Krebsens Korthus: Jeg et heldigt asen\nJeg et heldigt asen\nI en lille uges tid har det strømmet ind med breve til mig, breve som først måtte åbnes idag på min fødselsdag. Breve var fra de dejlige piger i fødselsdagsgruppe 4. Jeg har ikke haft spor svært ved at lade dem ligge, tvært imod har jeg i stedet nydt synet af de mange breve/pakker og mærket glæden over at skulle åbne dem idag!!!\nSådan så bunken ud imorgens inden jeg åbnede, der manglede et, som kom med posten her i formiddag. Jeg undskylder på forhånd den dårlige billedkvalitet, men der er altså ikke meget lys kl 6 om morgen - underligt nok!\nDet var ikke nemt at finde ud af, hvor man skulle begynde og hvor man skulle ende! Sikke en masse ufattelig smukke, flotte, vidunderlige kort jeg lukkede op for. Jeg har brugt mig tid på at sidde og studere kortene i deres helhed, fordybe mig i detaljerne. Der er kort, der skal liftes, der er detaljer der skal liftes. Hvem havde troet det er muligt at sidde og sukke så henført over en stak fødselsdagskort?!\nFra Sabrina fik jeg dette søde kort - det gule papir er løftet med 3D puder, det samme er blomsten.\nFra Lonnie fik jeg et sødt cirkel kort - med hjemmelavede blomster og falske syninger. Tror ikke jeg gætter helt forkert, hvis jeg siger papiret er fra Maja Design.\nBagsiden hvor der er sat en farvelagt blomsterpige (ja jeg har stadigvæk meget at lære)\nInden i kortet var der endnu en cirkel - fint pyntet\nLidt lækkerier var der også med.\nDette flotte kort med søde sommerblomster er fra Jette\nInden i er der en lomme fyldt med lækkerier!\nDette folde kort er fra Camilla (Calmlund)\nHer et billede af kortet, hvor det står op, så er det måske lidt nemmere at se foldningerne\nCamilla(24) sendte dette søde sommerkort - lækkert papir, tør dog ikke gætte på, hvad mærke det er.\nDen søde gine kommer fra Anja (Kjærgaard)\nsom også sendte disse tags med\nInge sendte dette kort med en farvelagt sommerpige - gad vide om jeg nogensinde lærer at farvelægge bare halvt så flot!\nKortet inden i\nBagsiden af kortet - her kan man rigtig se den lækre blonde!\nFra Mette (Hvistendal) kom dette kort, hun siger selv det er simpelt, jeg vil nu sige enkelt, men hvor er det papir bare smukt og af den slags som skal have lov at "tale" for sig selv!\nTror lige jeg gjore store øjne, da jeg lukkede kortet op og så det lækre blondebånd og de yderst smukke pins, som Mette selv har lavet. Hvor heldig har man lov at være?!\nDette kort er fra Vivi, jeg ved ikke hvordan hun bærer sig ad, hun overgår sig selv hver gang hun disker op med noget nyt. Jeg vil også takke mine forældre for at have givet mig et kort navn! Det er fyldt med lækre detaljer og ikke mindst hendes utrolig smukke hjemmelavede blomster!\nFørste side af kortet, Vivi's hilsen står bag på billetten.\nToffifee, lidt udstansninger og flere smukke pins. Jamen hvor heldig har man lov at være? Jeg har købt en lottokupon til weekenden, er simpelhen nødt til at teste hvor langt mit held rækker!\nLækkert kort fra Dorthe (Pips) med en masse blomster\nDorthe havde også sendt lidt lækkerier med, hjerterne var nogen jeg havde sukket over.\nTusind tusind tak (ja jeg syntes slet ikke mine tak slår til!) søde piger, jeg elsker hvert og et af mine kort! De er allerede bleveste studeret mange gange og jeg er langt fra færdig med at fordybe mig i dem!!! Jeg føler mig så ualmindelig heldig!\nDagen idag har budt på både glade ting og triste ting, men mest glade ting! En af knægtens venner var omkring og sige farvel, han rejser tilbage til sit hjemland efter at have været i Danmark 1 år som udvekslingsstudent, et utrolig dejligt menneske, så trist og vedmodigt at skulle sige farvel, dog føler vi os yderst priviligeret over at have lært ham at kende. Vi tog i byen og spiste frokost sammen med ham. Da han kom havde han en buket blomster med til mig, fordi det er min fødselsdag.\nAf gaver har jeg fået Lie to me - sæson 3 på dvd, det er desværre også den sidste (det er mit favorit serie sammen med NCIS og NCIS LA) samt en buket blomster, men rygtet siger, jeg får flere gaver imorgen, når hele familien er samlet.\nI ønskes alle forsat god fredag og god weekend.\nIndsendt af Krebsen kl. 17.05\nEtiketter: fødselsdagsgruppe, fødselsdagskort\nmette v hvistendal 13. juli 2012 kl. 17.21\nvirkelige smukke kort du har fået, god inspiration\ningejc 13. juli 2012 kl. 17.42\nFantastiske kort du har fået - fortsat god fødselsdag.\nVivi 13. juli 2012 kl. 18.01\nSuperflotte kort du har fået - nyd resten af dagen.....\nCamilla 13. juli 2012 kl. 20.21\nwauw nogle smukke kort du har modtaget ..\nmorkaren 13. juli 2012 kl. 21.26\nRigtig dejlige fødselsdags hilsner du har fået i dag, stort TILLYKKE osse herfra. knus morkaren.\nJette Munkbøl 13. juli 2012 kl. 21.35\nHold da op, waw hvor har du fået mange lækker sager, jeg kan forestille mig, du var helt oppe og ringe i morges, du har ae og mærket:)\nJeg håber du har haft en skøn dag og glæder mig til at høre om i morgen og se alle dine gaver:)\nJytte 14. juli 2012 kl. 01.15\nJamen dog ... hvor en lækker stak kort og skønne lækkerier også .. :)\nDorthe 14. juli 2012 kl. 08.24\nJa det er herligt at have fødselsdag og kunne åbne sådan en stak smukke kort. Jeg nød det bestemt også for ikke så mange dage siden. hihi....\nHåber din dag var fantastisk - og godt mit kort også nåede frem.\nlonol 14. juli 2012 kl. 13.14\nIIHH hvor ser det sk... godt ud. Der er jo masser af inspiration at hente =D\nDen næste i gr.4 er jo så MIIIIG =D\nAnnette 15. juli 2012 kl. 23.41\nJeg mangler ord....Og det er jo en sjælden oplevelse. haha.\nSikke en masse flotte kort - og gaver !\nDu er et heldigt asen...\nTillykke med i fredags. Men jeg kom først forbi i dag !\nHåber du har en dejlig weekend med flere forkælelser.


Klik & Lær Gæstebog 20\nKarbosguide.dk Gæstebog 20\nEr lige blevet færdig med dit hæfte "Adobe Photoshop 6". Det hjalp mig meget.Jeg skal i gang med at lave en hjemmeside til min køreskole, og vil godt have at den ser bare lidt "professionel" ud.\nHejsa :-) Det er noget knaldgodt materiale du har online, men jeg mangler noget information om hvorvidt man kan købe det som bøger, eller som LearnToSubnet praktiserer, med at brænde en CD med easy-to-use-interface for nogle få penge. Jeg ville ihvertfald gerne have min egen kopi af det liggende, i og med, at jeg ikke selv har internet derhjemme, pga. en del flytninger på det sidste, og har faktisk brug for også at kunne læse det, når jeg er ude og rejse. - Kan det lade sig gøre, at erhverve sig en kopi af dit materiale på den ene eller anden anden måde, når man nu ikke vil gå imod din copyright? - Det er til eget brug og har INTET med min arbejdsplads at gøre.\nJeg skriver formentligt et hæfte med hardware-stoffet fra www.karbosguide.dk\nTil Michael B.Karbo/Webmaster\nEfter at have læst "hjemmesider med FrontPage Express" er jeg gået igang med krum hals, på at lave min egen hjemmeside, selvom jeg stadigvæk er en novise med alt dette edb-halløj.\nBilledbrowsere - Hej\nJeg så lige listen over billedbrowser og her mangler: Styr på fotografierne, som er dansk og som ydermere kan danne websider, billeder til VideoCD og har effektiv søgning baseret på en Access database. Se mere på http://www.cse-it.dk, hvor programmet kan downloades og hvor der er en baggrundhistorie om programmet.\nHjemmesider med frontpage express\nJeg syntes at det er en let og god lærebog\nJeg sidder med en Dell Inspiron 3800 og vil gerne ha' et billedbehandlingsprogram i maskinen. Jeg har spurgt i forskellige fotoforretninger og de har forskellige programmer, som de synes er gode, men ikke fx photoshop LE. Da jeg ikke kender meget til billedbehandlingsprogrammer spørger jeg nu Jer hvad I synes jeg skal lægge ind i maskinen.\nLæs fx hæftet "Webgrafik - lær det selv" og vælg så et af de programmer, jeg omtaler!\nJeg er en kvinde, som er 47 ar. For et års tid siden turde jeg overhoved ikke bruge en computer. Nu bruger jeg den meget. Det nyeste jeg vil lave, er min egen hjemmeside. Det var dejligt at se, at der ogsa findes et hæfte om det emne. De er nemme at læse og let at prøve, ogsa for dem, der slet ikke kender noget til det. Tak for gode informationer\nDet er en ret interessant side du har lavet :D\nEfterhånden har jeg 24 hefter fra IDG-forlag, men Deres er de nemmeste at forstå. Det er et dejligt klart sprog anvender. De er meget pædagogisk, så selv jeg kan forstå det.\nPå din anbefaling vil prøve de omtalte freeware, og din brug er tilsvarende den, jeg selv anvender med Clipmate, som også indholder et par geniale faciliteter, som at fjerne ">-tegn" og reflow af teksten, samt en facilitet som hedder power-paste, hvor du kopierer 10 forskellige clip, og så paster du 10 gange, hvor den selv går til næste clip. Clipmate kostede dog 35 USD, men er alle pengene værd.\nKan du venligst svare mig på hvorfor der er så stor en prisforskel på CompactFlash kort? Jeg er nemlig lidt usikker på hvilket mærke jeg skal købe, vil selvfølgelig helst have den bedste kvalitet, hvis der en forskel, har ikke kunne finde nogle oplysninger om dette emne, så måske kan du hjælpe??? På forhånd tak & tak for en god hjemmeside.\nSVAR: Jeg ville købe de billigste! Køb 128 MB, så har du nok til de flæeste cameraer.\nHilsen og tak også for dine mange andre hæfter, som har hjulpet mig igennem junglen.\nps. Jeg er nybegynder\nHej Michael! Det er en god hjemmeside med masser af julestemning og god information. Jeg vil gerne sige tak og god jul.\nGoddag Michael Karbo,\nAngående Herman van Tooren's fortolkning af "RE" ved svar i Outlook. Det var interessant læsning, men... han har IKKE ret. "RE" er forkortelsen for "Reply" ligesom "FW" er forkortelsen for "Forward". Derfor hedder det "SV" for "Svar" og "VI" for "Videresend" i den danske version.\nSVAR: Det er hvad, jeg selv har skrevet i mine bøger, men jeg tror ikke, at du har ret ...\nTak for din glimrende hjemmeside. Jeg har lige ledt efter nyheder om "mus" som placeres foran tastaturet og typisk har en stang eller lignende som styreværktøj.\nSe f.eks. Trackbar Pro (http://www.trackbarpro.dk/start.htm). Det er en musetype som jeg og flere kolleger gennem nogen år har haft vældig god erfaring med. Hvis de ikke findes på din hjemmeside synes jeg de burde medtages til glæde for andre.\nJeg har de fleste af dine bøger, som har hjulpet mig meget. Jeg er en selvhjulpen "nørd" fra 1915\nMed venlig hilsen Gunnar Graham


Bedste Flagline – Stort udvalg til gode priser → Klik her\nDe fleste online shops foreslår heldigvis flere billige løsninger til levering til flagline. Det mest populære er p.t. at afsende til en pakkeshop, hvor du selv kan hente de købte varer på et valgfrit tidspunkt. Fragtmuligheden er nemlig yderst praktisk, og tit ydermere den billigste løsning til levering.\nDu bør derudover tænke over at få pakken bragt til din lejlighed eller hus eller ud til dit arbejdes adresse. Løsningen bliver undertiden en sjat mere omkostningsfuld, men lige så vel særdeles bekvem ved køb af flagline online. Den mest prisbevidste type af levering er dog at hente varerne selv, men dette afhænger af at du opholder dig i nærheden af online forhandlerens byggemarked, for eksempel Harald Nyborg, Jem og Fix, Bauhaus eller Silvan.\nLeveringshastigheden på flagline er naturligvis virkelig væsentlig i tilfælde af at vi behøver dine nye varer om få sekunder, og i det øjemed er det faktisk afgørende at vi ser nærmere på det anslåede leveringstidspunkt for flagline. De fleste internet shops – fx Bauhaus, Harald Nyborg, Jem og Fix og Silvan – annoncerer billig 1 dags levering på deres primære produkter online, hvilket tager udgangspunkt i at bestillingen gennemføres før et aftalt klokkeslæt, således at de kan nå at få varerne sendt afsted forinden logistikpersonalet har fyraften.\nIndtil flere e-shops i Danmark yder fri fragt på flagline online, men typisk er det forudsat at du køber for en bestemt sum. Alternativt må man gribe den mest letkøbte leveringsversion, som typisk vil blive at få fragtmanden til at køre varerne til et afhentningssted.\nDe store byggemarkedskæder giver klik-og-hent hvor du handler billig flagline derhjemme men afhenter i butikken. For eksempel Harald Nyborg, 10-4, Bauhaus, Bygma, Silvan, XL-Byg, Stark, Davidsen og Jem og Fix. Byggekæderne udlover blandt andet click-and-collect på flagline i disse områder:\nSilkeborg, Frederiksberg, Randers, Gentofte, Brønshøj, Ikast, Søborg, Rødovre, Stenløse, Rudersdal, Nærum, Herning, Vallensbæk, Rønne, Frederikssund, Frederiksværk, Vordingborg, Brønderslev, Nakskov, Hedehusene, Viborg, Glostrup, Hvidovre, Risskov, Vanløse, Svendborg, Esbjerg, Hobro, Helsingør, Ishøj, Sønderborg, Lyngby, Hillerød, Greve, Frederikshavn, Fredericia, Varde, Roskilde, Ringsted, Værløse, Holstebro, Haderslev, Skanderborg, Charlottenlund, Middelfart, Albertslund, Hjørring, Ølstykke, Odder, Nykøbing Falster, Allerød, Tårnby, Køge, Åbyhøj, Jyllinge, Hørsholm, København, Korsør, Slagelse, Kolding, Virum, Kalundborg, Skive, Højbjerg, Aalborg, Thisted, Brabrand, Grenaa, Taastrup, Nørresundby, Nyborg, Lystrup, Aarhus, Dragør, Struer, Haslev, Lillerød, Odense, Næstved, Brøndby, Farum, Horsens, Solrød Strand, Valby, Gladsaxe, Kokkedal, Vejle, Ballerup, Birkerød, Tilst, Herlev, Holbæk, Aabenraa, og Hedensted, .\nAfhentning ift. flagline er muligt i samtlige områder af landet: Jylland (Syddanmark, Vestjylland, Nordjylland, Sydjylland, Sønderjylland, Midtjylland, Østjylland), Fyn (Østfyn, Nordfyn, Sydfyn, Vestfyn, Midtfyn) og Sjælland (Sydsjælland, Bornholm, Lolland, Hovedstaden, Midtsjælland, Amager, Nordsjælland, Falster, Østsjælland, Vestsjælland).\nVed kig i søgedata fremstår det tydeligt, at netshoppere mange gange søger blandt andet billig flagline og køb flagline. Derudover oplever man tit mennesker lede efter bl.a. flagline online, flagline tilbud og flagline priser, foruden de udbredte byggekæder som Bauhaus, XL-Byg, Davidsen, Silvan, Stark, 10-4, Harald Nyborg, Bygma og Jem og Fix.\nBedste tilbud på flagline\nDet er jo super hensigtsmæssigt for almindelige mennesker at finde frem til de bedste priser på billige flagline online hos diverse e-shops, og altså har flertallet af online outlets set sig nødsaget til at nedskære priserne på flagline kolossalt, og i øvrigt love levering uden betaling.\nTil gengæld kan det trods alt blive profitabelt at inspicere diverse forretninger på nettet efter billige priser på flagline online før du placerer ordren, så man er garanteret at indhente den prisbilligste pris. Se ikke bare på de store byggecentre som Harald Nyborg, Silvan, Stark, 10-4, Bygma, XL-Byg, Jem og Fix og Davidsen.\nMan skal bare huske på, at såfremt en e-forretning afsætter billige flagline online til salg for en pris der virker utopisk gunstig, så bør det mange gange være en indikator for en svindel internet virksomhed. Handler med kort er heldigvis dækket ind under en vedtægt, hvilket dækker en imod uærlige e-handler.\nVi foreslår generelt køb med gængse betalingskort eller MobilePay. Som et alternativ bør du anvende et tilbud fra f.eks. ViaBill, ifald du har i sinde at finansiere prisen på flagline af flere omgange. Dette tilbydes typisk ved niche webshops, men ikke de gængse byggekæder som fx Harald Nyborg, Silvan, Davidsen, Bauhaus, Bygma, Jem og Fix, XL-Byg og 10-4.\nNår vi kigger i tendenserne er det tydeligt, at internet shoppere tit kigger efter bl.a. flagline online og køb flagline. Foruden dette oplever man som regel mennesker søge fx flagline tilbud, billig flagline og flagline priser.\nTrustpilot genererer visse fremragende genveje til at gennemsøge en længere række nuværende kunders evalueringer og derved er det en hjælp, at du undersøger e-firmaets vurderinger før du handler billige flagline online.\nFacebook præsterer derudover flere passelige chancer for at få indsigt i internet virksomhedens pålidelighed. Herinde er der en del online forhandlere som giver kunderne mulighed for at forfatte en omtale af virksomhedens service, som tilmed kan drages fordel af til at danne dig et indtryk af kundetilfredsheden.\nForinden folk bestiller billige flagline online i en internet butik burde man de facto bese shoppens regler, men det er naturligvis ikke videre spændende, særligt ved de store byggekæder som Bauhaus, Silvan, 10-4, Davidsen, Bygma, XL-Byg, Jem og Fix, Stark og Harald Nyborg.\nEt nemmere alternativ kunne være at kontrollere om internet virksomheden er godkendt af e-mærket, siden det almindeligvis er et billede på at netbutikken overholder de danske regler, foruden at e-butikken en gang i mellem revideres af sagkyndige som har nøje kendskab til vilkårene på området.\nDerudover giver det dig anledning til support, hvis du møder besvær i processen med dit indkøb af flagline. Tilsvarende anbefales det at kunden er klar over de elementære retningslinjer der gør sig gældende i forbindelse med købet af flagline online, som fx hvilken returpolitik e-handlen garanterer.\nI den relation er det ligeledes afgørende, at man permanent beholder sin kvitteringsmail, således man fremadrettet vil kunne bevidne købet af flagline, hvad end man bestiller hos XL-Byg, 10-4, Stark, Bauhaus, Silvan, Harald Nyborg, Bygma, Jem og Fix eller Davidsen.


Sådan sikrer du dig bedst muligt, når du køber online\nInternethandlen boomer derudaf, og pandemien har kun gjort internethandel endnu mere populært. At købe på nettet er nemt og bekvemt for de fleste. Samtidig med det, så er det for mange mere overskueligt at shoppe online ift. at finde det bedste udvalg og de skarpeste priser.\nMen desværre betyder det også, at der sidder nogen derude og forsøger at udnytte folk der shopper online. Alt fra at hacke til at lave falske webshops. Sidstnævnte er noget vi ser mere og mere af – og desværre kan det for mange være svært at spotte falske webshops, som snyder folk for deres penge uden de får deres varer.\nI artiklen her forsøger vi at komme med råd til, hvordan du sikrer dig bedst muligt, når du handler online.\nLav lidt research på virksomheden inden du køber\nUanset om du skal købe nyt tøj til sommer, udstyr til padel tennis eller nipsting til køkkenet, så er det vigtigt, at du undersøger virksomheden, hvis du ikke har købt der før. Her er 3 ting, som du som min. bør tjekke;\n1. CVR-nummer: Har siden/virksomheden et gyldigt CVR-nummer? Hvis ikke bør du undersøge nærmere. Oftest viser de det i bunden på deres side eller i kontaktoplysninger. Kan du ikke finde det betyder det selvfølgelig ikke at det nødvendigvis er en falsk virksomhed, men det er en god indikator for, om der er tale om en reel virksomhed\n2. Anmeldelser: Har siden nogle eksisterende anmeldelser? Har siden anmeldelser og flere af dem (helst gode), så er det også en god indikator på, at siden er reel nok. Vær særlig obs på dårlige anmeldelser hvor folk måske har skrevet at de ikke har fået deres ting. Har siden ingen anmeldelser, så kan det være fordi den er helt ny selvfølgelig, men kan også være en helt nyoprettet, falsk side.\n3. Generelt indtryk: Nogle sider kan være ret dårligt sat op og virke mistænkelige. For eksempel ved at sproget på siden er dårligt og måske endda virker som om der er brugt Google Translate fra et sprog til dansk. Det kan også være et advarselstegn, da det ofte er folk fra udlandet, som laver disse fake-webshops. Man skal selvfølgelig skelne mellem, om der bare ikke er læst grundig korrektur, for bare fordi der er lidt stavefejl, betyder det ikke nødvendigvis at virksomheden er fake. Andre tegn kan også være en dårlig opsætning af siden og finurlige løsninger, som fx kan tyde på den er lavet hurtigt og med det eneste formål at smide en hurtig side online for at snyde folk og så lukke den få dage efter.\nBrug almindelig sund fornuft\nOvenstående er blot nogle af de ting, som du kan kigge efter, men oftest kommer du langt med sund fornuft. Det du bare skal passe på er, at du ikke køber uden videre fra en ny webshop, uden du lige har kigget lidt på siden og tjekket om den virker reel, som du ikke kender.


Standardkøbsaftale for Mølvejgårdsvej 11, Hjerting K Ø B S A F T A L E - PDF Gratis download\nDownload "Standardkøbsaftale for Mølvejgårdsvej 11, Hjerting K Ø B S A F T A L E"\n1 Matr. nr. 64, Hjerting Ejerlav, Hjerting Beliggende: Mølvejgårdsvej 11, 6630 Rødding K Ø B S A F T A L E Undertegnede Vejen Kommune, Rådhuspassagen 3, 6600 Vejen, sælger og endeligt overdrager herved til medundertegnede den sælger tilhørende ejendom XXXX XXXX XXXX xxxx xxxxx matr. nr. 64 Hjerting Ejerlav, Hjerting Beliggende Mølvejgårdsvej 11, Hjerting, 6630 Rødding Ejendommen er en ubebygget byggegrund. Ejendommens areal udgør ifølge tingbogen 869 m², heraf vej 0 m². Ejendommen overdrages på nærmere aftalte vilkår: 1. Generelle vilkår Køber overtager ejendommen i den stand, hvori denne forefindes, og som beset af køber. Ejendommen er beliggende i landzone og er omfattet af Kommuneplan 2017 rammeområde 19.B.20 Hjerting. Ejendommen skal forsynes med individuel opvarmning. Købesummen er inklusiv tilslutningsbidrag til el, vand og kloak. Køber betaler tilslutningsbidrag mv. til de øvrige forsyningsselskaber efter de respektive forsyningsselskabers bestemmelser. - 1/7 -\n2 Køber giver ved sin underskrift tilladelse til, at sælger må udlevere købers kontaktoplysninger til de forsyningsselskaber, der har forsyningspligt i området. Ved overtagelsen af ejendommen bør køber sikre sig, at alle skelafmærkninger på grunden forefindes. Er dette ikke tilfældet, skal der inden 8 dage efter overtagelsen rettes henvendelse til Vejen Kommune, der herefter foranlediger skelafmærkningerne etableret på skadevolderens regning. Salget sker uden præjudice for så vidt angår Vejen Kommunes myndighedsgodkendelse. 2. Betaling af købesum Købesummen udgør kr. xxx.xxx,- inkl. moms. Købesummen betales kontant ved overtagelsen. Ved overskridelse af betalingsfristen beregnes renter ifølge renteloven. Udgifter til eventuelle målere og stikledninger er ikke indeholdt i købesummen. Vejen Kommune forbeholder sig ret til at hæve handlen, hvis den fulde købesum ikke betales til forfaldstid. 3. Ejendommens værdi Ejendommens ejendomsværdi er pr. 1. oktober 2017 kr Servitutter Køber skal respektere de servitutter, der er tinglyst på ejendommen. Der henvises til tingbogens oplysninger herom. 5. Skæringsdag Overtagelse sker pr Overtagelsesdagen er skæringsdag for udgifter og indtægter vedrørende ejendommen. Byggeri kan tidligst påbegyndes på overtagelsesdagen. - 2/7 -\n3 6. Skråningsanlæg Forekommer der niveauforskel på grunden i forhold til nabogrunde eller vejen, fordi grunden enten ligger højere eller lavere end vejen tilhører disse skråningsanlæg den enkelte grund. Den enkelte grundejer må selv bekoste eventuel sikring af skråningerne med græssåning, opsætning af sten, knækfliser, beplantning eller lignende. 7. Jordbundsforhold Ejendommen sælges uden ansvar for jordbundsforholdene og dens egnethed som byggegrund. Sælger yder ikke reduktion i salgsprisen på grund af omkostninger til fundering. Køber er dog berettiget til at kræve handlens tilbagegang, hvis køber, inden noget byggeri på grunden er påbegyndt, over for sælger kan dokumentere, at grunden ikke kan bebygges uden pilotering. Ved behov for helt ekstraordinær fundering, kan der søges byrådet om handlens tilbagegang. Byrådet kan efter konkret vurdering beslutte at tage grunden tilbage, men er ikke forpligtet hertil. Dokumentationen skal være baseret på en geoteknisk jordbundsundersøgelse, foretaget af en sagkyndig, der er godkendt af sælger. Byggegrunden skal i så fald gå tilbage fri for nogen bebyggelse og fri for pantegæld og andre hæftelser eller byrder til den oprindelige købesum uden tillæg af renter, skatter eller andet, som køber måtte have udredt i sin ejertid. Dog skal sælger respektere de servitutter, der er pålagt byggegrunden ved offentlig foranstaltning. Omkostningerne ved tilbagegangen betales af sælger. Sælger refunderer køber dennes udgifter til erhvervelse af tinglyst skøde. Desuden refunderer sælger købers afholdte udgifter ved den geotekniske undersøgelse mod at få overdraget materialet og konklusionerne. Der sker ingen rentegodtgørelse ved tilbagegangen. Der er ikke foretaget en orienterende geoteknisk grundundersøgelse i området. Sælger påtager sig intet ansvar for gener fra grundvand eller tilstrømning fra overfladevand, herunder tilstrømning fra gamle markdræn i forbindelse med byggeriet. Det samme gælder med hensyn til tilstrømning af grundvand eller overfladevand gennem sandårer i jordlagene. Eventuelle drænledninger på byggegrunden kan omlægges, hvis de kommer i vejen for byggeri. - 3/7 -\n4 8. Arkæologiske undersøgelser Der er ikke foretaget arkæologiske undersøgelser i området. Hvis der på byggegrunden forekommer anlæg eller findes fortidsminder i forbindelse med jordarbejder, skal dette straks meddeles Museet på Sønderskov, Sønderskovgårdsvej 2, 6650 Brørup og jordarbejdet indstilles i henhold til museumslovens regler herom. 9. Forurening Ifølge oplysninger fra Region Syddanmark er der ikke kortlagt forurening på byggegrunden. Forureningsattest vedlægges. Konstateres det inden byggeriet går i gang, at der forefindes forurening på grunden, forbeholder Vejen Kommune sig ret til at hæve handlen. 10. Byggepligt Bebyggelse på byggegrunden skal være påbegyndt senest 2 år efter overtagelsen. I modsat fald kan sælger kræve grunden tilbage. Nærværende bestemmelse vil være at tinglyse servitutstiftende på ejendommen i forbindelse med tinglysning af nærværende købsaftale. Tinglysningen sker med prioritet forud for al pantegæld, næst efter de på ejendommen tinglyste servitutter og med påtaleret for Vejen Byråd. Aflysningsbegæringen udarbejdes af køber og underskrives af Vejen Kommune. Aflysning af servitutten kan finde sted efter færdigmelding af byggeri af et enfamiliehus. 10 a. Hvis 2 års fristen, der er nævnt i punkt 10, er overskredet, har køber pligt til at lade byggegrunden gå tilbage, såfremt sælger ønsker det. Sælger tilbagebetaler købesummen uden tillæg af renter eller andre udgifter. Dog fratrækkes et gebyr på 10 % af købesummen. Vejen Kommune udarbejder tilbagekøbsaftale og foranlediger denne tinglyst. Køber ifølge nærværende købsaftale betaler samtlige udgifter forbundet hermed og frigør byggegrunden for eventuelle servitutter og/eller pantehæftelser. - 4/7 -\n5 11. Forbud mod videresalg Byggegrunden må ikke videresælges, før der er opført et enfamiliehus på grunden. Forbuddet finder ikke anvendelse ved videresalg til medejer, ægtefælle, registreret partner eller samlever. Forbuddet finder endvidere ikke anvendelse, såfremt køber ved handlens indgåelse har aftalt videresalg til en kommende køber, og der ved tinglysning af nærværende handel tinglyses adkomst til kommende køber, der ved sin underskrift tiltræder købsaftalens vilkår i sin helhed. Vejen Kommune skal skriftligt tiltræde ethvert videresalg, indtil der er opført et enfamiliehus på grunden eller givet tilladelse efter punkt 11 a i nærværende købsaftale. Nærværende bestemmelse vil være at tinglyse servitutstiftende på ejendommen i forbindelse med tinglysning af nærværende købsaftale. Tinglysningen sker med prioritet forud for al pantegæld, næst efter de på ejendommen tinglyste servitutter og med påtaleret for Vejen Byråd. Aflysningsbegæringen udarbejdes af køber og underskrives af Vejen Kommune. Aflysning af servitutten kan finde sted efter færdigmelding af byggeri af et enfamiliehus. 11 a. I særlige tilfælde kan Vejen Kommune give tilladelse til, at byggegrunden sælges i ubebygget eller delvist bebygget stand. I givet fald tiltræder Vejen Kommune som påtaleberettiget købers anmeldelse af skødet. Servitutten om videresalg og byggepligt aflyses ikke ved tilladelse til videresalg af en grund i ubebygget stand. Herudover kan kommunen fastsætte yderligere betingelser for videresalget. 12. Skader i forbindelse med byggearbejdet Hvis der sker skader på vejanlæg, stier, fortove eller græsarealer mv. som følge af byggeri, opgravninger, oplægning af materialer, transporter i forbindelse med byggearbejdet eller lignende, bærer køber det fulde ansvar herfor og skal betale for de nødvendige reparationer ud over den aftalte købesum. Reparationerne sker på sælgers foranledning og anvisning. - 5/7 -\n6 13. Ren- og vedligeholdelse Køber er forpligtet til at vedligeholde den ubebyggede grund. Der skal slås græs 4 gange om året henholdsvis ca. april og maj før frøsætning af mælkebøtter og ca. juli før frøsætning af tidsler og senest ultimo august. Landskabsukrudt som bjørneklo og japansk pileurt skal ligeledes fjernes. I modsat fald kan Vejen Kommune foretage renog vedligeholdelse for købers regning. 14. Tinglysning og omkostninger Køber afholder udgiften til tinglysningsafgifter ved tinglysning af skøde og servitut. Buch Advokatfirma I/S, Vejen, forestår ekspedition af skødet vedrørende digital tinglysning, og køber afholder udgiften hertil på kr ,00 inkl. moms. Såfremt at en eller flere købere ikke har dansk statsborgerskab betinges handlen af, at de krævede betingelser for køb af fast ejendom i Danmark kan opfyldes. Eventuelle yderligere udgifter forbundet hermed betales af køber. Buch Advokatfirma I/S, Vejen, er ikke rådgiver for sælger, og advokatfirmaet må ikke være rådgiver for køber i denne handel. Såfremt køber ønsker dokumenter gennemset af egen rådgiver/advokat, afholder køber selv eventuelle udgifter hertil. 15. Fortrydelsesret Købet er omfattet af reglerne om forbrugerbeskyttelse ved erhvervelse af fast ejendom mv. Reglerne er: Hvis køber vil fortryde sit køb, skal køber give sælger skriftlig underretning herom inden 6 hverdage. Fristen regnes fra den dag, aftalen indgås, uanset om aftalen er betinget af et eller flere forhold. Ved beregning af fristen medregnes ikke lørdage, søndage, helligdage eller Grundlovsdag. Underretning om, at køber vil fortryde købet, skal være kommet frem til sælger inden fristens udløb. Hvis køber vil fortryde sit køb, skal køber desuden betale et beløb (godtgørelse) på 1% af den aftalte købesum til sælger. Dette beløb skal være betalt inden udløbet af 6- dages fristen. - 6/7 -


Star Wars: The Clone Wars - Sæson 4 Vol. 1 DVD Film → Køb billigt her\nStar Wars: The Clone Wars Sæson 4 Vol. 1\nKrigen hærger i galaksens yderområder i de første seks aktionspækkede afsnit i fjerde sæson af Star Wars: The Clone Wars.\nI afsnit 1 til 3 skal republikken hjælpe prins Lee-Char, den unge arving til Mon Calas trone, med at genvinde kontrollen over den eksotiske verden under havet. Desuden må Jar Jar Binks optræde som leder for sit folk for at stoppe Gungan-hæren mod at indgå en fejlagtig alliance med General Grievous i 4. afsnit. I afsnit 5 og 6 udforsker C-3PO og R2-D2 en forunderlig underjordisk verden under en hjælpemission for de jordskælvsramte indbyggere i Aleen.\nMen redningsaktionerne har vidtrækkende konsekvenser i de mest spændende Star Wars-eventyr nogensinde.\nFakta om Star Wars: The Clone Wars - Sæson 4 Vol. 1\nStar Wars: The Clone Wars - Season 4 Vol. 1\nHos Gucca vægter vi sikkerheden enorm højt, og vi ser den, som det aller vigtigste område ved e-handel. For at få den optimale garanti for sikkerheden ved betaling online, har vi opnået at få NETS til at godkende vores betalingsløsning. Derfor er handel og betaling online fuldstændig sikkert hos Gucca.\nLige meget hvad du køber via Gucca.dk, giver vi altid 30 dages fuld returret. Så hvis du har fortrudt købet, og ikke måtte ønske at beholde varen, så kan du sende den uønskede vare tilbage til os, og så sender vi pengene retur til dig. Inden du returnerer din vare, så har du altid mulighed for at kontakte os, såfremt du har spørgsmål eller er i tvivl.\nSom vores kunde, skal du naturligvis ikke vente for længe på dit produkt. Vi leverer sikkert og hurtigt. Såfremt din vare er på lager, sender vi den til dig indenfor 1-2 hverdage. Husk, at du kan se den præcise lagerstatus på hver enkelt vare. I tvivl om leveringstiden og/eller lagerstatus? Så hold dig ikke tilbage med at tage fat i os.\nHos Gucca er der adskillige betalingsmuligheder at vælge imellem. Du bør selvfølgelig vælge den mulighed, der passer dig bedst. Lige meget hvad du gør brug af, kan du være helt tryg og sikker, når du handler hos os. I vores sektion med oftest stillede spørgsmål får du alle vores betalingsmuligheder. Husk at pengene først hæves fra din bankkonto, den samme dag vi sender dit produkt - hvis du anvender betalingskort.\nSkulle der opstå problemer eller spørgsmål undervejs, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at hjælpe dig. Vores kundeservice er åben for henvendelse imellem kl. 10-15 alle hverdage, og vi er klar på e-mailen eller ved telefonen til at yde dig profressionel assistance i godt humør og med et smil på læben.\nVi giver dig selvfølgelig mulighed for at følge ordren hele vejen til den er fremme på din adresse. Når du har færdiggjort dit køb, kan du gå ind på din egen personlige ordreside. Du kan se, hvornår vi afsender din forsendelse, på ordresiden. Og i det øjeblik vi sender dine varer, får du en e-mail fra os.\nDin anmeldelse af Star Wars: The Clone Wars - Sæson 4 Vol. 1\nproduct_stock_yes product_offer_yes product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path_film_forside path_film_film path_film_dvdfilm path_film_tilbørn path_film_starwars:theclonewarssæson4vol.1


Quintana: Sikken fantastisk dag! | Feltet.dk\nQuintana: Sikken fantastisk dag!\n14. maj 2017 20:40Foto: LaPresse - Di Alberto / Ferrari\nNairo Quintana viste i dag, at han på nuværende tidspunkt er Giroens stærkeste klatrer, da han vandt dagens etape med mål på Blockhaus.\nAt Nairo Quintana er blandt verdens bedste klatrere, er der ingen tvivl om, men alligevel var der lidt usikkerhed om hans niveau i denne Giro d’Italia, hvor nogle spekulerede i, at han måske først ville ramme formen i tredje uge med blik på også at være frisk til Tour de France. I dag viste han dog, at benene var gode, da han vandt etapen og tog den lyserøde førertrøje.\n”Sikken fantastisk dag! Jeg ville vise, at både jeg og mine holdkammerater var godt kørende, så det glæder mig, at vi havde så god en dag. Hele holdet var simpelthen utroligt: De kørte med alt, hvad de havde, fra start til mål, og det motiverer jo en til selv at give alt,” siger Movistar-rytteren i en pressemeddelelse fra sit hold.\nQuintana har nu 28 og 30 sekunder til henholdsvis Thibaut Pinot og Tom Dumoulin i den samlede stilling, men med en enkeltstart på programmet efter morgendagens hviledag er der store chancer for, at han allerede der må slippe førertrøjen igen. Begge de nærmeste konkurrenter er nemlig fremragende temporyttere, og det var med det in mente, at Quintana i dag lagde så hårdt tryk på dem.\n”Jeg kunne se, at Pinot og Nibali var i stand til at følge mit første angreb, men jeg blev ved med at rykke, gang på gang, indtil jeg endelig fik åbnet et hul. På holdet er vi rigtig glade for de tidsforskelle, vi fik skabt ned til de øvrige klassementsryttere.”\n”Vi må se, om de 30 sekunder bliver nok til at holde Dumoulin bag mig på tirsdagens enkeltstart, men som det ser ud nu, har jeg det godt. Benene er gode og jeg er rask, og så tidligt i løbet er det i virkeligheden det, der tæller.”\n”Jeg er bare glad for at have vundet etapen og tager løbsføringen inden enkeltstarten. Denne sejr dedikerer jeg til alle colombianske og latinamerikanske cykelfans; til Michele Scarponi, hvis dødsfald jeg ærgrer mig så meget over, og til min kone og alle andre mødre på deres særlige dag.”


Katolikker i Dialog — "Gud i skolen" - Interview med Czelaw Kozon, katolsk biskop\nForlaget UCC har udgivet bogen:\nGud i skolen - Religiøse dilemmaer i skolens praksis.\nBogen tager udgangspunkt i en række interview med skoleledere, fagfolk, repræsentanter for forskellige trossamfund samt talsmænd fra Ateistisk Selskab og Humanistisk Samfund.\nBogen er omtalt nærmere i vores eBogs sektion <her>\nSom supplerende materiale har forlaget lagt alle interviewene fra bogen i sin fuld længde i en pdf fil, som alle frit kan læse. Den er <her>\nEfter aftale med forlaget og bogens to forfattere:\nhar "Katolikker i Dialog" fået lov til at bringe interviewet med biskop Czelaw Kozon, som en Side 2 artikel herunder:\nInterview med Czelaw Kozon, katolsk biskop\nS: Vi har religionsfrihed i Danmark, men ikke religionslighed. Ser du det som et problem?\nI: Ja på nogle områder, for det betyder jo, at de fra folkekirken afvigende trossamfund ikke i alle henseender har de samme muligheder for at få offentlig støtte. Ikke nødvendigvis fra staten, men formidlet af staten, fx gennem offentligt inddrevet kirkeskat. Der er ikke for de fra folkekirken afvigende trossamfund den samme mulighed for at få ansat præster til fx hospitaler eller fængsler.\nNu skal det jo også siges, at disse trossamfund er små, men rent principielt er der tale om endnu en forskelsbehandling. Men jeg skal også skynde mig at sige, at der gøres meget for at få udlignet de her forskelle. I Danske Kirkers Råd gøres der en hel del for frihed og lige vilkår.\nMen der er stadig mange forskelle. Fx at andre trossamfund ikke anerkendes som trossamfund men som enkeltmenigheder. Og hele spørgsmålet om civilregistrering er et område i opbrud. Måske vil det på lang sigt ikke være folkekirken, der står for det. Der er også også ulighed, hvis man som studerende vil søge SU til at blive katolsk præst eller præst i en frikirke. Altså er der en hel del mindre områder, hvor der stadig er ulighed og hvor lovgivningen ikke altid har klarsat mange ting. De afgøres ofte administrativt og derfor også nogle gange tilfældigt.\nNår det er sagt så går vores hverdag jo fredeligt for sig. Det er jo ikke sådan, at vi føler os chikaneret eller diskrimineret i det daglige – på ingen måde. Men altså: når man sådan går tæt på og ikke mindst i denne opbruds tid, så kommer der noget særligt til syne.\nS: Hvor mange katolikker regner man med, at der er i Danmark?\nI: Helt sikkert ved vi, at der er omkring 40.000. Det er dem, vi har navne og adresser på. Men når vi bare ser på antal af mennesker fra lande hvor de fleste er katolikker – det siges jo at der er 40.000 polakker i Danmark – eftersom de fleste nok er katolikker og vi ikke har registreret alle polakker i de 40.000 - så kunne der nemt være mindst 20.000 oveni nu. Det eneste jeg tør sige er, at der er langt flere katolikker i Danmark, end dem der er registreret. Det er jo indvandrerne, der øger tallet, så vi er en kirke i vækst, men det er på grund af indvandring.\nS: Tager man præsteuddannelsen i Tyskland eller?\nI: Det er meget forskelligt. Vi har jo egentligt altid skulle til udlandet, og Tyskland var jo ét sted, hvor det foregik i lang tid. Nu er unge menneskers tyskkundskaber ikke hvad de tidligere generationers var, så mange af de seneste præster har studeret i England og nu, de to vi har fra Danmark, i Rom.\nMen når det er sagt, så har vi en præsteuddannelse i Danmark, der knytter sig til den neokatekumenale bevægelse inden for den katolske kirke. Præsterne har deres baggrund i denne bevægelse, som ikke er så talrig herhjemme. Så de præster, der kommer, kommer fra udlandet. De studerer her og får et virke som præst her i Danmark og uddannelsen får de ved præster der kommer rejsende og er her for et stykke tid.\nS: hvordan anskuer du forholdet mellem majoritet-og minoritetsreligion i Danmark?\nI: Det er jo generelt et gnidningsfrit forhold, fordi de menneskelige relationer mellem folkekirken og os - i hvert fald som katolsk kirke - er udmærket. Vi oplever det jo ikke til daglig som uhensigtsmæssigt, for den menneskelige kontakt med folkekirken og dens biskopper og med de enkelte præster er gode. Så hvis vi har nogle initiativer over for staten fx i forbindelse med kirkeskat, så er folkekirken meget behjælpelig. Vi kan fx låne folkekirkens kirker, hvis vi har brug for nogle der er større end vore egne. Så der er ikke nogle problemer.\nDet er klart, at Folkekirken fylder meget, fordi den er så stor. Folkekirken har jo aldrig følt sig udfordret som en kirke kan gøre i lande, hvor proportionerne er anderledes, og derfor har folkekirken en privilegeret status. Denne status har den også rent lovgivningsmæssigt og også i sin egen og folks bevidsthed: Den er kirken i Danmark.\nS: Mener du, at religion fylder for lidt eller for meget i det offentlige rum?\nI: Den fylder heldigvis mere. For et par årtier siden var det jo nærmest tabu. Enten fordi folk ikke interesserede sig for det - og medierne heller ikke - eller også fordi folk mente, at religion ikke har noget, man kunne tale om. Man skiltede ikke med sin egen religiøse overbevisning eller brugte den som argumentation for sine synspunkter. Religion var privat og personligt. Det har heldigvis forandret sig, men så mærker man jo også, at der er nogle, der gerne vil have at religionen skulle fylde mindre i det offentlige rum.\nNu er det jo ofte særligt møntet på islam, fordi den jo er en religion, som er anderledes udfarende end kristendommen - selv om vi egentlig heller ikke skulle holde os tilbage. Men man mærker det jo sådan, at det hører ikke hjemme i politik og samfundsdebat at bruge religiøse argumenter. Man skal ikke blande religion og politik sammen, dvs. ikke religion og partipolitik. Det skal man heller ikke i den forstand, at man ikke skal blande religion og partipolitik sammen.\nMan skal altså ikke som kristen kirke understøtte en bestemt politisk holdning, for der skal være frihed for folk til at finde deres ståsted i det ideologiske spektrum. Men hvis vi som kristne har et bestemt syn på fx familie, på indvandrere eller andre sociale spørgsmål og vi bruger bibelske argumenter – så er det jo ilde set i nogle sammenhænge. Det mener vi ikke, det skal være.\nHvis vi fx argumenterer for en mere liberal indvandrelov ud fra kristne argumenter, dvs. vise næstekærlighed og tage sig af folk der er i nød, som kommer hertil, jamen så gør vi det og føler også, at det er en del af kirkens opgave. Ikke fordi den blander sig i politik, men fordi den interesserer sig for mennesker - også i hele debatten om homoægteskab. Der argumenterer vi jo også bibelsk og ud fra kristne værdier, når vi siger, at vi som kristne mener, at det ikke skal kunne lade sig gøre. Derfor mener vi, at kristne argumenter godt kan have noget at gøre i den politiske debat.\nS: Men har I været inde i diskussionen omkring homovielser i folkekirken? Man har jo ikke diskuteret det i andre trossamfund.\nI: Vi har også holdt lav profil, fordi det først og fremmest var noget, der angik folkekirken. Det, der har interesseret os i den sag, er jo at vi ikke bliver tvunget til at foretage homovielser. Men det har man jo foreløbigt sikret ikke sker - også for folkekirken selv. De præster i folkekirken, der ikke vil, bliver indtil videre heller ikke tvunget til det.\nS: Men der er vel heller ikke andre eksempler på, at man bliver tvunget som katolsk kirke eller fx som jødisk menighed?\nI: Nej, og det bliver folkekirken jo som sagt heller ikke. Hvis en præst i folkekirken ikke vil vie fraskilte, så behøver han eller hun ikke at gøre det.\nS: Den almindelige danskers form for kristendom, taler vi ofte om som en form for kulturkristendom, som ikke er særlig synlig - i hvert fald ikke på det offentlige plan. Mange har oplevelsen af, at islam, som du også selv er inde på, er mere synlig og mere tydelig. Er der bekymringer fra den katolske kirkes side omkring det her med synligheden? Skaber det problemer i det offentlige rum?\nI: Nej, det gør det ikke. Jeg mener ganske vist, at der er for lidt synlighed fra kristnes side - både katolikker og lutheranere. Vi vil jo ikke være aggressive og voldelige - det er jo ikke på den måde, vi skal være synlige og heller ikke ved at påtvinge andre vore normer. Vores synlighed skal ikke bygge på privilegier og bestemte love.\nNår vi siger, at man som kristen skal være synlig, så mener vi, at man ikke kun er kristen inden for hjemmets fire vægge eller om søndagen, når man går i kirke. Man er det også på sin arbejdsplads. Det er ikke sådan, at man konstant skal prædike for sine kolleger på arbejdspladsen og prøve på at omvende dem, men man skal handle som en kristen i sin omgang med andre mennesker og sin omgang med materielle goder. Man aflægger et vidnesbyrd som det hedder højtideligt, så man kan se på en, at man er kristen. Omgivelserne vil opleve det som noget positivt, at der er en, der tager sin tro alvorligt, for det er nogle gode værdier, vi har som kristne.\nNogle gange går kristne ind i politik, og ofte tager de deres kristne overbevisning med ind i det politiske liv. Nogle gange kan det dog føre til kompromisser af frygt for ikke at blive genvalgt eller af hensyn til partidisciplinen. Så nogle gange holder den kristne sin overbevisning for sig selv, fordi vedkommende får at vide - og tænker måske også selv - at det er en privat sag. Men kristne skal jo præge samfundet med deres overbevisning. Selvfølgelig igen med respekt for anderledes troende. Men man skal ikke gemme sin kristne tro af frygt for omgivelserne eller fordi man vil være politisk korrekt.\nS: Er der katolikker i folketinget?\nI: Nej, men indtil sidste valg var der. Der har dog aldrig været særlig mange, og de har ikke gjort sig særlig bemærket.\nS: Der var ikke en lobby?\nI: På ingen måde.\nS: I den protestantiske tradition og sådan, som vi hører det mange gange i debatterne nu, refereres der ofte til skattens mønt:\n”Så giv kejseren, hvad kejserens er, og Gud, hvad Guds er!”\n(Lukasevangeliet 20,25). Det gøres netop for at illustrere en opdeling af det verdslige og det åndelige. Hvordan forholder du dig til det?\nI: Den skelnen er der, stat og kirke har hver sine kompetencer og det, vi ønsker, er ikke et teokrati eller et præstestyre, hvor de gejstlige leder landet og på den måde sørger for, at folk makker ret. Men de kristne i et demokratisk samfund skal kunne bruge deres demokratiske ret til at lade sig vælge ind og agere politisk som kristne, uden frygt for ikke at blive genvalgt eller at være politisk ukorrekt.\nEt demokrati regulerer jo sig selv, for bliver man ikke valgt, så er det de andre kræfter, der tager over og så må man respektere det - også i et land, hvor kristne værdier er lovsikret, måske endda i Grundloven. Hvis nu fx et land har en grundlovsfæstet paragraf om at man ikke tillader abort, så betragter vi det som kristne ikke som noget, man presser ned over andre.\nVi skelner jo også mellem specifikt religiøse spørgsmål og så mere generelle menneskelige naturretslige spørgsmål. Vi betragter jo ikke retten til liv som noget specifikt kristent, men som noget naturretsligt, og derfor mener vi, at livet skal forsvares i alle faser - også respekten for menneskers værdighed og ret til et liv i tryghed og med gode vilkår for arbejde og social sikring.\nSå vores holdning er ikke specifik kristen, men ligger i tråd med kristen næstekærlighed. Nogle almene rettigheder falder her sammen med det kristne - som jo også deles af andre religioner og også mennesker, som ikke tror på noget.\nS: Du var lige inde på, at man jo ikke sådan skal vælte ud med forkyndelse på arbejdspladsen. Er der nogen, som henvender sig til dig fra den katolske menighed, som har problemer på arbejdspladsen med deres religion på den ene eller den anden måde?\nI: Nej, det har jeg ikke hørt om. Ikke personligt.\nS: Men når man ikke hører om det i Danmark, hvad kunne det så skyldes?\nI: Jeg tror, det skyldes, at det ikke er noget problem. En bevidst kristen har normalt ikke nogle problemer på en dansk arbejdsplads. Nu falder det jo tit sammen med, at folk ikke taler så meget om deres tro, men jeg tror, at selv hvis de gjorde det og sagde til deres kolleger: ”Jeg er kato lik og bevidst kristen”, så tror jeg heller ikke, at vedkommende ville få nogle problemer.\nS: Du nævnte før fængselspræster og hospitalspræster, og vi har også fængselsimamer og hospitalsimamer – bliver katolske præster også tilkaldt eller hvad gør man?\nI: Ja, hospitaler er meget ivrige efter at få tilkaldt katolske præster, når de har en katolsk patient.\nS: Så du oplever ikke, at hospitalet negligerer patientens ønsker?\nI: Nej, på ingen måde. Heller ikke, at de hindrer præsten i at komme. De gange, jeg selv har været\nude, har jeg altid oplevet stor imødekommenhed.\nS: Du kender heller ikke til sager, fx fra militæret, hvor man har en præst med fra den danske folkekirke til udlandet. Fx i forbindelse med problematikker knyttet til katolikker i hæren?\nI: Nej. Jeg tror da, at hvis en katolik i forsvaret får brug for en præst, vil én blive tilkaldt. Proportionerne er jo sådan, at vi ikke kan forlange af staten, at den skal lønne en katolsk præst, når der ikke er ret mange katolikker i forsvaret.\nS: Tænker du, det ville være bedst, hvis stat og kirke – altså den danske folkekirke – kunne skilles ad?\nI: Folkekirken skal selv bestemme, om den vil skilles fra staten. Og de fordele, vi som katolikker og andre trossamfund ønsker at opnå, er af en sådan art, at der ikke behøver at gå noget fra folkekirken. Fra katolsk side har vi ingen interesse i at kræve kirke og stat adskilt. Vi ville ikke nødvendigvis blive bedre stillet som trossamfund, fordi folkekirken blev skilt fra staten.\nS: Der er heller ikke nogen principiel grund til det?\nI: Nej, ikke en, som vi behøver at interessere os for. Som katolsk kirke ønsker vi ikke at være en statskirke, og det er sådan set noget nyt -godt nok ikke i Danmark - men der er jo andre lande, hvor den katolske kirke har været statskirken, og hvor andre trossamfund har oplevet det, vi oplever som minoriteter i Danmark.\nI Spanien var det fx indtil for nogle årtier siden ikke sjovt at være protestant - ikke fordi man blev forfulgt, men man blev totalt negligeret, fordi den katolske kirke var statskirke eller næsten statskirke. Det er jo også sådan, at den katolske kirke har, selv om den er eller var statskirke, trods alt et overhoved, som bor i Rom og er overhoved for en verdenskirke.\nMen der var mange sammenhænge, hvor staten sad tungt på den katolske kirke fx med bispeudnævnelse o.l.. Alt sådan noget har man kastet af sig, man vil ikke være en privilegeret kirke, men have lov til at ordne sin struktur og sine aktiviteter frit.\nMan vil gerne hjælpes af staten, hvis det er muligt - dog ikke på bekostning af andre.\nReligionsundervisning i skolerne fx er jo noget den katolske kirke er meget interesseret i, i de katolske lande, men den kræver ikke monopol og vi siger ikke: ”Vi er de fleste, og derfor er det kun os, der skal have religionsundervisning i skolen”.\nDet er en ret for alle.\nS: Jeg går ud fra, at du selvfølgelig vil mene, at det skal være lovligt og tilgængeligt at praktisere sin religion i skoler og i offentligt rum, på arbejdspladser osv. Men skal man også kunne præsentere sin religion og synligt have den med sig, når man repræsenterer staten? Der har været en diskussion omkring dommere. Må man bære hovedtørklæde eller fx kors som højesteretsdommer eller som dommer i det hele taget?\nI: Det er blevet et kunstigt problem, som primært er affødt af islams større synlighed. For nogle årtier siden ville der aldrig være nogen, der ville gø af, at en dansk kvindelig ambassadør eller kvindelig dommer havde et synligt kors om halsen i en retssal eller i et mødelokale.\nS: Det er sjovt, du siger kvindelig - det er jo rigtigt. Det er jo aldrig mænd, der bærer kors. Det har\njeg aldrig tænkt på.\nI: I England fx har stewardesser og sygeplejersker fået forbud mod at gå med et lille bitte kors. Det var der jo ingen, der tog notits af før. Det er en underlig reaktion, for egentligt har man måske ikke noget imod kors, men man har noget imod tørklæder og turbanner. Men man kan jo ikke diskriminere. Man kan jo ikke sige til muslimske kvinder: ”I må ikke gå med tørklæde”, uden også at sige til kristne kvinder: ”I må ikke gå med kors”.\nPersonligt har jeg intet problem med, at muslimske kvinder går med tørklæde. Selv om vi ser, at der i England er mange eksempler på, at folk får påtaler for at gå med religiøse symboler, så er der alligevel ingen, der tør sige til en sikh buschauffør, at han ikke må gå med turban.\nS: Er der spørgsmål i forhold til religionsfrihed, som du synes er svære at tage stilling til?\nI: Nej …\nS: Nu siger du relativt uforbeholdent, at kors og tørklæde osv. det skal man selvfølgelig have lov til at gå med. Men en af de diskussioner, der har været på dagsordenen det sidste år er jo den om omskærelse - for jøder i første omgang men også for muslimer. Det er blevet forbudt ved lov at omskære piger, men det jo stadig tilladt at omskære drengebørn. Man påberåber sig jo blandt andet religionsfrihed for at kunne komme til det.\nI: Det har jo aldrig været noget problem for kristne kirker, at jødiske og muslimske mænd blev omskåret. Måske også fordi omskærelse har været en indgroet del af terminologien - ikke fordi det har været praktiseret af kristne, men når vi læser biblen så hører vi hele tiden i det gamle testamente om omskærelse som tegn på tilhørsforhold til det jødiske folk.\nJesus blev omskåret som god jødisk dreng. Og når man så på et tidspunkt siger, at det at være omskåret ikke længere et kristent kendetegn, så er det ikke, fordi man synes, det er en form for lemlæstelse eller et upassende indgreb eller overgreb, men fordi kristendommen, som jo begyndte i et jødisk miljø, meget hurtigt nåede ud til sammenhænge, hvor man ikke havde omskærelse fordi det ikke var traditionen. Så vil kirken jo ikke sige: ”Jamen vi kommer fra en tradition, hvor man havde omskærelse, så det skal I også have”. Der siger vi i stedet, at det ikke er fysiske kendetegn, der afgør, om man tilhører Guds folk eller ej. Det er det indvortes, der gælder, og dåben er så det, der manifesterer tilhørsforholdet til kirken.\nOmskærelser af kvinder er jo noget helt andet, og det har jo aldrig været betragtet, så vidt jeg ved, som et særligt religiøst kendetegn. Det har haft helt andre årsager og er derfor også nemmere at tage afstand fra. Jeg tror nok de fleste kristne vil mene, at har man mandlig omskærelse i sin religion, så skal man have lov til det.\nS: Da vi interviewede Bent Lexner så sagde han om jødedom og om islam, at de er ritualreligioner - eller lovreligioner, som vi plejer at sige. Sådan har den protestantiske kirke jo også talt om den katolske kirke - i hvert fald i en dansk kontekst, altså: som en lovreligion. Hvordan tænker du om det? Nogle gange diskuterer vi det med de studerende. Lovreligion er jo et udtryk, som bliver brugt af især medierne om ja, i hvert fald om jødedom og islam. Har du gjort dig overvejelser om ordet lovreligion?\nI: Vi har jo også love og regler, men loven i jødedommen er et helt specielt lovkompleks, altså en samling af bud, hvor overholdelsen er med til at konstituere tilhørsforholdet. Når nu Paulus gjorde så meget op med loven, så er det egentlig også kun den ydre overholdelse. Det kan jo også nemt forekomme i kristendommen, at man, hvis man overholder nogle ydre regler og love, så mener man at være på den sikre side. Så gør man, hvad man skal, og så er man en god kristen. Det er jo ikke sådan, vi ser på det.\nNår nogen kalder den katolske kirke for en lovreligion så skal man også være varsom, for når det drejer sig om love og regler er det jo først i nyere tid, at de kristne kirker er kommet på afstand af hinanden. I mange dele af kristendommen og delvist i folkekirken har man nedtonet alt hvad der er af love og regler.\nMen sådan har det jo ikke altid været. Også reformationstidens kirker har jo haft strenge krav til deres medlemmer. Man kan sige, at det, der adskilte de kristne i reformationstiden var dogmatiske spørgsmål: Man var ikke i tvivl om de 10 buds gyldighed. Hvordan man kunne tillade sig at leve som kristen var ikke noget, der adskilte de enkelte kristne konfessioner.\nS: Det var lidt historisk. Vi har snakket om det offentlige rum sådan mere alment, men i civilsamfundet, når en boldklub fx vil holde juleafslutning eller andre foreninger vil gøre noget, som på en eller anden måde har nogle religiøse implikationer. Er det problematisk?\nI: Nej på ingen måde. Jeg ved ikke, om du tænker på juletræsstriden i boligkvarteret?\nS: Ja, det kunne man fx tænke på, juletræsstriden i ejerforeningen.\nI: Det er jo så nyt så, at man ikke rigtig er vant til at forestille sig de situationer. Som kristne er det ikke vores agt at påtvinge nogen noget, og de traditioner, man har, afspejler jo tit flertallets religion - som er tilfældet med juletræet. Det har ikke været så udpræget i Danmark, men i angelsaksiske lande, må det ikke længere hedde Christmas, fordi Christmas har kristne undertoner.\nDerfor skal det nu hedde noget andet. Man må heller ikke opstille julekrybber, der hvor der ellers har stået nogle i det offentlige rum og i stormagasiner. Det gør man for at please alle og for at sige: her er vi religionsneutrale. Sådan noget synes jeg er betænkeligt.\nJeg har ikke noget imod som kristen, at det i et muslimsk land er muslimske traditioner, der dominerer - bare det ikke betyder, at de kristne ikke må bygge kirker eller praktisere deres tro.\nS: Vil det være okay for en katolik at spise halalslagtet kød?\nI: Ja det vil jeg sige. Halalslagtning betyder jo, at kødet bliver spiseligt for andre. Der er jo ikke noget, der er urent for en kristen – vi må spise alt. Der er bare dage om året, hvor der er visse ting, man ikke skal spise og man skal spise mindre af det.\nMen der er ingen fødevarer, som af religiøse grunde er forbudte – svinekød eller skaldyr eller noget. Det er også et spørgsmål om tilpasning. Hvis man i kantiner og børnehaver osv. ville tilgodese forskellige religiøse traditioner, så burde der ikke være vanskeligheder i at tilbyde et udvalg af fødevarer.\nMen hvis det skulle blive for kompliceret, så ville kristne jo heller ikke lide nogen skade af at måtte undvære svinekød i børnehaven eller i kantinen. Hvis man savner flæskestegen, så kan man jo spise den derhjemme.\nVi har jo aldrig som katolikker været så kategoriske. I gamle dage var det sådan, at man ikke måtte spise kød om fredagen. Det er en særlig katolsk tradition, for fredag er Jesu dødsdag, og der gav man afkald på noget, man i lang tid betragtede som det dyre og fine, nemlig kød. Men hvis man blev inviteret ud en fredag, og værtinden havde lavet oksesteg, så siger man jo ikke: Det kan vi desværre ikke spise, fordi vi er katolikker”. Så spiser man det - også uden dårlig samvittighed. Her er vi høflige, for det er ikke noget væsentligt, og sådan kan vi jo sagtens leve med, at d er er andre madtraditioner.\nSå længe, de ikke bliver enerådende. Det ville blive problematisk, hvis man af hensyn til fx muslimer og jøder sagde, at vi i Danmark slet ikke opdrætter svin og sælger svinekød. Det ville være overdrevet. Omvendt: Hvis nogen tog hensyn til os og ikke serverede kød om fredagen, så ville vi da også være glade. Men vi ville da ikke sige: ”Det manglede også bare!”.\nS: Nu nævnte du det med kødafholdenhed, men er der andre katolske traditioner, som for børn fx ville være synligt anderledes end en protestantisk dansk families traditioner?\nI: Som sagt ... i nogle lande har man genindført kødløse fredage, netop fordi det også er noget identitetsskabende, men det er ikke noget der er absolut eller fish on Friday. Det er ikke sådan, at man spiser fisk bare fordi det ikke er kød.\nMeningen med ikke at spise kød om fredagen var at spise enkelt, og nu er det jo sådan, at god fisk tit er langt dyrere end kød, så hvis man spiser hummer om fredagen, fordi man vil overholde reglerne, så er det jo heller ikke hensigtsmæssigt.\nSå hvad mad angår, er det som sagt enkel mad om fredagen ja og i faste tiden: at man prøver at spise mindre og skære ned på luksusprodukter. Det er ikke fordi vi betragter dem som urene, men fordi vi - især i et overflodssamfund som vores - synes det er godt at vise solidaritet med andre, som har mindre end vi har, ved at vi skrue lidt ned for forbrugerblusset.\nS: Så har vi nogle spørgsmål om skolen til dig. Jeg tror, du har berørt det, men nu spørger jeg alligevel igen: Inden for protestantismen opererer man i høj grad med en form for torums tænkning, hvor religion er en privat sag, og en protestantisk teolog vil så i et undervisningslokale sige ét om mandagen og gøre noget andet i kirken om søndagen. Hvordan ser du som katolik på det – giver det mening i en katolsk kontekst?\nI: Nej, netop ikke. Vi ser det som årsag til, at trosbevidstheden bliver svækket, fordi man foretager denne skelnen. Vi er jo interesserede i, at den kristne tro bliver udbredt, og at det netop sker ved, at kristne lever deres tro bevidst, og at det bliver eksemplet, der smitter primært og den mundtlige forkyndelse sekundært – den formelle missionering.\nDet er derfor, vi siger, at vi ikke er bange for islam. Vi siger jo ikke, at muslimer skal formenes adgang til Danmark, fordi de er farlige for vores kristne identitet.\nDet bedste ”værn” mod islam – hvis man skal udtrykke det polemisk – det er, at vi som kristne lever vores tro bevidst. Dels vil kristendommen blive styrket, dels vil vi jo også, tror jeg, høste stor respekt hos muslimer, for muslimer, eller mange muslimer, har ikke noget imod kristne, der lever deres tro autentisk. De ser nogle mennesker, der tager deres tro alvorligt.\nSå ligegyldigheden er den største fare for den kristne tro, og ikke, at der kommer en meget synlig religion ind i landet.\nS: Det næste spørgsmål omhandler den danske folkeskole og den rolle, religion og religiøse traditioner har der. Ser du noget problem i, at skoler ansætter en mand med muslimsk baggrund, der ikke vil give hånd til kvinder?\nI: Jeg synes, det er mærkeligt, og jeg kan ikke forstå traditionen – at man ikke vil give hånd til kvinder. Så jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal sige. På den anden side: Hvis man ved, at det gør vedkommende ikke, vil det jo også være til at leve med.\nS: Så han må godt blive ansat i den danske folkeskole?\nI: Jeg har svært ved at se, hvordan man kan lovgive imod det; men også hvordan den pågældende i det lange løb selv vil kunne trives.\nS: Det er også interessant at se på, hvad der ville ske juridisk. Men der er jo en dobbelthed i spørgsmålet. Ét er, hvad kunne man forestille sig, at man meningsfuldt kunne lovgive i forhold til, noget andet er det mere hverdagsagtige, når nu man er på en skole. Vil der være forskel på, hvordan man ser på spørgsmålet - alt efter om man befinder sig i en folkeskole, en muslimsk friskole eller en katolsk skole? Måske ville muslimske friskoler være mere tilbøjelige til at ansætte ham. Men ville man også det på en katolsk friskole? Og skal man i en folkeskole, der ligesom manifesterer statens position, imødekomme sådan en ansøger?\nI: Det, som vi betragter som et problem i islams kvindesyn kan ikke reduceres til om man giver hånd eller ej. Det er jo ikke sådan at kunne han bare overbevises om at give hånd, så var alt i orden. Det grunder i noget meget mere dybtliggende: altså synet på kvinder. Det bliver jo ikke forandret, hvis han retter ind eller man måske endda tvang ham til at give hånd. Kristendommen er en lidt mere frihedsskabende religion.\nMen jeg skal skynde mig at sige at der også inden for kristenheden, inklusiv den katolske kirke, har været et forkert syn på kvinder – et syn, som begrænsede kvinders muligheder i nogle kirkelige sammenhænge. De har været holdt uden for mange ting, men det har så efterhånden forandret sig - sikkert også gennem påvirkning fra det omgivende samfund, men også fordi man har set en indre naturlighed i, at kvinder ikke skal holdes uden for uddannelse, og at kvindens plads ikke kun er i hjemmet og den slags ting.\nS: I forlængelse af den udvikling, du snakker om her: vil det mon komme til at betyde, at kvinder kan få love at blive præster i den katolske kirke?\nI: Nej. Vi betragter ikke præstedømmet som en menneskeret, heller ikke for mænd, men som en tjeneste. At det så nogle gange er blevet udnyttet til magtpositionering er så noget andet, et udslag af menneskelig ufuldkommenhed. Præsteembedet er ikke et privilegium, men en tjeneste, fordi det ses i sammenhæng med Jesus og mens præsten slet og ret er mand, så har den katolske og den ortodokse tradition holdt fast ved, at det kun er mænd, der kan blive præster. Ikke fordi, de er bedre end kvinder eller klogere, men på grund af en symbolværdi, fordi Kristus er en mand.\nS: I Sverige har man besluttet, at skolen ikke skal være forkyndende, og derfor har man aflyst de årlige juleafslutninger i den lokale sognekirke. Synes du, den danske folkeskole skal gå samme vej?\nI: Nej det synes jeg ikke. I det omfang en gennemsnits folkeskole stadig primært består af elever, der er medlem af folkekirken - og de synes det er fint - så synes jeg, man skal holde fast ved gudstjenesten. Så kan man løse eventuelle betænkeligheder ved at sige, at der en fritagelsesordning, fx hvis muslimske eller jødiske elever ikke vil med i kirken.\nS: De katolske børn bliver ikke fritaget?\nI: Vi har ikke nogle problemer med, at en katolik går på en folkeskole og også går med til julegudstjeneste. Det betragter vi som så ukontroversielt, for det er jo samme juleevangelium. Det er ikke anstødeligt for en katolik og bringer ikke vedkommendes tro i fare.\nS: Det vil man se helt uproblematisk på – så du kender ikke til sager, hvor katolske forældre har ringet fortvivlet til dig og sagt, at nu har deres barn været…?\nI: Nej, men det har været anderledes tidligere. De kristne konfessioner var langt mere forskansede mod hinanden tidligere. Der var det jo sådan, at man som katolik ikke måtte deltage aktivt i andre trossamfunds gudstjenester, fordi man anså det dels som en anderkendelse af deres kult, dels at det kunne betyde at vedkommende var i fare for at falde fra.\nDen slags defensiv måde at tænke har jo forandret sig fuldstændigt. Vi siger ikke, at det er lige meget for en katolik, om han eller hun går i kirke om søndagen i en katolsk kirke eller i en folkekirke. Det er klart, at det skal være den katolske kirke, men hvis der er noget, der tilsiger, fx ved konfirmation eller barnedåb i familien, at man skal gå med i en luthersk kirke, så er der ikke spor galt med det.\nS: Og man må gerne deltage aktivt?\nI: Ja, men man må ikke gå til alters …\nS: Jeg skulle lige til at spørge til nadveren\nI: Man må gerne synge med på samlerne og bede med på fadervor, men netop nadveren betragtes som det ultimative tilhørsforhold. Der siger vi: Ikke-katolikker må ikke gå til nadver hos os, og vi må ikke gå til nadver hos de andre.\nS: Den danske folkeskole har jo historisk set videreført den kristne kulturarv i den evangelisk lutherske form. Skal skolen fortsætte med det, eller skal den hellere blive religiøs neutral?\nI: Det kan man ikke svare på generelt. Som jeg allerede har været inde på: Fordi Danmark traditionelt er et kristent land har vi som katolikker heller ikke noget problem med, at én kristen kirke har en grundlovssikret privilegeret stilling. Så længe, det ikke betyder, at alle er tvunget til at tilhøre denne kirke, eller for skolens vedkommende, at alle er tvunget til at deltage i luthersk religionsundervisning, så har vi som katolikker ingen problemer.\nDet er jo også det, vi selv kæmper for i katolske lande, der hvor flertallet er katolikker. Der arbejder kirken for, at der bliver ansat katolske religionslærere - også i offentlige skoler. Og kirken arbejder for, at staten aflønner dem, fordi det er en service for flertallet.\nSå nej, fordi hvis der er en fritagelsesordning, så må det være tilstrækkeligt. Vi har jo som katolikker ingen interesse i, at danske børn ikke må høre om luthersk kristendom i skolen. Tværtimod er det bedre, end hvis de ingenting hører.\nSå jeg ville ikke have noget imod, at religionen i folkeskolen blev forkyndende.\nS: Lige nu hedder det jo specifikt, at det centrale kundskabsområde er evangelisk luthersk kristendom. Kunne du have et ønske om, at katolicismens sådan stofmæssigt stod stærkere i faget – indholdsmæssigt?\nI: Der skal man også skelne. Hvis den gamle forbindelse mellem kirke og skole i Danmark var fortsat, så var det helt naturligt, at den lærer, der skulle have religionsundervisning, selv var en overbevist og allerhelst praktiserende lutheraner, for at det ikke bare var kundskabsformidling, men også videregivelse af noget levende – en levende tradition.\nI gamle dage ville vi sige, at her skulle katolikker ikke deltage. I langt de fleste tilfælde ville der sikkert ikke have været nogen fare for vedkommendes tilhørsforhold, for så forskellige er vi jo heller ikke. Det er samme bibelske historie, og så er der jo ikke de store forskelle i vores opfattelse.\nS: Evangelisk-luthersk kristendom skal have hovedvægten - ikke i en forkyndende udgave, men i en kundskabsuddelende udgave.\nI: Ja, men hvordan foretager man denne skelnen? Det er jo det, vi siger: Det kan ikke lade sig gøre at skelne mellem privatliv og religion i det offentlige rum. Hvis man virkelig lagde vægt på - måske af frygt for muslimerne - at kristendomskundskab skal være luthersk forkyndende – så er det fint. Så skal man også bare sige det. Sige, at det er et tilbud til lutherske elever eller andre, der måtte ønske det. Og så må man have et andet fag, der hedder religionskundskab, eller hvad man nu vil kalde det, som er en objektiv information om andre kristne traditioner og andre religioner. Det andet bliver sådan en underlig blanding.\nJeg ved også, at der er nogle partier, måske især ét parti, der siger, at den evangelisk lutherske kristendom er den danske udgave af kristendommen – den må bare ikke være forkyndende. Det hænger ikke rigtig sammen, synes jeg. Selvfølgelig kan man teoretisk objektivt sige, at dette er den danske version af kristendommen, og læreren kan sige ”jeg tror ikke selv på det”, men sådan er det.\nDet virker som en kunstig sondring, som vi ikke kender i katolske sammenhænge. Der, hvor der er religion, der er det ikke bare kundskabsformidling, men også forkyndende, for det er det vi ønsker, men det er som sagt frivilligt. Ikke-katolske elever skal ikke tvinges til at høre på katolsk religionsundervisning.\nS: Bliver katolske børn normalvis fritaget for religionsundervisningen i skolen?\nI: Det ved jeg faktisk ikke. Jeg tror ikke, det er et problem for så mange. De fleste vil sikkert forholde sig ligegyldigt over for det. Og jeg kan også forestille mig, at hvis forældre bevidst – nu ved jeg slet ikke, om man kan blive fritaget i folkeskolen?\nS: Jo, det kan man.\nI: Så består muligheden i hvert fald. Men jeg tror også, at der er forældre til elever, der tænker, det er fint nok, at deres børn deltager i religionsundervisning, og så kan også bruge det som et samtale forum. Så vi betragter ikke deltagelse i religionsundervisning som en fare for troen.\nNu ved jeg ikke, om der er lærere, der kunne finde på at latterliggøre religionen, måske ubevidst, fordi de ikke selv tror – det tør jeg ikke sige, men hvis det var tilfældet, at der var en lærer; som sagde til sine elever: ”Jeg tror ikke på noget, og det her er latterligt gammeldags”, så ville jeg nok som forældre sige, at det skulle mit barn fritages for.\nS: Så for dig består faren i, at underviseren kunne være religionskritisk, men du ingen fare i, at eleverne kunne blive udsat for noget, der var evangelisk luthersk forkyndende i en eller anden grad?\nS: Skal skolen tage hensyn til religiøse helligdage? Her tænker jeg på andre trossamfund end den\nI: Der er det også sådan, at samfundet er blevet mere pluralistisk, og der hvor det kan lade sig gøre, er det da fint. Hvis ikke det giver praktiske problemer. Det er da en fin form for imødekommenhed.\nNu er det jo især en gestus over for muslimer, fordi de er flere end der nogensinde har været katolikker i en dansk folkeskole. Men jeg ville også synes, det var fint hvis - nu har vi jo ikke helligdage, der falder i ugens løb hvor man skal gå i kirke - men hvis det nu var sådan, at der var en katolsk helligdag, som faldt midt i ugen, og der kun var en morgenmesse, og forældrene lagde vægt på, at barnet også kom med i kirke om morgenen, så ville det være en fin form for mødekommenhed, hvis skolen så tillod det. Så derfor - uden at blive for kategorisk - synes jeg man skal strække sig der, hvor man kan.\nS: Et spørgsmål til sidst: I efterhånden mange år har vi talt om, at danskere kun ved meget lidt om kristendom. Og så jo måske i endnu mindre grad om den katolske kirke. Har du et indtryk af det?\nJeg er sikker på, at I prøver at holde vidensniveauet højt blandt de katolske børn fx og de katolske unge. Men hvad tænker du om befolkningen generelt? Ved vi, ved man i skoler osv. for lidt om katolicisme?\nI: Ja, i høj grad. Nu er det heller ikke sådan, at alle katolikker og katolske børn og unge ved meget om den katolske kirke nødvendigvis. Det gør de kun, hvis de kommer fra praktiserende hjem eller selv interesserer sig for det.\nDer er to ting i det her: Dét, at man ved for lidt om sin tro gør jo på en måde, at den bliver ligegyldig, og at den så ikke er bevidst. Så reduceres de måske til det formelle tilhørsforhold, hvor man kommer i kirke juleaften, når der er barnedåb og år man skal giftes og konfirmeres og til begravelser.\nDét, at man ikke ved tilstrækkeligt om sin egen religion er med til at svække dens position i samfundet. Det næste er, at hvis man ikke ved noget om andre religioner, så skaber det fordomme. Der kan det være sådan, at både den lutheraner, der ved meget om sin egen religion, og den, der ingenting ved, kan have lige store fordomme om den katolske kirke.\nVi har det jo også omvendt, fordi: Hvor meget ved en – katolicisme i Tyskland er meget stort – katolik fra Bayern om den lutherske kirke? Sikkert ikke ret meget.\nDer er to grunde til, at det er godt at vide noget om sin tro: Dels for, at den kan blive bevidst, at man kan argumentere for den, forkynde den og forsvare den, rette misforståelser og dels, at det afføder, at man også ved, hvori forskellene består til de andre religioner. Det kan man jo kun få noget at vide om, hvis man sætter sig lidt ind i, hvad de andre religioner går ud på.\nS: Man kan i hvert fald sige, at der i Danmark er visse grupper, der lufter denne fordom mod religion generelt - nogle gange ret synligt i medierne. Også mod katolikker ret eksplicit indimellem – er det ikke rigtigt?\nI: Jo, det er rigtigt. Der er meget uvidenhed, og der er mange fordomme. Uvidenheden kommer jo bare af, at man ikke har sat sig ind i det. Fordommene og aggressionerne kommer af, at man stifter bekendtskab med et budskab, som man egentlig ikke kan lide.\nNår der er stor aggression mod den katolske kirke, er det også fordi vi forkynder noget, som skurer i manges øre, fordi det virker gammeldags og restriktivt. Sådan ser vi jo ikke på det.\nNoget helt tredje så er skandalerne om misbrug. Det er jo forståeligt nok, hvis folk af den grund bliver forargede, men så skal de samtidig vide, at det ikke gælder hele den katolske kirke. Det er ikke en del af den katolske kirkes budskab, men det er et udtryk for, at der er brodne kar også i den katolske kirke. Tit er det jo en sammenblanding af uvidenhed, fordomme og forargelse over for ting, der vitterligt ikke burde forekomme i kirken.\nS: Da vi interviewede Peter Skov-Jakobsen, fortalte han, at skoler og gymnasier sommetider inviterer en repræsentant fra en jødisk menighed, en fra en muslimsk menighed og så en fra folkekirken ud på skolen. Det lød ikke til, at der var en katolsk repræsentant i det team, som gik ud til institutionerne. Vil I gerne være med der, eller er det fint nok, at den protestantiske repræsentant er der?\nI: Vi ville da gerne være med, men på den anden side afspejler det også proportionerne. Vi vil meget gerne med, hvis vi blev indbudt, men så kunne man sige, at hvis en katolik skal med, så skal en baptist og en pinsemand jo også med.\nFor selv om, der er forskel på katolicisme og lutheranisme, repræsenterer den katolske kirke og folkekirken jo stort set det samme i forhold til jødedom og islam.\nDet er kristendommen, som folkekirken repræsenterer, og det har vi det jo i princippet fint med. Den katolske kirke er jo i forhold til folekirken ikke en anden religion, og derfor ville det være en kunstig skelnen at reducere det til jøder, muslimer, lutheranere og katolikker. Så skulle man også have to slags muslimer med, både shia og sunni.\nJødedommen er måske lidt mere homogen, selv om der er forskellige traditioner. Der er jo ikke udtalte forskellige jødiske retninger på samme måde som inden for islam eller kristendommen.\nInstinktivt bliver der jo tit taget højde for det, også når man spørger om vores holdninger, så er det meget tit, man ikke nøjes med at spørge jøder, muslimer og folkekirken, fordi man ved, at kristendommen er bredere, end det folkekirken står for, og at man derfor finder det naturligt også at henvende sig til katolikker - og måske endda også til andre kristne traditioner, fx ortodokse. Disse er godt nok få i Danmark, men de repræsenterer jo en stor del af kristenheden på verdensplan.\n← »Mange katolikker gør korstegn for sig«Overvejelser efter læsning af Kiko Argüellos bog ”Kerygma” →


Industrimontage i Jelling og Vejle | Det sikre valg til montageløsninger\n75 88 16 32\nIndustrimontage i Jelling og Vejle\nHos Kaltoft El har vi stor erfaring med industrimontage. Vi er eksperter, når det kommer til montering af mange forskellige typer af industrianlæg, og derfor kan du altid forvente, at vi udelukkende tilbyder dig kvalitetsarbejde fra højeste skuffe. Tøv derfor ikke med at kontakte Kaltoft El, hvis du leder efter et sikkert valg, når det drejser sig om industrimontage!\nVi lægger altid stor vægt på at sikre kvalitetsløsninger – og vi har kompetencerne og erfaringen i den industrielle branche til at sikre, at alle vores monteringsløsninger er meget konkurrencedygtige. Vi lytter altid til den enkelte kundes ønsker og behov, så vi er i stand til at klare enhver monteringsopgave til perfektion. Vi kan sikre at alt det arbejde, vi udfører, lever op til alle gældende krav inden for kvalitet, arbejdsmiljø og miljø. Derfor kan du med sikkerhed forvente at være fuldt ud tilfreds med det arbejde, vi udfører for dig.\nVil du vide mere om industrimontage? Ring i dag\nHvis du har brug for mere viden eller er interesseret i en samarbejdsaftale med os, bør du kontakte os i dag. Vi er beliggende i Bredsten og er derfor en ideel samarbejdspartner for dig, der befinder dig i Vejle, Jelling og omegn.\nHar du brug for mere viden omkring, hvad vi kan tilbyde dig, når det drejer sig om industrimontage? Så kontakt os hellere end gerne i dag. Vi er beliggende i Bredsten og stiller derfor blandt andet vores hjælp til rådighed til dig, der er bosiddende i Vejle, Jelling og omegn.\nTlf.: 75 88 16 32


Er Snesere, Brøderup og Tappernøje (Næstved Kommune) et godt sted at bo? Få svar her\nI Snesere, Brøderup og Tappernøje er gennemsnitsalderen 43 år, og de lokale holder af at bruge tid på havearbejde.\nDe lokale har stemt: Top 5 kendetegn for Snesere, Brøderup og Tappernøje\nI Snesere, Brøderup og Tappernøje bor der flest singler.\nSærligt for Snesere, Brøderup og Tappernøje\nI Snesere, Brøderup og Tappernøje er radioen oftest tunet ind på P4, P3 eller Nova FM.\nDer er 79 virksomheder i nabolaget. De fordeler sig på flere brancher – her ser du de 5 største.\nLige nu er der 17 boliger til salg i nabolaget Snesere, Brøderup og Tappernøje , og priserne er stigende.\nTak for dit besøg i Snesere, Brøderup og Tappernøje\nDel Snesere, Brøderup og Tappernøje


- Industri 4.0 skal være mere simpelt - Jern & Maskinindustrien\n10. november 2017 08:00 | Af Benita Dreyer-Andersen | Tip redaktionen om en historie\nIndustri 4.0 er blevet for højpandet, mener man i Danish Advanced Manufacturing Research Center – DAMRC – der hjælper og rådgiver virksomheder inden for blandt andet optimering af produktionsprocesser.\nHer synes man, at der skal snakkes mindre og handles mere ude hos dem, der rent faktisk står med hænderne i produktionen.\n- Der er ikke mange, der sådan rigtig kan definere, hvad Industri 4.0 egentligt betyder. Debatten er blevet alt for kompliceret og akademisk og rammer nærmest ingen i øjenhøjde. Industri 4.0 bliver først noget værd, når de små og mellemstore virksomheder forstår, hvad de skal bruge alt det data til og får nogle konkrete værktøjer, siger Klaus Bonde Ørskov, der er direktør i DAMRC.\nFor meget debat\nHos DAMRC har man i mange år arbejdet med at forbedre effektiviteten i danske virksomheder ved at måle på maskinens stivhed og derefter optimere maskiner, som firmaerne allerede har stående i produktionshallen, primært CNC-maskiner som drejebænke og tre- samt femakset fræsere.\nOg her oplever Klaus Bonde Ørskov, at begrebet Industri 4.0 er kommet for langt væk fra den enkelte medarbejder\nLæs også: DAMRC vokser - slår nye stillinger op\n- Vi skal bruge data til at blive bedre til at producere og ikke debattere så meget, hvad begrebet betyder, indebærer og fører os hen. Vi er nødt til at starte et sted, hvor det giver mening for virksomhederne. Vi er startet med tiltag, hvor vi installerer ny teknologi på maskiner, så den enkelte virksomhed kan se en direkte økonomisk gevinst siger Klaus Bonde Ørskov.\nTestkanin fra 1988\nDAMRC øver sig for tiden på en maskine fra 1988, som de har indkøbt netop for at være forsøgskanin. Meningen er, at Klaus Bonde Ørskov og kollegerne vil påmontere sensorer, der med respekt for maskinens aldrende indmad kan trække meningsfuld data ud og føre maskinen ind i en ny teknologisk tidsalder.\n- Det giver god mening at optimere allerede eksisterende udstyr og det er et budskab, du ofte kan få igennem ude i fabrikkerne, fordi det kræver mindre investeringer end helt nye serier af maskiner. Vi kan ofte se, når vi i dag optimerer ude hos kunderne, kan vi ofte allerede samme dag forbedre med 20-30 procent. Så er der ligesom en mening med det, vi gør, siger Klaus Bonde Ørskov.\nDAMRC er grundlagt i 2010 og har på nuværende tidspunkt 13 ansatte.


Såfremt andet ikke er skriftligt aftalt, sker alle leverancer Ex Works Softcontrol Aps, jf. Incoterms 2010. Køber bærer således omkostninger til transport og risikoen for hændelige begivenheder, der rammer varen, efter den har forladt Softcontrol Aps. Med mindre andet konkret aftales overlades valg af transportmidler og –veje til Softcontrol Aps for kundens regning og risiko. Forsendelser værdiforsikres af Softcontrol Aps for købers regning efter nærmere aftale.\nLeverede varer tages kun retur hvis det er skriftligt aftalt. Varer indkøbt eller fremstillet specielt efter opgaven tages aldrig retur. Eventuelt beskadigede eller fejlinstallerede varer krediteres ikke.\nNye og ubrugte varer tages kun retur efter forudgående skriftlig aftale og kun i ubrugt, ubeskadiget original emballage og skal vedlægges kopi af faktura og fuldt udfyldt returseddel (RMA). Hvis alle rubrikker på returseddel ikke er udfyldt, vil varen blive sendt retur til afsender. Ved aftalt returnering afholder køber samtlige omkostninger til transport og forsendelse i forbindelse med returnering af varen til vores adresse. Hvis varer sendes for modtagers regning vil beløbet blive modregnet ved krediteringen af vareværdien.


Tømrer i Branderup Kådnere ⇒ Bestil 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nHvis du har brug for en god tømrer i Branderup Kådnere, så er du kommet frem til den helt rette hjemmeside.\nHer på siden gør vi det nemlig let og overskueligt for dig at indhente op til 3 tilbud på en dygtig tømrer fra Branderup Kådnere. Vi har slået pjalterne sammen med Danmarks skarpeste tilbudsservice, der gør det muligt for dig at indhente tilbud fra de bedste og mest kvalificerede tømrere i Branderup Kådnere. Det bliver hermed let for dig at finde en god tømrer til din opgave. Vi håber, at du kunne tænke dig at gøre brug hjemmesiden, når du har brug for at finde et godt tømrerfirma i Branderup Kådnere. Der er nemlig mange fordele forbundet med det.\nHvorfor få flere tilbud på tømrer i Branderup Kådnere?\nDet er meget oppe i tiden at indhente tilbud fra flere dygtige tømrere i Branderup Kådnere, når du skal have løst noget tømrerarbejde. Det kan nemlig spare dig for penge, da tømrerne er i hård konkurrence med hinanden om at vinde lige præcis din opgave og om at hjælpe dig med at få løst din tømreropgave. Dette giver altså dig en fordel i forhold til prisen, og hvem siger nej til at få løst sin tømreropgave billigere?\nUd over at spare penge, så kan du faktisk også ende med at spare rigtig meget tid, fordi at du nu ikke skal bruge din kostbare tid på først at finde de forskellige tømrervirksomheder i Branderup Kådnere og så kontakte dem for at bede om et tilbud på den opgave, hvor du skal bruge en tømrer i Branderup Kådnere. Dette kan altså spare dig for en dele tid, og det er vigtigt for mange, der lever en presset og stresset hverdag.\nVælger du at indhente tilbud på tømrer i Branderup Kådnere, så er du samtidig sikker på kun at modtage tilbud fra de dygtigste håndværkere nær dig. Det er fordi, at vores samarbejdspartner kun samarbejder med de bedste af det bedste, og det kommer altså dig til gode. Du skal derfor ikke bekymre dig over kvaliteten, når du hyrer en tømrer i Branderup Kådnere gennem vores samarbejdspartner 3byggetilbud, tværtimod. De bliver nemlig ratede, og det er for dit bedste. Vi ønsker nemlig, at du får den bedste kvalitet i det arbejde, og dette gør du her. Hvis du i øvrigt har spørgsmål til deres service, så anbefaler vi dig, at du kontakter dem, da de kan svare dig grundigt på dine spørgsmål omkring det at hyre en tømrer i Branderup Kådnere.\nTømrer Vindinge Lillevang\nTømrer Vester Agger Thisted\nTømrer Langed Vordingborg\nTømrer Gammel Pøl\nTømrer Troldebjerg Huse Langeland


Handelsbetingelser ved køb af online forløb & sessioner - Mit Kejsersnit\nProdukter og tjenesteydelser leveres af\nDuebrødrevej 8, 2.\nKontakt mig på heidi@mitkejsersnit.dk\nMit Kejsersnit modtager betaling med Dankort, MobilePay samt internationale kreditkort via EasyMe Betaling.\nMit Kejsersnit eller EasyMe gemmer aldrig dine kortnumre, udløbsdato eller kontrolcifre.\nDin adgang til online produkter leveres straks efter køb via e-mail med beskrivelse af, hvordan du kommer i gang.\nLevering sker i løbet af få minutter, dog kan der i helt særlige tilfælde gå længere tid, dog max 2 dage.\nDu har adgang til dit online produkt i 2 år fra købsdato.\nAlle rettigheder til workshops, kurser, events og digitale produkter tilhører Mit Kejsersnit. Ved køb opnås licens til at benytte det købte produkt som angivet under det pågældende produkt.\nAnbefalingerne på Mitkejsersnit.dk, både i digitale produkter og personlig rådgivning, er kun beregnet til information.\nDe kan ikke erstatte lægefaglig rådgivning eller behandling.\nHeidi Holm og Mit Kejsersnit kan ikke drages til ansvar for direkte eller indirekte skader eller gener, som er opstået efter brug eller misbrug af dette indhold.\nBetaling for personlig rådgivning skal ske på forhånd. Du kan ændre din tid op til 48 timer før den planlagte session. Hvis du vil aflyse eller ændre din session inden for mindre end 48 timer før det aftalte tidspunkt, betales det fulde beløb.\nDu er selv ansvarlig for at have en velfungerende telefon- eller internetforbindelse på tidspunktet for sessionen. Du må gerne optage din session, men din optagelse er kun til personligt brug og må ikke deles med andre.\nHvis Heidi Holm må aflyse sessionen pga. force majeure, vil du blive tilbudt hele honoraret retur eller et nyt tidspunkt for sessionen.\nHvis du er utilfreds med tjenesteydelser købt hos Mit Kejsersnit, skal du kontakte heidi@mitkejsersnit.dk.\nSom udgangspunkt har du ikke 2 års reklamationsret for tjenesteydelser.\nDerfor bedes du med det samme kontakte os, hvis du oplever problemer. Du har ret til at få udbedret eventuelle mangler ved tjenesteydelsen, som kan tillægges ydelsens beskaffenhed, med mindre der er tale om egne omstændigheder, eller andre ydre omstændigheder, som vi efter dansk ret ikke kan blive gjort ansvarlige for.\nEthvert erstatningsansvar, som Mit Kejsersnit måtte pådrage sig i relation til kurser og rådgivning er begrænset til direkte skade og tab.\nMit Kejsersnit kan under ingen omstændigheder drages til ansvar for indirekte skade eller tab.\nMit Kejsersnits erstatningsansvar for direkte skade og tab er begrænset til 50 % af prisen på den ydelse, som erstatningsansvaret vedrører.\nHvis du vil klage over dit køb, skal du rette henvendelse til heidi@mitkejsersnit.dk.\nEr et elastisk bælte godt som redskab til at hele\nI dag, tirsdag d. 3. maj 2022 (og KUN i dag) kan d\nCesarean Awareness Month er ved at være slut. Hvo\nPå min Facebookside deler jeg alle de fødselshis


Strikkehjørnet: Er man en sur gammel kælling\nnår man har været på messe i Viborg og kun kom hjem med det her:\nELLER er det bare tegn på, at man bruger for meget tid på strik på internettet og derfor er noget så svær at få op i det røde felt af begejstring? Der kommer jo nyt konstant på det internet og det meste er bare et enkelt tryk på en taste væk.\nJeg satser på det sidste og glæder mig over, at det var en hyggelig (og billig) tur.\nSigrid S. Eriksen 13 september, 2012 14:35\nSå er vi (mindst) 2\nMette G. 13 september, 2012 15:08\nHej Sigrid - puha, jeg turde næsten ikke skrive det indlæg, så jeg er da glad for, at jeg ikke er den eneste ;-)\nEva 13 september, 2012 14:52\nJa, vi har jo mange fristelser, der kommer lige ind i vores stue:)\nMen så kan man jo hygge sig på ture alligevel.\nMette G. 13 september, 2012 15:09\nHej Eva - ja, det internet er en farlig ting! Men turen var hyggelig :-)\nstrikkeentusiasten 13 september, 2012 15:33\nJamen Mette dog du er da hverken gammel sur eller vissen , du fik jo lige det med hjem du havde brug for ;-))\nMette G. 14 september, 2012 12:53\nHej Jane - det gjorde jeg i hvert fald ;-)\nAnette 13 september, 2012 16:20\nJubiiii jeg er ikke alene! Faktisk er det lykkes mig at komme hjem fra flere messer uden noget som helst. Jeg var fast gæst i Garngalleriet i Ry og derfor rigtig godt vant. Der skal helt sikkert mere til at begejstre i dag end for 5 år siden. Du er ikke alene :-)\nHej Anette - rigtigt rart at høre :-)\nAnnelise 13 september, 2012 17:17\nJa, vi bliver lidt kræsne efterhånden når vi ser så mange forskellige ting og derfor kan en messe somme tider være gaaaab og man komnmer kun hjem med småting, men det kan jo også være en hyggelig dag som det også har været for dig og billig.\nMette G. 14 september, 2012 12:54\nHej Annelise - nemlig og det var en rigtig hyggelig tur, så det var ikke spildt tid :-)\nSusanne 13 september, 2012 17:37\nDet er vel fordi der er sket så meget på strikkefronten de sidste 6 - 8 år bl.a. pga internettet. Kan huske min 1. håndarbejdsmesse i Vissenbjerg :o) Wauv alt det jeg gerne ville eje! Sidste messe købte jeg heller ikke noget !\nsååå - vi er vel lidt mætte og "gamle" :o)\nMette G. 14 september, 2012 12:55\nHej Susanne - jeg kunne jo også huske min første messe, hvor jeg nærmest var helt høj, da jeg kørte hjem, men verden bliver så lille i dag, hvor internettet er så nemt at komme til.\nUldbegavet 13 september, 2012 18:35\nJeg forstår fuldstændig hvad du mener. Jeg var for første gang til messe i Fredericia sidste år og havde glædet mig så længe, men der var intet, jeg ikke havde set i forvejen. Når man er vant til at følge med på nettet, er man nok ikke nem at overraske.\nMette G. 14 september, 2012 12:56\nHej - det er både godt og skidt med det internet. Jeg savner lidt den der WAUV fornemmelse! Den kommer ikke så tit mere :-(\nUlla 13 september, 2012 18:40\nTjaaa jeg havde det på samme måde efter Middelfart i marts. Så sjovt er supersoft altså heller ikke. Måske vi er blevet mere kritisk pga det store udvalg.\nMette G. 14 september, 2012 12:57\nHej Ulla - ja, vi er nok blevet mere kritiske og forvænte ;-)\nStrikkefuglen 13 september, 2012 18:52\nEn sur g... k... er du bestemt ikke ;-)) jeg tror bare at net handlen har en stor betydning, det har det for mig. Jeg kan også være afsted uden at komme hjem med noget.\nHej - ja, jeg må da med skam indrømme, at jeg handler det meste garn på nettet. Vil helst have garn på cones og er også blevet lidt doven ;-)\nLea 14 september, 2012 01:21\nHe, he, hvis købet af en pose maskemarkører gør en til en sur gammel kælling, så er vi nok mange der er det :-)\nMon ikke messerne er fine at besøge for ny-strikkere? Sidste år, da jeg var ny udi strikkekunsten, var jeg i Middelfart og Fredericia og fik mærket på alle mulige garner og ikke mindst prøvet nogle modeller. I år springer jeg messerne over (skal så også arbejde alle de weekends der er messer!!), men var til både Fiberfest og Grib Garnet. Den slags arrangementer synes jeg er skønne - for mig handler det mere om at have en hyggelig dag med gode veninder og møde andre bloggere end om at besøge de forskellige stande.\nMette G. 14 september, 2012 12:59\nHej Lea - tror da, at du har fuldstændig ret. For nye strikkere er messerne en herlig mulighed for at se, hvad der rør sig og evt. få lidt hjælp. Og så er det jo heller ikke alle, der kaster sig frådende over internettet, så.....\nLis 14 september, 2012 11:05\nJeg er sikke på du ikke er en S.. gammel kælling, men giver dig helt ret. Vi er så forvænte med at strik er noget vi kan få ved at klikke enkelte gange.\nGlæder mig til kreativ messen kommer til Fredericia i Okt. Mon jeg slipper så billigt som du ?\nMette G. 24 september, 2012 14:56\nHej Lis - vi er nemlig noget så forvænte efterhånden. Er spændt på at høre om messen i Fredericia. Har været der en enkelt gang og det var fint :-)\nDortheivalo 16 september, 2012 00:54\nJeg synes du er en sød, betænksom kvinde\nMette G. 19 september, 2012 15:44\nHej Dorthe - tusind tak og i lige måde :-)


Fine høretelefoner fra Lexibook med Spiderman tema. Med en lydgrænse på 85 dB for børnesikker lydstyrke. Der er indbygget mikrofon, så man også kan have telefonopkald. Desuden er der knapper... Læs mere.\nFine høretelefoner fra Lexibook med Spiderman tema.\nVi vægter sikkerhed utrolig højt, for det er noget af det aller vigtigste at have styr på, når vi snakker online handel. NETS er din garanti for sikker betaling på Internettet, og vores løsning for online betaling er naturligvis NETS godkendt. Så når du køber og foretager betaling via nettet hos os, er det sikkert.\nDe 30 dages fuld returret gælder naturligvis alle typer varer hos Gucca.dk. Så hvis du af en eller anden grund fortryder købet, og alligevel ikke måtte ønske at beholde din vare, så kan du sende den uønskede vare retur til os, og så sender vi pengene tilbage. Vi er selvfølgelig klar med svar og rådgivning, såfremt du ønsker at returnere din vare.\nAt du som kunde hos Gucca modtager din vare både sikkert og hurtigt, er af stor betydning for os. Indenfor 1-2 hverdage vil du modtage din vare. Det eneste som kan forlænge leveringen, er, hvis den mod vores forventning ikke er på lager. På vores webshop kan man se lagerstatus ud for det enkelte produkt, så du kan altid få svar på, om vi har det på lager. Du har altid mulighed for at ringe eller sende en e-mail, såfremt du har spørgsmål til lagerstatus eller leveringstid.\nDu har i vores webshop mulighed for at foretage betaling på adskillige måder. Du skal selvfølgelig vælge den mulighed, der passer dig bedst. Det er den samme høje sikkerhed, uanset hvilken betalingsform du gør brug af. Klik på det efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder du kan benytte. Vær opmærksom på, at kreditkort har den fordel, at det først er på afsendelsesdagen, at vi trækker pengene fra din bankkonto.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på Gucca.dk møder udfordringer eller har spørgsmål, sidder vi ved telefonen eller på e-mail klar til at hjælpe dig. På hverdage mellem 10-15 sidder vi klar på e-mail og ved telefonerne, og med et smil og godt humør tager vi imod din henvendelse.\nEfter du har købt dine produkter, kan du altid følge din forsendelse, og vide hvornår du får den. Når købet er helt fuldendt, kan du bagefter få adgang til din egen ordreside. På din ordreside kan du se, hvornår vi sender din forsendelse. Når pakken forlader vores lager og er på vej, får du en e-mail med leveringsinformation fra os.