald for snart 150 års siden?"\nDet er vist en misforståelse, eller så er det langt længere ude i fremtiden. Se blot på fremskrivningen for økonomisk udvikling i BRIK-landene, og husk på, at vækst er eksponentielt, ikke lineært stigende. Inden 2030 er Kinas økonomi større end USA's, og omkring 2050 er Kinas økonomi næsten dobbelt så stor som USA's.\n30. september, 2012 - 16:54\n”… materialisme og kapitalisme er så smukt indrettet, at det heldigvis straffer dem, der overforbruger, mens det belønner de fornuftige”.\nDet er forkert. Det er simpelthen en grundlæggende misforståelse du forsøger at definere som et princip. Det svarer i mine øjne til at sige, at hvis vi i Danmark i gennemsnit brugte 400 liter vand om dagen per næse, så ville 200 liter være lavt – eller måske mere reelt (og ikke bagvendt logisk), at det generelle forbrug er for høj?! Denne iagttagelse har din ovenstående tese slet ikke øjne for. Al ære til dit forsøg på at forklare dig, men du er grundlæggende ude i logiske fejlslutninger; der mangler en mellemregning som du elegant som en balletdanser hopper hen over – bevidst og/eller ubevidst?\nNiveauet for forbrug af forbrugere, som du betegner som ”de fornuftige”, er et umuligt regnestykke at gøre op. Netop hér ligger en afgørende svaghed; det selvopløsende i din tese, fordi denne tager for givet, at der skulle findes et ’fornuftigt niveau’, hvilket er en fuldstændig subjektiv vurdering der ikke tager højde for den objektive virkelighed. Den objektive virkelighed er den, at vi grundlæggende er på vej mod – ikke kun i forhold til CO2, men også i forhold utrolig mange andre variable – nedbrydning af naturens mulighed for følge med. Vi ryger mere tobak end vi tilfører pibekassen kunne man sige.\nDen næste fejlslutning som du begår, er det forhold, at du ikke tager højde for, at forbrugerismen er ansporet af det kapitalistiske system. Systemet opdrætter en borgertype styret af forbrug, hvilket selvsagt fremmer denne borgers lyst – dialektisk med samfundsnormer – til at købe, forbruge og smide ud.\nFor 30 år siden var folk ligeglade med tablet’s; de vidste ikke at disse eksisterede, eller kom til at eksisterer. Dette forhold indbyder til helt logisk at antage, at visse behov – qua markedsføring, forbrugerisme, det lønnede arbejdes indoptagede pseudo-nødvendigheds status som det har fået i de fleste vestlige borgeres liv, vækst-mantra og effektiviseringsforelskelse – er kunstigt frembragte, endog i ganske betydelig grad. Dette tager ”dit” ’smukt indrettede’ system ikke højde for når det skal beskrive sine bedrifter som elpæren, kraftscanning og antibiotika. Livet handler om balance, og hvis det er en ting der er sikkert i denne verden er det, at neo-liberalismen har forvandlet enhver balance til en fuldstændig kaotisk, unaturligt og anomisk opfattelse af moral, virkelighed og købelyst, der langt overstiger hvad der kan kaldes ’et fornuftigt forbrug’.\nEt sidste element som din tese ser bort fra, er det forhold, at kapitalismen ikke nødvendigvis belønner den fornuftige, faktisk kan det hævdes i flere tilfælde at være modsat. Tag fx den moderne finansmand, navnlig i USA, han med sikkerhed forbrudt sig imod min definition af medmenneskelighed, moral, fællesskab og ansvar, selvom dette rent juridisk er blevet tilladt. Men jura er en menneskeskabt konstruktion, som kan være fuldstændig i modstrid men hvad jeg opfatter som moralsk og etisk forsvarligt. Tag fx lovgivning om stening af kvinder eller hængning af bøsser. Det er muligt at en given lov tillader noget sådant, men det vil i min verden, alle dage være grotesk og usmageligt. På samme måde mener jeg også, at spekulationsøkonomien(/økonomien bygget på fiktive værdier og gæld) som fx den græske milliarder George Soros allerede i 1998 anførte var: ”… en større trussel mod det åbne samfund i dag end en hvilken som helst totalitær ideologi.”, er at betragte som en menneskefjendsk, fællesskabsfjendsk, individualiserende, egoisme-fremkaldende og økosystems-nedbrydende konstellation, som bygger på mange drivkræfter stammenende fra det ufornuftige.\nDin tese er fra mine briller at betragte, som en full-blown Doctor Jykell and Mr. Hide\n30. september, 2012 - 17:14\nDet klør i fingrene efter at kommentere de mange spændende indlæg, men det blive ikke lige nu. Først skal jeg have en morgenfed og en Masterbrew, siden skal jeg lave aftensmad - det bliver fedt (kartoffelpandekage med en røvfuld af lækkerier til). Men jeg vender tilbage. Ay-ay.\nNick Mogensen, jeg vil undlade at svare på alle de synspunkter, du prøver at lægge i munden på mig, og gøre mig til stik-i-rend-dreng for andres gerninger og lidelser.\nJeg hæfter mig ved, at verden historisk set er blevet et fredeligere sted, og hvor langt flere har udsigt til at gå fra fattigdom til velstand, når man indfører frihed, frie virksomheder og privat ejendomsret, og når man beholder frugterne af sit arbejde og bærer sine tab med personligt ansvar. (Og at det er langt værre at gøre det modsatte ved at indføre totalitær socialisme, eller det øko-socialistiske eksperiment hele den danske venstrefløjs utopiklub agiterer for.)\nDet er blandt andet derfor, vi i dag har bedre muligheder for at leve vores liv end vores forældre og vores bedsteforældre. Og det er blandt andet derfor, Kina og de andre BRIK-landes indbyggere får samme muligheder.\nJeg er i øvrigt ikke uenig med George Soros eller andre, der mener, at den nuværende fractional reserve-økonomi og fiat-penge er noget juks. Det siger vel sig selv, at jeg ikke er monetær masochist.\n30. september, 2012 - 17:55\nFlemming Andersen, du skal ikke være nærig med din version af historiens vingesus. "Livet kan kun forstås baglæns, men må leves forlæns", forstås.\nVar det DDR, livet var bedst? Var det i Sovjet, livet var bedst? Var det i 1960'ernes USA eller i dag, livet var/er bedst? Var det i 1960'ernes Danmark eller i dag, livet var/er bedst?\n30. september, 2012 - 18:21\nJeg ved det falder mange for brystet, men jeg kender flere mennesker fra bl.a. Litauen og Ukraine, som tydeligt har udtrykt deres begejstring for visse dele af kommunismen. Din spørgen til om jeg (og andre) ønsker en tilbagevenden til historiske systemer er typisk og flad. Det er en ren George Bush (er i venner?): ”Hvis ikke du er med os, er du imod os” – det er da i sandhed at reducere diskussion til et kødløst niveau.\nJeg agiterer for et mere fællesskabeligt demokrati, hvor økonomisk rationalitet bankes af veje for et mere tolerant og mindre forbrugerisme præget samfund, som ikke arbejder på en konstant vækstforøgelse som det vigtigste i tilværelsen. Mange gør det uden at vide det.\nDu er enig med George Soros, men dine udtalelser peger i en retning: Den neoliberale retning. Du synes godt nok systemet skal justeret; olietankeren skal males. Men det forandrer ikke ved, at det nuværende system er bygget på et generelt forrykt overforbrug. Olietankeren forbliver den samme selvom farven er skiftet.\n30. september, 2012 - 18:23\nDet er trist, at der åbenbart er foregået en massiv indoktrinering mht. socialismen, så den ikke fremstår i sin frodige og udogmatiske form for unge mennesker, der ellers ikke virker tabte bag af en vogn!\nIngen ønsker kommandoøkonomi, og hvis socialisme er noget, er den frihedssøgende.\nDen konforme borgerlige puritanisme, som vi møder, ser ikke, at friheden ligger i uafhængighed fremfor i valg mellem onder.\nDenne konformisme har rod langt ind i socialdemokratiet, og er det, vi hører, når Mette Frederiksen siger 'ret og pligt' - som hun vender på hovedet! Det er ikke en balance, der skal opretholdes af moralske grunde, men af nødvendige, og jo mere vi kan eliminere pligtdelen, jo bedre og jo mere frihedsskabende et samfund får vi. - På samme måde med at løbe risici og høste både gevinst og tab! Jamen, der er i vort samfund ingen grund til, at den, det går galt for, skal føle sig prisgivet og stå på egne ben! Ligesom der heller ingen grund er til ikke at møde generel opbakning til sit projekt, hvis det er godt og fornuftigt.\n30. september, 2012 - 20:00\nJakob Bagterp – ”Hvis nogen forurener den luft, andre indånder, skal de betale en rimelig pris for det. Hvis nogen forurener grundvandet, skal de betale en rimelig pris for det. Hvis nogen dyrker vores fælles jord, skal de betale en rimelig pris for det. Vores jord, grundvand og luft er trods alt så knappe ressourcer, at de nok nærmere er “monopoler”. Til gengæld er jeg langt fra enig i de fleste venstrefløjsøkologer om, hvad denne rimelige pris er.”# 30. september 2012 kl. 15:44\nEn rimelig pris ? For en værdi, en overlevelsesressource, der er ubetalelig. Jeg er tvunget til at sælge mine overlevelsesressourcer til gengæld for et system, der er undergravende på afgørende miljø-og socioøkonomiske parametre. En rigtig, rigtig dårlig handel – for alle. Dette er især utåleligt, fordi det ikke er nødvendigt. Men her er en større bevidsthedsrevolution påkrævet, hvis flertallet skal forstå fællesskabets dna, og hvorfor det er mest hensigtsmæssigt at indordne sig denne i stedet for at hylde en helt misforstået og frihedsødelæggende ideologi. Tak til Niels Holgers rygende klare bredsider.\n30. september, 2012 - 20:31\nRandi Christiansen siger: "En rimelig pris? For en værdi, en overlevelsesressource, der er ubetalelig."\nJa, virksomheder føler et vist ansvar, hvis de ved, de skal betale regningen for uheld. Franske Total tør blandt andet ikke tage chancen med dybhavsboringer omkring Grønland:\nJeg glæder mig da også til, at det fossile CO2-helvede stopper - ikke mindst på grund af bilernes partikelos i byerne, der skader folkesundheden direkte. Min pointe er blot, at udviklingen klarer det for os - og incitamentet til at finde alternativer til fossile brændstoffer vil være langt mindre, hvis vi stoppede op og eksperimenterede Danmark om til Friland.\nSå længe energi er en knap ressource, søger virksomheder, forskere og ingeniører - se på Novozymes, Danisco, Vestas og alle de andre - enhver mulighed for at nedbringe ressourceforbruget. Det sker hver eneste dag, ligesom de fleste af os slukker lyset i soveværelset om natten og tager cyklen på arbejde.\n30. september, 2012 - 20:34\nNick Mogensen siger: "Jeg agiterer for et mere fællesskabeligt demokrati, hvor økonomisk rationalitet bankes af veje."\nHvis alternativet til udvikling er irrationel økonomi, så forstår jeg bedre, hvorfor vi nok aldrig bliver enige. :-)\n30. september, 2012 - 20:41\n"Det er trist, at der åbenbart er foregået en massiv indoktrinering mht. socialismen, så den ikke fremstår i sin frodige og udogmatiske form for unge mennesker, der ellers ikke virker tabte bag af en vogn!\nIngen ønsker kommandoøkonomi, og hvis socialisme er noget, er den frihedssøgende."\nStørstedelen af den danske økonomi er da underlagt streng statslig kontrol.\nUndervisning, infrastruktur, transport, finans, sundhedssektoren, fødevareproduktion osv osv. All sektorer som er underlagt streng statslig kontrol og styring. Til stort set alle danskeres tilfredshed.\n30. september, 2012 - 20:50\nJakob Bagterp - Udviklingen klarer det for os ? Vi er alle en del af udviklingen - hvem styrer ? Brændt barn skyr ilden - der må være grænser for masochismen.\nUdviklingen ? I dén forsvarer jeg mine rettigheder, så godt jeg formår imod de overgreb, der sker.\nBevidsthedsarbejde er med til at drive udviklingen. Engang blev det betragtet som landsforræderi at tale om miljøbeskyttelse, og først indenfor de seneste år er den hellige og almindelige bilismes berettigelse blevet betvivlet - listen er lang.\nVi diskuterer her de forskellige scenariers implikationer og de deraf formodede rationelle valg.\nUdviklingen ? Er det ´survival of the fittest´, som du sætter din lid til ? Eller er det en tankegang om at lige meget hvormange omveje ad hvilken, så ender vi dog ´til sidst´ det mest formålstjenlige sted ?\nHvilket sidste jeg bekender mig til, men ikke derfor frakender os meningen i at tænke selv og søge at styre udviklingen i retning af det gode, sande , skønne og retfærdige.\nDa det materielle rum er en fast størrelse, burde det i princippet ikke være så vanskelig en øvelse, som den nu alligevel udfolder sig.\nSelvom nyeste forskning sætter tanken om ´det frie valg´i et nyt lys, forbeholder jeg mig stadig retten til at søge at skelne imellem ondt og godt.\n30. september, 2012 - 22:02\nNick Mogensen, spøg til side. ;-) Rationel økonomisk tænkning kan nu godt være gavnlig - især hvis man vil gøre en forskel for den tredje verden. Lad os tage et eksempel:\nFrem med lommeregneren, hvis du vil ændre verden! :-)\n30. september, 2012 - 22:41\nRandi Christiansen siger: "Udviklingen ? Er det ´survival of the fittest´, som du sætter din lid til ?"\nHvorfor? Den produktionsvirksomhed, der bruger mindst energi og dermed har de færreste omkostninger, har en større fordel end sine konkurrenter. Tro mig, alle virksomheder er omkostningsbevidste og sparer, hvor de kan - især i disse krisetider, hvor toplinjen ikke vokser, og hvor færre omkostninger er eneste mulighed for mere på bundlinjen. Eksempler:\nBASF, der er en af Europas største kemiske virksomheder og beskæftiger 33.000 arbejder i Ludwigshafen, har et sindrigt, komplekst genbrugssystem af varme og køling, elektricitet og affaldsstoffer. Og de forbedrer sig hele tiden i energi- og genbrugseffektivitet:\nInternettet er heller ikke gratis. Google søger hele tiden at optimere sine datalagre, fordi køling af computere er væsentligt dyrere end opvarmning. Derfor har Google blandt andet placeret et stort datacenter på Island, som dækker Nordamerikas og Europas datatrafik, og hvor de kan omforme Islands gratis geotermiske energi til køling. Hver Google-søgning udleder cirka 0,2 gram CO2, og det er prisen for effektiv udveksling af viden:\nHamborg er mærkeligt nok Europas tredje største havneby efter Rotterdam og Antwerpen, selvom Hamborg ligger 110 km. ind i Tyskland for enden af floden Elben. Skibstransport er væsentligt billigere end landtransport per container, og derfor handler det om at få containerne så tæt på det nordeuropæiske afsætningsmarked som muligt:\n30. september, 2012 - 23:08\nNerj det er ikke nogen misforståelse. Beregninger der påviser at profitraten vil tenderer mod at være faldene i en markedsøkonomi var og er en af hovedgrundene til at flere artikler økonomer i bl.a. The Economist i de senere år påviser at Marx havde mere ret end de havde troet. Problemet var aldrig, Jakob, at Marx ikke havde ret i sin økonomi kritik - for her er han blevet bekræftet til overmål. Problemet er om det er muligt at opstille alternativer eller regulere markedet så dise tilbagevendende problemer kan styres.\n30. september, 2012 - 23:10\nså synes jeg i øvrigt du burde læse artiklen Jakob og evet søge at i mødegå den hvis du kan\n30. september, 2012 - 23:11\nHvorfor alle disse incitamentsstrukturer, når man med på- og forbud kan gå den lige vej til målet?\n30. september, 2012 - 23:59\nRobert O Jensen, er det den her artikel? Interessant, og jeg underkender ikke Marx' evner.\nFrihed til den enkelte til at forfølge sin ambition og det personlige ansvar vejer bare tungere i min båd.\nMen måske kapitalismen topper i det arbejdsfrie, kædedansende øko-paradis for hele klodens befolkning ude i fremtiden. Jeg kan se den røde tråd allerede. I 1953 fik arbejderne 3 ugers ferie. 4 ugers ferie i 1971. 5 ugers ferie i 1979. Saxo Bank er i øvrigt også på vej nedad marxismens uundgåelige vej med 7 ugers ferie til sine ansatte. ;-)\n01. oktober, 2012 - 00:52\nNej det var ikke lige den, der var flere som netop beskræftigede sig med tendensen tiul fald i profitraten og kriseteorien - to ting der iøvrigt intet har at gøre med personligt ansvar, antallet af arbejdstimer eller feriernens længde. De har meget lidt at gøre med politik, men du kunne jo læse kapitalens første bind\n01. oktober, 2012 - 02:29\nDen artikel du har fundet er stort set uden økonomisk politisk analytrisk indhold og dele af det er noget vrøvl andere dele indeholde udmærket kritikpunktr af venstrefløjen - men det er ikke det det her handler om - det er økonomi og analyse af samme.\nInteressant betragtning, at it-revolutionen ikke har givet anledning til økonomisk vækst i nær så høj grad som tidligere teknologiske revolutioner.\nIngen vil vel påstå, at it-revolutionen ikke har forandret vores kultur, samfund - og den enkeltes muligheder?\nDet viser helt principielt, at et samfund uden økonomisk vækst aldeles ikke behøver at være et fuldstændigt stillestående samfund.\nDer er også det særlige ved it-teknologi, at den gør det muligt at gøre ting, som med gammeldags teknologi ville kræve et enormt antal mennesker til at udføre en tilsvarende funktion. Eksempel: Hvis samtlige emails skulle sendes som gammeldags snailmail, så skulle der bruges en hel del postarbejdere! Denne hypotetiske tilstand ville have været målt som et langt større BNP så vidt jeg kan se. It-teknologien forøger altså levestandarden UDEN at indebære økonomisk vækst (i samme omfang som tidligere teknologier).\nNår det kommer til stykket, så kan man vel heller ikke nøjes med at opfatte begrebet "levestandard" som noget rent kvantitativt? Det kan være rigtigt at opfatte det sådan i et samfund præget af lav produktivitet, hvor der er behov for at producere MERE af det samme, for at gøre livet bedre for flere.\nMen det som det kapitalistiske system først og fremmest har været effektivt til, er netop den rent kvantitative vækst.


Hornhead, Chardonnay, Vin de Pays d'Oc\nHornhead Chardonnay 2020\nForførende, fransk Chardonnay i moderne "new world"-stil. Fyldig og afrundet med flot balance mellem frugt, fadlagring og fin frugtsyre med eksotiske duftnoter af frugt, citrus og vanille.\nHornhead Chardonnay er fransk Chardonnay fremstillet “new world way” og er moderne både i sit udtryk og sin smag. Vinen lagrer på franske og californiske fade i et par måneder for at udvikle sine forskellige lag og smagsnuancer – det resulterer i en fyldig og afrundet smag, med en fin balance mellem frugt, fadlagring og fin syre. Hornhead Chardonnay har en let fedme og flot struktur. Bouqueten fremstår eksotisk med noter af frugt, citrus og vanille. Server den gerne til tapas, fisk med smagfuldt tilbehør, velkomst og asiatisk inspireret mad.