LIGE UDDANNELSESMULIGHEDER FOR ALLE - PDF\nDownload "LIGE UDDANNELSESMULIGHEDER FOR ALLE"\n1 Naalakkersuisuts uddannelsesstrategi 2014 Departementet for Uddannelse, Kirke, Kultur og Ligestilling, april 2014 LIGE UDDANNELSESMULIGHEDER FOR ALLE\n2 Forord Uddannelsespolitisk er børn og unge den vigtigste målgruppe. Vi skal sørge for, at alle føler, de kan bidrage med noget. Dette gør vi ved at sikre, at alle får lige muligheder for at udvikle deres stærke sider. Vi har brug for alle for at sikre vores lands udvikling hen imod at blive en selvstændig nation, og derfor skal vi uddanne så mange som muligt så godt som muligt - også vores børn og unge med særlige behov. Jeg er sikker på, at langt de fleste faktisk er motiverede til at tage en uddannelse, men bremses i deres fremdrift af forhindringer, som vi ved fælles indsats kan fjerne eller gøre så meget mindre, at de bliver til at overkomme. Et vigtigt første skridt til dette er styrkelse af mulighederne for psykologhjælp og rådgivning for de studerende, samt en øget vejledningsindsats helt fra folkeskolen. Det er vigtigt, at folkeskolens undervisning tilgodeser alle børn, derfor er der stadig behov for at lærernes undervisning bliver styrket. Lærernes styrkelse af undervisningen vil resultere i, at elevernes læring bliver styrket. Der er stor ulighed i samfundet, men vi kan mindske den ulighed ved at have en bedre folkeskoleundervisning og styrkelse af elevernes læring. Vi skal have flere positive historier, som min egen; jeg kommer fra en fiskerfamilie og har gået i en god folkeskole. Jeg har i dag en videregående uddannelse og er et bevis på, at en god folkeskole og derfra motivationen til at læse videre, blev en god historie om uddannelse og et godt liv. Vort lands børn og deres drømme er det fremtiden skal formes efter. Vi har som forældre et ansvar for at vores børn får de bedste muligheder for at følge deres drømme. Vores samfund har dagtilbud til de mindste, folkeskole til de større og en bred vifte af uddannelsestilbud, som giver kompetencer til et job og en plads i samfundet. Vi skal som forældre sørge for at vores børn får det bedste ud af de muligheder, ved at støtte dem og give dem gode, stabile og trygge omgivelser at vokse op og udvikle sig i. Det er vigtigt, at vi forstår at børnene er vores største ressource i forhold til at bevare, udvikle og beskytte vores land. Vores folkeskole og uddannelsesinstitutioner skal fortsat forbedre kvaliteten i undervisningen, samtidig med, at de skal kunne rumme de unges forskelligheder i klasseværelset. Ligesom vi skal skabe bedre muligheder for at tage en uddannelse, der ikke kan tages herhjemme. Vi bor i et stort land, derfor er det vigtigt, at mulighederne for brug af fjernundervisning styrkes, så vi kan sikre flest muligt en god start på deres læring. Vi skal sikre, at alle børn fra 0-6 år bliver 1\n3 tilbudt et pædagogisk udviklende dagtilbud. Efterskoler og højskoler giver flere lyst til at læse videre, derfor skal vi sørge for, at også disse får gode rammer. Flere skal have mulighed for at tage en erhvervsuddannelse. Dette gør vi ved at sikre flere praktikpladser og kollegiepladser samt skabe bedre mulighed for uddannelse udenfor Grønland. Vi skal sørge for, at kollegierne er tidssvarende og kan rumme både relativt unge studerende samt dem med familie. Uddannelserne indenfor byggeriet, fiskeriet, levnedsmiddel, social- og sundhedsområdet samt råstofsektoren skal tilpasses behovene i samfundet. Det er også vigtigt, at vores uddannelsessystem er internationalt konkurrence- og bæredygtigt og at vi tør lade os måle med andre lande. Denne uddannelsesstrategi, som du skal til at læse, er en videreudvikling af Uddannelsesplan I fra 2005, som Landstinget dengang tiltrådte i enighed. Bygget på erfaringerne fra 2005 til nu, har vi arbejdet med en handleplan for at videreføre alle de gode initiativer, der er blevet startet under Uddannelsesplan I. Flere er kommet i gang, flere er blevet færdige og vi har fået flere nye uddannelser. Uddannelsesstrategien fokuserer på styrkelse af landets uddannelser og på tidlig indsats. Flere skal udleve ønsket om at tage en uddannelse og tilegne sig de værktøjer, der skal til for at gennemføre en uddannelse. Vi vil gerne opnå, at flest uddannede her i landet besætter de jobs, der bliver i fremtiden, - også i de nye erhverv. God læselyst Naalakkersuisoq for Uddannelse, Kirke, Kultur og Ligestilling Nick Nielsen 2\n4 Indholdsfortegnelse 1 Indledning Hvorfor uddannelse? Uddannelsesstrategiens mål Fokusområderne indenfor uddannelsesområdet Førskoleområdet Status Vision Mål Folkeskoleområdet Status Vision Mål Ungemålgruppen Status Vision Mål Gymnasiet Status Vision Mål Erhvervsuddannelserne Status Vision Mål Videregående uddannelser Status Vision Mål\n5 1 Indledning Mennesker er vort lands største ressource. Både for samfundet og for den enkelte er det derfor vigtigt, at mulighederne for at tage en uddannelse tilbydes alle i vort land. Med planlægning, både økonomisk og strategisk, kan disse muligheder gøres endnu bedre. 1.1 Hvorfor uddannelse? Naalakkersuisut vil arbejde for, at endnu flere gennemfører en uddannelse og dermed får bedre mulighed for at forsørge sig selv og sin familie. Derudover er en selvstændig nation vores fælles mål, og en af vejene til dette mål er, at flere får en erhvervskompetencegivende uddannelse. Læring og udvikling starter, når barnet bliver født. Derfor skal det det enkelte barn tilbydes pædagogisk udviklende dagtilbud, enten via en daginstitution eller gennem målrettede tiltag i deres område for at sikre deres læring og udvikling. Et godt førskoleforløb skaber grundlag for en god skolegang og for videre læring. I folkeskolen skal eleverne tilegne sig kompetencer, som er nødvendige i det videre uddannelsesforløb. Folkeskolen skal styrkes, og den skal fortsat arbejde med at rumme børn med forskellige forudsætninger. Folkeskolens lærere skal klædes på til at kunne tilbyde den bedst mulige undervisning til alle elever. Gymnasierne har vokset sig store siden Uddannelsesplanen fra Gymnasiet er grundlaget for at gå videre i en videregående uddannelse, akademisk eller professionsrettet. Samtidig er også flere i gang med en erhvervsuddannelse. Dette er vigtigt for at imødekomme arbejdsmarkedets behov for erhvervsuddannede i de kommende år, men det giver et pres på vores praktikpladser. Derfor skal der arbejdes på løsninger med skolepraktik. De unge opfordres også til at tænke udlandet ind, når de skal søge en erhvervsuddannelse. Der er allerede et godt samarbejde i gang med erhvervslivet i Danmark, og der er ansat praktik-koordinatorer i to af de Grønlandske huse, som skal hjælpe med at skabe kontakt mellem virksomheder og grønlandske elever. På de videregående uddannelser er antallet af studerende også steget. Den tendens ønsker vi skal fortsætte, samtidig med at endnu flere skal fuldføre deres uddannelse. Denne udvikling er vigtig, fordi der i fremtiden vil være et øget behov for personer med en videregående uddannelse, og for at kunne sikre at en højere andel af stillingerne i vores land også i kommende nye erhverv bliver besat af hjemmehørende arbejdskraft. Uddannelsesplanen fra 2005 har betydet, at 4\n6 43 % flere var i gang med en kompetencegivende uddannelse i 2012 i forhold til 2005; 3861 var aktive ved udgangen af % flere gennemførte en kompetencegivende uddannelse i 2012 i forhold til 2005; i 2012 gennemførte 951. Uddannelsesområdet er inde i en positiv udvikling, men for at fortsætte denne, er det vigtigt, at vi fortsat udvikler området. Vi kan ikke gøre alt på samme tid, så vi er nødt til at prioritere vores tiltag og indsatser. Vi skal sikre, at de rammer vi har, er bedst muligt udnyttet, og at flere, som går i gang med en uddannelse, også gennemfører den. Uddannelsesstrategien beskriver Naalakkersuisuts visioner og mål for uddannelsessektorens forskellige områder. Uddannelsesstrategien er en revision af den tidligere uddannelsesstrategi fra 2012 og ligger i forlængelse af den ekstraordinære indsats, der allerede er i gang. Uddannelsesstrategiens visioner og mål vil også være baggrunden for de initiativer der ønskes igangsat i forbindelse med Uddannelsesplan II. Uddannelsesstrategien bygger på den viden, der er opbygget de seneste år blandt andet fra følgende: I 2005 blev Uddannelsesplanen sat i værk. I 2006 indgik Grønland en partnerskabsaftale med EU, som har sikret Grønland ca. 200 mio. kr. årligt i sektorbudgetstøtte på uddannelsesområdet, i perioden Aftalen har samtidig betydet, at Grønlands Selvstyre i endnu højere grad har haft fokus på resultater og fremdrift på uddannelsesområdet, idet der i partnerskabsaftalen ligger en afrapporteringsforpligtigelse på et sæt indikatorer. Fra 2010 til 2011 blev den Regionale Udviklingsstrategi (RUS) og Børne- og Ungestrategien (BUS) udarbejdet i tværdepartementale arbejdsgrupper. Skatte- og Velfærdskommissionens arbejde blev også færdiggjort i denne periode. Fra slutningen af 2012 er der arbejdet med interessent-inddragelse via arbejdsgrupper indenfor de forskellige områder af uddannelsessektoren. I anden halvdel af 2013 er der blevet afholdt workshops over to dage for forskellige uddannelsesområder. Til disse blev interessenterne inviteret til dialog, der mundede ud i et sæt anbefalinger for hvert område til naalakkersuisoq for uddannelse til brug for formuleringen af Uddannelsesplan II. 5\n7 1.2 Uddannelsesstrategiens mål Vi mangler uddannet arbejdskraft over hele landet og i alle sektorer, og vi har derfor stadig behov for at hente udefrakommende arbejdskraft til mange jobs i samfundet. Uddannelsesstrategien skal sikre, at vi i højere grad uddanner vores egen befolkning til at besætte disse stillinger, så flere kan få bedre muligheder for at forsørge sig selv og deres familie. Det overordnede mål for uddannelsesområdet er: Af årgangene, som afslutter folkeskolen fra 2015, skal 70 % opnå en erhvervskompetencegivende uddannelse inden de fylder 35 år. Andelen med en erhvervskompetencegivende uddannelse måles ud af de 35 årige bosiddende i Grønland med data fra Grønlands statistik. 1.3 Fokusområderne indenfor uddannelsesområdet Naalakkersuisut har udvalgt ti fokusområder indenfor uddannelsesområdet. Naalakkersuisut vil have specielt fokus på at udvikle disse områder med udgangspunkt i vores værdier. Disse værdier, som vi samtidig ønsker, skal være gennemgående for hele uddannelsesområdet er; inklusion, rummelighed, mangfoldighed, støtte, bæredygtighed og fælles ansvar. Det er vigtigt, at vi har fokus på at styrke disse værdier i vores land, hvor vi har så stor både faglig og social spredning. Naalakkersuisut mener, at vi i uddannelsessystemet, skal kunne inkludere og rumme alle borgere i vort land, vi skal dyrke vores mangfoldighed og vi skal støtte de personer, der har brug for en hjælpende hånd for at kunne gennemføre en uddannelse. Derudover mener Naalakkersuisut, at et bæredygtigt uddannelsessystem er en nødvendighed for at skabe et bæredygtigt samfund. Hvor der i de herunder listede fokusområder ikke er uddybende tekst, skyldes det, at området indgår i senere afsnit. Flere børn i dagtilbud Styrke folkeskolen Yngre i gang Gennemsnitsalderen blandt vores studerende på ungdoms- og videregående uddannelser er for høj. Det er aldrig for sent at tage en uddannelse, men vores unge skal opfordres til at gå tidligere i gang med en uddannelse, end de gør i dag, blandt andet for at sikre at grundlaget for vores velfærdssamfund kan opretholdes. Ved at gennemføre en uddannelse tidligt sikres den enkelte 6\n8 samtidig et godt fundament for at kunne forsørge sin familie, og det giver de bedste muligheder for at få et job. Som ufaglært er jobsikkerheden mindre. Flere faglærte Højere gennemførsel Efter vi startede Uddannelsesplanen i 2005 er mange flere gået i gang med en uddannelse og flere har gennemført, men frafaldet er stadigt for højt. Vi skal arbejde med tiltag og initiativer, der kan hjælpe flere studerende til at gennemføre deres uddannelse. At falde fra en uddannelse, uanset årsag, er et skridt bagud for enhver. Ved at gennemføre en uddannelse opnår man en bedre selvfølelse, en følelse af selvstændighed, og man forbedrer sine fremtidsmuligheder. Bedre vejledning og rådgivning/psykologhjælp I de senere år er det blevet endnu mere tydeligt, at vejledning af de uddannelsessøgende er meget vigtig. Vejledningen skal kontinuerligt blive bedre og udvikle sig i takt med landets generelle udvikling. Vejledning er dog mere end bare uddannelsesvejledning. Den skal også omfatte; overgangsvejledning, livsvejledning, studieskiftsvejledning, flyttevejledning og vejledning til at søge hjælp. Derudover skal der arbejdes på tilbud om psykologhjælp til de studerende, der har brug for det, og der skal sikres vejledning til børn og unge med særlige behov, blandt andet med nedsat funktionsevne. Uddannelse udenfor Grønland Naalakkersuisut anerkender vigtigheden af, at vi får uddannet så mange som muligt. Samtidig erkender vi, at vi på nuværende tidspunkt ikke kan udbyde alle uddannelser i vort land. Derfor skal der være fokus på unges muligheder for også at tage en uddannelse i andre lande. Unge, der søger vejledning om uddannelse, skal oplyses om muligheder og friheden til at vælge uddannelses- og praktikophold i udlandet. Øgede IKT kompetencer Det er vigtigt for både den enkelte person og for samfundet, at alle har kompetencer i at bruge IKT. For at opnå dette skal vi starte tidligt i barnets udvikling. Alle elever skal, når de forlader folkeskolen, være habile brugere af IKT. Efterfølgende skal den viden om IKT, som de unge har erhvervet op gennem uddannelsessystemet, udbygges, så de alle har et solidt kendskab til de IKTværktøjer, der er til rådighed enten på arbejdsmarkedet eller på de videregående uddannelser. 7\n9 Ledelsesuddannelser Naalakkersuisut mener, at der inden for alle uddannelsesniveauer på ledelsesplan er behov for opkvalificering. Således får ledere alle steder indenfor alle fag nyttige værktøjer, så det er en god, handlekraftig og succesfuld ledelse medarbejderne møder. Ledelsesuddannelser er en væsentlig del af vores arbejde mod at blive en selvstændig stat, fordi gode ledere er nøglen til virksomhedens eller institutionens sunde udvikling og medarbejdernes trivsel. Optimal ressourceudnyttelse og effektvurdering Ressourcer, der er bevilliget til uddannelsesområdet, skal udnyttes optimalt til konsekvent at forfølge de overordnede strategier. Dette fordrer en stærk evalueringskultur, der løbende kan informere det administrative og politiske niveau om effekter af indsatsen. Samtidig er et optimalt brug af ressourcerne kun muligt, hvis der er en sammenhæng mellem alle uddannelsestilbud, ligesom eventuelle barrierer for at påbegynde en uddannelse systematisk opdages og nedbrydes. Der skal løbende handles i forhold til indsatser og institutioner, der vurderes ikke at levere tilstrækkelig kvalitet i forhold til de tildelte bevillinger. En præcis og omkostningsbevidst prioritering af bevillingerne er en forudsætning for at kunne understøtte de øvrige mål. Stordriftsmiljøer skal etableres i videst mulig omfang, da disse giver en mere effektiv udnyttelse af såvel de menneskelige som de økonomiske ressourcer. 8\n10 2 Førskoleområdet Livslang læring starter allerede i førskolen. Jo tidligere indsats vi kan levere og derved give børnene nogle gode forudsætninger for indlæring, des bedre for deres livslange læring. 2.1 Status Der er 1500, svarende til 31 %, af børnene i alderen 0-5 år, som ikke er i offentlige eller private dagtilbud. Samtidig forudsiger fremskrivninger, at aldersgruppen vil vokse frem til Der er således et voksende behov for pædagogisk udviklende tilbud til børn i førskolealderen. Derudover var 46 % af personalet i de offentlige daginstitutioner i 2012 uden pædagogisk uddannelse. 2.2 Vision Visionen er, at alle børn har lige adgang til dagtilbud, som kan rumme dem og sikre deres læring og udvikling uanset deres sociale og kulturelle baggrund. Naalakkersuisut ønsker at sikre offentlige tilbud til alle børn i førskolealderen, for således at give børnene sociale kompetencer i forhold til jævnaldrende og de bedste forudsætninger for læring i deres skoletid og efterfølgende videre uddannelsesforløb. Indsatsens fokus er barnet og dets familie, da familien er et fundament for en tryg udvikling og opvækst. Samtidig med en helhedsorienteret forebyggelsesindsats gennem oplysningskampagner og opsporende indsats fortsættes arbejdet med at udvikle screeningsværktøjer til tidlig identificering af eventuelle udviklingsmæssige udfordringer hos børnene. Opkvalificering af personale og indsatser for at styrke fagligheden generelt i dagtilbuddene og i daginstitutionerne er af stor betydning ikke mindst i bygderne, hvor behovet for en indsats er størst. Derfor skal vi have en plan for, hvordan vi sikrer flere pædagogisk uddannede i dagtilbuddene både i vores byer og bygder. Det skal kortlægges, hvor og hvornår der skal ske en udvidelse eller nybygning af fysiske rammer, baseret på befolkningsfremskrivninger og regionale behov. På samme tid skal vi sikre, at systemet tager hensyn til børn med særlige behov. 2.3 Mål Visionen på førskoleområdet er udmøntet i følgende målsætninger: 9\n11 Andel af børn i dagtilbud 0-5 år Andel af pædagogisk uddannet personale 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% By 56% 61% 66% 73% Bygd 34% 39% 42% 47% Total 54% 58% 64% 70% 10\n12 3 Folkeskoleområdet Folkeskolen er det vigtigste indsatsområde på uddannelsesområdet. Folkeskolen er det fundament al videre uddannelse bygger på. Når de unge går ud af folkeskolen, skal de derfor have opnået de kompetencer, der er nødvendige for deres videre uddannelsesforløb. Som forældre skal vi sørge for, at vores børn har de bedst mulige vilkår for at kunne modtage læring; et godt, stabilt og trygt miljø, hvor de bliver støttet til at forfølge de muligheder, der skal bære dem videre i livet. 3.1 Status Folkeskolens afgangselever i 2013 er den første årgang, der har gennemført hele folkeskolen, siden implementeringen af folkeskolereformen Atuarfitsialak startede. I efteråret 2010 blev implementeringen af reformen evalueret, og Naalakkersuisut konstaterer, at der fortsat er for mange elever i folkeskolen, der ikke får den kvalitet i undervisningen, som reformen tilsigter. Desuden er der fortsat få unge, der starter på en ungdomsuddannelse direkte efter folkeskolen. 3.2 Vision Folkeskolen skal gøre eleverne fagligt og menneskeligt klar til at påbegynde en ungdomsuddannelse. Elevernes stærke sider skal dyrkes og være udgangspunktet for deres læring og udvikling. Folkeskolen skal kunne rumme eleverne i al deres mangfoldighed og være i stand til at inkludere dem uanset deres baggrund. Naalakkersuisut ønsker at fortsætte i den overordnede retning folkeskolereformen anviser, men ser et behov for at evaluere og videreudvikle folkeskolens undervisning og evne til at rumme og støtte alle elever; herunder elever med særlige udfordringer og undervisningsbehov. Alle børn, uanset social baggrund skal have de kompetencer, der skal til for at fortsætte videre i uddannelsessystemet. Naalakkersuisut ønsker derfor at fremme en skole, der tilbyder aktiviteter i forhold til alle børns forudsætninger og behov, hvor personalet er uddannet til at kunne tage sig af børnene i forhold til deres psykiske, fysiske, sociale og kulturelle udvikling og derigennem styrke deres velbefindende samt tilknytning til fællesskabet. Dette gælder også børn og unge med nedsat funktionsevne, som ved behov skal sikres særlige uddannelsestilbud. Der skal samtidig være fokus på rummelighed og udviklingsmuligheder i forhold til skolens stærke elever. 11\n13 Naalakkersuisut mener, det er vigtigt for vores børns fremtid, at også forældrene tager ansvar for at understøtte deres børns læring. Det er forældrenes ansvar, at eleverne er klar til at modtage undervisning, når de møder i skole, og at der i hjemmet er opbakning til de tiltag, som foregår i skolen. For at understøtte dette mener Naalakkersuisut, at forældre, der har vanskeligt ved at udfylde denne rolle, på et tidligt tidspunkt skal have mulighed for at modtage støtte, rådgivning og/eller vejledning. Naalakkersuisut konstaterer, at folkeskolereformen mange steder først nyligt er søgt implementeret. Vi ønsker at sikre, at implementeringen bliver fuldført, og vi ønsker i samarbejde med kommunerne et specielt fokus på bygdeskolerne i denne proces. Det er vigtigt, at de nødvendige handlingsplaner bliver udarbejdet En af vores store udfordringer er, at det er svært at skaffe uddannede lærere til alle skoler i landet. Derfor må man se på alternative løsninger og udviklingsmuligheder for at imødekomme behovet for den bedst mulige undervisning til alle elever. Folkeskolen er et kommunalt ansvarsområde, og derfor ønsker Naalakkersuisut, at indfri vores visioner og målsætninger for folkeskolen i et tæt samarbejde med kommunerne. 3.3 Mål Visionen på folkeskoleområdet er udmøntet i følgende målsætninger: Andel af folkeskolens afgangselever der går direkte i gang med en uddannelse 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% Efterskole 45% 45% 45% 45% Ungdomsudd. 15% 12% 17% 23% 30% Total 47% 57% 62% 68% 75% 12\n14 Andel af uddannede lærere i folkeskolen 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% By 82% 83% 91% 94% 98% Bygd 44% 47% 54% 58% 63% Total 73% 76% 84% 87% 92% 13\n15 4 Ungemålgruppen Ungemålgruppen er det samlede navn for gruppen af unge, der er mellem 16 og 18 år og er uden for uddannelsessystemet. De er ikke startet på en ungdomsuddannelse eller efterskole efter folkeskolen. Ungemålgruppen er også tidligere kaldt restgruppen. 4.1 Status 43,5 % går ikke direkte videre i uddannelse efter folkeskolen, og ungemålgruppen er 61,9 % af den samlede bestand af årige. Dette er høje andele internationalt sammenlignet. En sen start på ungdomsuddannelse betyder, at den enkelte kommer senere i gang med at bidrage til sin egen og samfundets økonomi. Samtidig kan det, at stå udenfor uddannelsessystemet være et problem for den enkeltes selvværd. Det medfører også, at alt for mange aldrig kommer i gang med en uddannelse og får svært ved at vinde fodfæste på arbejdsmarkedet. 4.2 Vision Vi skal have en uddannelsesstruktur, hvor alle kan komme videre uanset deres baggrund. Visionen er, at de unge uden for uddannelsessystemet bliver inkluderet i systemet og får en kompetencegivende uddannelse. Det er vigtigt, at de unge går tidligt i gang med en kompetencegivende uddannelse. Jo længere tid der går, jo større risiko er der for, at de aldrig starter. For at få de unge til at fortsætte med at uddanne sig efter folkeskolen, skal vi have en udvidet vejledning af de unge.. Dette er vigtigt for at sikre at unge mellem 16 og 18 ikke havner i ungemålgruppen, som er de unge i den aldersgruppe, der ikke er i gang med en uddannelse eller i arbejde. Samtidig skal der ses på overgangen mellem folkeskolen og ungdomsuddannelserne, som af mange opleves som svær at overkomme. Der skal fokus på vejledning og initiativer, som kan få de unge tidligere videre i uddannelsessystemet efter folkeskolen. Såfremt det ikke er muligt at starte direkte på en ungdomsuddannelse, skal de enten i gang med et efterskoleophold eller et andet forløb, der leder videre til en ungdomsuddannelse.. Dette forløb skal i byer, der har en ungdomsuddannelsesinstitution, afholdes af denne. I de byer og bygder, der ikke har en ungdomsuddannelsesinstitution, skal forløbene fortsat afholdes af Piareersarfiit. Naalakkersuisut vil fokusere ekstra på de unge, der har faglige og sociale problemer eller nedsat funktionsevne, så disse unge også kan få sig en uddannelse og dermed forbedre deres egne livsbetingelser og gives mulighed for at bidrage til samfundet. 14\n16 4.3 Mål Visionen for ungemålgruppen er udmøntet i følgende målsætning 1 : Ungemålgruppen 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% % 57% 40% 25% Note: Ungemålgruppen er defineret som personer der er mellem år og ikke går på en efterskole eller er i gang med en ungdomsuddannelse. 1 Målsætningen for ungemålgruppen skal ses i sammenhæng med målsætningerne for folkeskolen. 15\n17 5 Gymnasiet Den gymnasiale uddannelse er en studieforberedende og almendannende uddannelse. Uddannelsen er målrettet personer med interesse for viden, fordybelse, perspektivering og abstraktion, og den sigter primært mod at kvalificere til videregående uddannelse. 5.1 Status Siden Uddannelsesplan I blev formuleret i 2005 er antallet af studerende på gymnasieuddannelsen steget med 62 %. Samtidig er antallet af gennemførte steget med 129 %. Dog er gennemførselsprocenten stadig lav og den var i ,6 %. På den gymnasiale uddannelse såvel som i mange andre dele af uddannelsessektoren er gennemsnitsalderen på de studerende høj. Gymnasiereformen trådte i kraft i august Der er nu otte studieretningsprofiler, de unge kan vælge imellem. Reformen giver et mere fleksibelt grønlandsk gymnasium, hvor eleverne starter på et fælles grundforløb, hvorefter de vælger mellem de forskellige studieretninger. Retningerne tilgodeser den enkelte elevs evner og interesser. Med den nye uddannelse har vi indført én gymnasial uddannelse, som har erstattet de tidligere grønlandske gymnasiale uddannelser: den almene gymnasiale uddannelse (GUX), højere handelseksamen (HHX) og højere teknisk eksamen (HTX). Et af reformens fokusområder er at forbedre de sociale læringsmiljøer, blandt andet ved at anerkende sammenhængen mellem studie- og kollegieliv, samt at sikre at flest mulige med særlige behov kan gennemføre den gymnasiale uddannelse. For at sikre en succesfuld implementering af gymnasiereformen vil den blive løbende evalueret. Den første del af evalueringen af reformen blev igangsat i efteråret 2013 og vil fortsætte over tre år. Evalueringen vil hvert år resultere i en evalueringsrapport, der vil tydeliggøre både implementeringsgraden af reformen samt resultaterne af den. 5.2 Vision Den gymnasiale uddannelse skal være studieforberedende og almendannende. Den skal forberede eleverne til videregående uddannelse samt bidrage til et samfund af oplyste og aktive borgere. Studieretningerne skal med udgangspunkt i eleven skabe et stærkt fagligt og socialt fundament for det videre liv og den videre læring. 16\n18 Det er Naalakkersuisuts mål, at de studerende skal starte tidligere. Derudover skal vi have fokus på, at flere studerende gennemfører. En højere gennemførselsprocent sikres blandt andet gennem bedre vejledning, så man undgår forkerte studievalg. Der skal fortsat være frafaldsbekæmpende initiativer i samarbejde med uddannelsesinstitutionerne og de studerende. Sideløbende med, at den gymnasiale uddannelse skal have et højt fagligt niveau og forberede de studerende til en videregående uddannelse, er det også vigtigt, at den har rum til forskellighed. Dette betyder blandt andet, at der skal være fokus på at understøtte de studerende, der har faglige udfordringer i et eller flere fag, og at der skal være støtte og vejledning til de studerende, der har psykiske eller sociale problemer. Naalakkersuisut mener også, at der skal sikres et stærkt samarbejde med de studerendes forældre specielt i forhold til de studerende, der er under Mål Visionen på gymnasieområdet er udmøntet i følgende målsætninger: Gennemførselsprocent 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% % 56% 62% 67% 75% 17\n19 Antal gennemførte Grønland Udland Total Note: inkl. studieforberedende kursus for voksne Andel af dimittender, der er i gang med en uddannelse efter to år 100% 90% 80% 70% 60% 50% 40% 30% 20% 10% 0% % 69% 70% 72% 75% 18\n20 Gennemsnitsalderen ved gennemførsel ,5 21,4 21,1 20,8 20,5 Note: ekskl. studieforberedende kursus for voksne 19\n21 6 Erhvervsuddannelserne En erhvervsuddannelse er en erhvervskompetencegivende uddannelse, som giver direkte adgang til faglærte job på arbejdsmarkedet. Erhvervsuddannelserne er opbygget som vekseluddannelser, hvor eleverne veksler mellem at være i praktik i en virksomhed/skolepraktik og modtage undervisning på en branche- /erhvervsskole. Eleverne tilegner sig de praktiske kompetencer i praktikken, og opnår både teoretiske og praktiske kompetencer i skoleundervisningen. 6.1 Status Siden Uddannelsesplanen blev formuleret i 2005 er antallet af elever på erhvervsuddannelserne steget med 31 %. Samtidig er antallet gennemførte steget med 47 %. Dog er gennemførselsprocenten stadig lav og den var i ,5 %. På erhvervsuddannelserne såvel som i mange andre dele af uddannelsessektoren er gennemsnitsalderen på de studerende høj. En af de største udfordringer på området er at skaffe tilstrækkeligt med praktikpladser. Mange af ansøgerne til erhvervsuddannelserne kan ikke finde en praktikplads, og kan derfor ikke starte på uddannelsen. Med indførelsen af bestyrelser for brancheskolerne i 2011 har man søgt at sikre brancheskolernes tilknytning til arbejdsmarkedet. Disse bestyrelser består af medlemmer fra erhvervslivet, erhvervsorganisationer osv. Samtidig er skolerne med egne bestyrelser mere selvstændige, og dette medvirker til at sikre ejerskabet i erhvervet til de erhvervsuddannelser, der udbydes. 6.2 Vision Erhvervsuddannelserne skal give eleverne mulighed for at specialisere sig indenfor deres stærke sider og interesser. Uddannelserne skal gøre de unge klar til at kunne påtage sig faglært beskæftigelse, men også sikre at de unge har en faglig udviklingshorisont. I tæt samspil mellem samfund, erhvervsliv og skoler skal erhvervsuddannelserne være bindeleddet mellem elevernes stærke sider og samfundets behov. For Naalakkersuisut er det essentielt, at erhvervsuddannelserne udvikles i takt med arbejdsmarkedets behov, så der er sammenhæng mellem de unges kompetencer og arbejdsmarkedets efterspørgsel. Bestyrelserne for skolerne skal være med til at sikre relevans og sikre, at arbejdsmarkedets uddannelsesmæssige behov bliver tilgodeset i tilrettelæggelsen af uddannelserne. Dette gælder i de kommende år særligt i forhold til nye erhverv, hvor der, jf. 20


Flyselskaber, der flyver til Northern Territory\nFlyselskaber, der flyver til Northern Territory - Omfattende søgning\nFlyselskaber, der flyver til Northern Territory, er vist her. Klik på linkene for at finde billige fly til Northern Territory, og sammenlign derefter priserne med andre flyselskaber, der flyver til Northern Territory.\nSkyscanner giver dig mulighed for at finde de billigste flyrejser til Northern Territory (blandt hundredvis af flyselskaber, herunder Qantas, Virgin Australia, Jetstar), uden at du behøver at angive nøjagtige datoer eller destinationer, hvilket gør det til det bedste sted at finde billige fly til din rejse.\nFor at reservere et billigt fly til Northern Territory, kan du vælge fra nedenstående liste med fly til Northern Territory eller bruge linkene i højre side for at søge efter flere flyoplysninger. Hvis du vil starte en ny søgning, skal du bruge søgemaskinen ovenfor.\nFlyselskaber, der flyver fra Danmark til Northern Territory\nIngen flyselskaber, der flyver direkte fra Danmark til Northern Territory\nAndre flyselskaber, der flyver til Northern Territory\nDe største flyselskaber, der flyver til Northern Territory: Flybilletter hos Singapore Airlines til Northern Territory\nFlyselskaber, der flyver til Northern Territory - efter by\nFlyselskaber til Darwin Flyselskaber til Alice Springs\nFlyselskaber til Gove Flyselskaber til Ayers Rock\nPriser for fly til Northern Territory\nBillige flybilletter til Northern Territory\nBillige fly fra Northern Territory\nNorthern Territory lufthavne


Le Chalet d'Adrien - Sammenlign Hotelpriser Verbier\nBillige Hoteller > Hoteller efter land > Hoteller i Schweiz > Hoteller i Verbier > Le Chalet d'Adrien\nLe Chalet d'AdrienChemin Des Creux, Verbier, Schweiz Vis kort\nLe Chalet d'Adrien: Find foto, anmeldelser, information, udstyr og sammenlign priser for 4 stjerner i Verbier, Schweiz.\nLe Chalet d'Adrien er perfekt beliggende i Verbier, kun en kort køretur fra Orsières og La Tzoumaz. Der er udstyret med både et motionsrum samt spa- & wellnesscenteret, dampbad og sauna.Hotellet byder på mange faciliteter, så som massage, mødelokaler og gratis shuttle-service. Gæsterne får en varm velkomst af høflig og professionel stab, som er til rådighed døgnet rundt.De rummelige værelser på Le Chalet d'Adrien er udstyrede med gratis toiletartikler, fladskærms-tv og minibar. De har eget badeværelse med badekar og badekåbe.Med hyggelige omgivelser, har Le Chalet d'Adriens bar et fantastisk udbud af drikkevarer. Der er et stort udvalg af caféer og restauranter tæt på.Le Chalet d'Adrien ligger blot 20 minutters gang fra Verbier Ski Resort. Sneaktiviteter og vandretur er tilgængelige tæt på.\nGenerelRoomservice, Minibar, Kabel-/satellit-tv, Hårtørrer, Tv, Dvd-afspiller, En suite, Privat badeværelseTjenesterConcierge, Elevator, Døgnåben reception, Renseri, Børnepasning, Valutaveksling, Sikkerhedsboks, Vækning, Mødelokaler, Cykeludlejning, Butikker, Kopimaskine, Billetservice, Opbevaring af bagage, VaskeriAktiviteterFitnesscenter, Massage/Skønhedssalon, Golfbaner, Sauna, Bad/badekar, Massage, Spa & wellness-center, DampbadParkeringTransport til/fra lufthavnAndenVandreture, Badekåber, Privat toilet, Spil til rådighed, Pakkede frokostkurve, Souvenir/gavebutik\nBrugere, som kiggede på Le Chalet d'Adrien kiggede også på disse 4 stjerner Verbier hoteller:\nNærmeste hotellerApartment Choccards


’Fra Klassisk til Queer’ – anmeldelse: Udstilling om queerkunst og J.F. Willumsen er æstetisk uinspireret og meget lidt queer | Information\nJ.F. Willumsen, Portræt af Fru Ebba Axel (1929) og Bevæget. Mme Michelle Bourret (1931).\nJens Ferdinand Willumsen var en vild kunstner. Hans lille radering Frugtbarhed fra 1891 står som et programmatisk værk for en nyskabende og dristig kunst, der kuldkastede den akademiske tradition og indførte et nyt formsprog. Værket vakte regulær skandale, da det blev vist på Den Frie Udstilling i 1891 – sammenslutningens debutudstilling.\nSkildringen af kunstnerens gravide hustru, Juliette Meyer, blev anset som upassende, og fremstillingens naive karakter blev opfattet som barnagtig og ubehjælpsom. Dermed satte Willumsen scenen for en kunstnerisk karriere, hvor han aldrig svigtede udi evnen til at afvige fra forventningerne og normerne.\nI det lys giver det måske mening at organisere en udstilling om queerkunst i Willumsens Museum. Han var ikke en helt almindelig kunstner, og han var ikke en helt almindelig mand.\nBiografien såvel som æstetikken i Willumsens oeuvre tenderer temmelig konsekvent det normbrydende og afvigende, som også er centrale associationer knyttet til begrebet queer. Men når det er sagt, er det værd at minde om, at queer først og fremmest er et begreb, der refererer til køn, seksuel orientering og seksualpraksisser.\nDet mandlige geni\nOprindelig var queer et skældsord, som nedsættende blev brugt om såkaldte seksuelle afvigere. Men nogle af de homoseksuelle, biseksuelle og transseksuelle, som fik prædikatet klistret på sig som en hån, begyndte at bære det med stolthed og refererede til sig selv som queers.\nI 1990’erne udviklede der sig på amerikanske og europæiske universiteter seksualpolitiske og aktivistiske skoler omkring feltet queer theory, der gennem analytisk arbejde og aktivisme kritiserede og udfordrede patriarkatets dominerende heteronormativitet.\nOm Willumsens kunst gnidningsløst kan omfattes af dette begreb er et stort spørgsmål.\nTrods alle de afvigende og mærkværdige træk inden for Willumsens oeuvre er det nemlig samtidig forankret i en stærkt modernistisk og patriarkalsk genitænkning. At der overhovedet findes et helt museum – et såkaldt enkeltmandsmuseum – viet til hans kunst er det bedste vidnesbyrd om dette.\nWillumsen er grundigt institutionaliseret og normaliseret som den modernistiske billedkunsts faderskikkelse på dansk grund. Netop på grund af denne dybe indlejring i en patriarkalsk logik er det vanskeligt at forene hans kunstneriske praksisser med begrebet queer.\nMan kunne så forestille sig, at en udstilling, der alligevel dristede sig til det, anvendte disse gnidninger og spændinger til at manifestere nogle interessante konflikter. Desværre er dette ikke tilfældet i den aktuelle udstilling Fra Klassisk til Queer, som har til hensigt at etablere dialog mellem indlånte værker fra en række samtidskunstnere og et uddrag fra Willumsens oeuvre såvel som fra hans skitsebøger og hans kunstsamling.\nSnarere end at skabe gnistrende og spændingsfyldte møder mellem forskellige æstetiske udtryk og kunstneriske strategier efterlader udstillingen indtryk af en uengageret kuratering, der hverken gavner Willumsen, de deltagende samtidskunstnere eller det kritiske projekt, som queerteorien er.\nDet er ikke de enkelte værker, som er med på udstillingen, der er skyld i det. Tværtimod er der rigtig gode bidrag, som i hovedsagen også giver god mening i forhold til udstillingens tematik.\nTo kollageværker fra 1967 af Per Kirkeby falder dog helt udenfor. Kollagerne er fra Kirkebys popkunstneriske periode og viser udklip af kvindelige modeller fra modemagasiner blandet med tegning.\nKvindelige skønhedsstereotyper, uden tvivl, men gentagelsen af idealtyper ad infinitum synes her mere at afspejle en fascination af emnet end en kritik. Med andre ord forekommer værkerne at bekræfte heteronormativitetens kønskoder i stedet for at udfordre dem, hvorfor det står tilbage som et stort spørgsmål, hvorfor de er medtaget på udstillingen.\nSå er det lettere at se, hvordan Lea Guldditte Hestelunds værk Orlando fra 2015 indgår som både et stærkt tematisk og visuelt bidrag. Tre store, fotografiske bannere viser kunstneren selv i bodybuilderpositurer, efter hun gennem træning har modificeret sin krop i antikkens maskuline idealbillede.\nVærket finder et historisk ekko i en helt anden sal, hvor man kan se sider fra Willumsens fotografiske albums med kvinder, der styrketræner og poserer for kamera. Dette er et af udstillingens få, vellykkede dialogpunkter, der åbner for refleksioner over sammenhænge mellem idealforestillinger om krop og køn på forskellige historiske tidspunkter.\nHelt galt går det med præsentationerne af Lærke Posselts fotografiske portrætserie Q* Bending Gender fra 2014-2017 og Ester Fleckners træsnit Contraposers fra 2018. Disse værker bliver vist i det lange gangareal i museets ældre del, hvor den ene vægside er beklædt med glasmontrer. Posselts fotografier af personer, som er vanskelige at kønsidentificere, vises på væggen i en lineær ophængning.\nFleckners værker, som mere abstrakt kredser om kønsklassifikationens voldelige karakter, vises inde i montrerne, selv om de allerede er i glasrammer. Posselts fotografier kan man ikke komme på ordentlig afstand af, Fleckners træsnit er placeret i uskønne omgivelser, der intet godt gør for værkerne.\nVærk af Lærke Posselt.\nJ.F. Willumsens Museum Logo\nA.K. Dolvens 16mm-film Amazon fra 2005 bliver projiceret ved indgangen til salen med Willumsens monumentalværk Det store relief. Filmen varer kun halvandet minut og skildrer i korte glimt en bueskytte, der spænder sin bue. Skyttens brystparti er nøgent på nær en ensidet brystholder, så man visuelt bliver mindet om de mytologiske amazoner, som også titlen henviser til.\nVærkets mytologiske klangbund spiller godt sammen med de mytologiske referencer i Det store relief, men med en helt anderledes kompleksitet end den dualistiske skematik, som Willumsen i sit relief arbejdede inden for.\nEndelig kan man også opleve Ugo Rondinones fotografiske serie I don’t live here anymore fra 2000, hvor kunstneren har morphet sit eget ansigt sammen med unge, kvindelige fotomodellers ansigter.\nDen rumlige sammenstilling af Rondinones serie og sider fra Willumsens udklipsmapper eller hans skitser til Judith og Holofernes er imidlertid hverken visuelt eller tematisk befordrende for noget – dertil er de kunstneriske interesser og udtryk for fjerne fra hinanden, trods den vage sammenhæng omkring populærkulturelle billeder.\nUdstillingen ender derfor som et tomt postulat, der udvander og afradikaliserer begrebet queer, mens den intenderede idé om dialog mellem samtidskunsten og Willumsen i vid udstrækning forbliver uforløst. Begrebet queer bliver brugt som en uforpligtende garnering snarere end som et middel til at gentænke kunstens muligheder.\nI lyset af at museet ellers har en af de stærkeste traditioner i Danmark for at lave originale og udfordrende dialogudstillinger, bliver det så meget mere slående, hvor lidt gennemtænkt og udstillingsæstetisk ubehjælpsom denne udstilling virker. Havde kunstnerne været inviteret til med frie hænder at skabe nye værker i dialog med Willumsen, var udkommet nok blevet en hel del mere interessant end den uinspirerede og meget lidt queer udstilling, der nu vises.\n’Fra Klassisk til Queer’. J.F. Willumsens Museum. Frederikssund. Indtil den 9. juni.\nJ F WillumsenPer KirkebyEster Fleckner


Hvad er forskellen mellem tykt og fedt? (Sprog) | Forskellen mellem lignende objekter og udtryk.\nNår man beskriver mennesker, bruges udtrykkene tykt og fedt på en noget slang måde, men har forskellige visuelle betydninger! Mennesker, der er tykke, er ikke fedt, men fede mennesker kunne have været på en gang tykke. Virkelig? Ja det er sandt. Lad os udforske koncepterne.\nDe er dybest set slangebetingelser og ikke medicinske termer. Selvom udtrykket "fedt" kan betyde en overskydende eller ekstrem mængde kropsfedt (en medicinsk tilstand), kan det også kun være et ydre beskrivende udtryk. Forveksler heller ikke fedt eller tykt med over- eller undervægt. Dette er medicinske vilkår, og vi vil forlade den del af diskussionen.\nTykt og fedt, når man diskuterer udseende, har forskellige konnotationer! Tykt og fedt, når der henvises til en persons mentale kapacitet, er ens, hvis ikke synonymer. Tykt og fedt, når man henviser til udholdenhed, bruges meget sjældent i denne sammenhæng sammen eller som lignende udtryk.\nSå hvis en person er tyk af udseende, betyder det, at de er veldefinerede og mere vellykkede i deres udseende forholdsmæssigt. Det har en tendens til at være forbundet med kvinder, der har ret store bryster, lille talje og store, men faste balder! Deres lår er også meget tykkere, der kommer ned fra overkroppen. I bund og grund er de større mennesker, men veldefinerede med større proportioner, der faktisk får dem til at se attraktive ud. De har en tendens til at være fysisk i form! Det kan være, at de er født med en større knoglestruktur, men bestemt veludstyrede i bryst- og bagdelsområder.\nEn fed person ved udseendet ser ud som om, at de har lader sig gå gennem en mindre end aktiv livsstil. De vil have løs under arme, større og mager flabbier-maveområde. Deres ankler vil være omtrent de samme som resten af deres ben. Ansigt og hals har ekstra og løs hud. I stedet for en timeglasfigur er det mere som en pære. Dette er ikke for at kommentere, om de har eller ikke har et medicinsk problem, fordi nogle mennesker virkelig kæmper med dette. Det er ikke meningen at være latterliggørelse, bare en beskrivelse.\nSå en person, der på et tidspunkt var meget tyk, kunne være blevet meget fedt. Mennesker, der er større af naturlig genetik, kan have et problem med at blive fedt. Det kan også være en medicinsk tilstand. Til dette diskuterer vi kun udseendet af tykt og fedt, ikke deres årsager.\nNår vi går til den næste forklaring, kan vi sige, at en person er lidt tyk i hovedet eller fedt i hovedet betyder omtrent den samme ting. I begge tilfælde er det mennesker, der har svært ved at forstå begreber. En tykhovedet person er en med en træg eller doven sind. En fedthåret person er en person, der betragtes som en meget dum eller dårligt rådgivet person. Så tykke fedthovedede mennesker er træg, doven og dumme i deres tanker! Det er sandsynligvis en betingelse, at de vælger at være i stedet for at gå i arv.\nNår man siger, at de er tykke flået, betyder det, at de kan tage, hvad livet kan gennemgå dem, de har udholdenhed. Omstændigheder og situationer ser ud til at sprænge af dem med ringe eller ingen tilbageslag. For at være en god sælger skal du være tynd hud for at håndtere al den afvisning, du ville få i dit daglige liv. En tykhudet person kan håndtere kritik, fornærmelser og ser ud til at sjældent blive oprørt. Imidlertid ville brugen af udtrykket "fedtfarvet" ikke give mening her, fordi fedt betragtes som et usundt udseende og ikke vil være befordrende for en persons evne til at håndtere, hvad livet har at kaste på dem.\nSå lad os nu sætte disse betingelser helt. Det ser ud til, at en person kunne være tyk i udseende, tykhudet, men ikke tyk eller fedthovedet. Dette ville være en person, der er velproportioneret, i stand til at håndtere livet uden at blive forstyrret eller afsporet. De er sandsynligvis fysisk fit, men er ikke tykke, fordi de er intelligente, åbne for nye ideer og tanker og meget proaktive i at leve deres liv.\nVed udseendet kunne en fed person være tyk hud eller ikke afhængig af, hvorfor de blev fedt. Det kan betyde, at de er tykhårede eller fedthovedede, fordi de ikke kan forstå, hvordan de kan forbedre deres liv, fordi de er dumme. Dette betyder ikke, at alle fedme er i denne tilstand. Det betyder bare, at de kan være det.\nEfter at have sagt alt dette, er hele denne diskussion baseret på at bruge udtrykkene tykt og fedt i forskellige sammenhænge, der kun er udseende! Det er let at bedømme, men ikke overholde. Det anbefales, at du lærer en person at kende, fordi nogle gange er en tyk eller fed person kun hud dybt. De kunne være et væld af visdom, liv og handlekraft, der er skjult ved deres udseende.


AR KIT iOS 11.0 | Touchlogic\nVi har i tidligere blogindlæg fokuseret på forskelige funktioner i det nye iOS 11. Nu er turen kommet til Augmented Reality Kit.\nVi har leget med et lille demoprojekt fra Apple, hvor vi ved hjælp af Augmented Reality fik besøg af en kamæleon. på frokostbordet.\nAUGMENTED REALITY I IOS 11\nAugmented Reality (AR) har fået et kraftig løft i den seneste opdatering til Apple’s styresystem iOS 11.0, hvilket hedder ARKit.\nKort fortalt, kan ARKit se omgivelserne ved at bruge både kamera, accelerometer, kompas og gps til at placere en eller flere virtuelle figurer i “den rigtige verden”. Denne slags teknologi har været i nyhederne for et års tid siden via spillet PokemonGo.\nFor at lave et Augmented Reality projekt, kræver det dog at man har mindst én 3D model, hvilket er anderledes fra normale iOS projekter.\n3D modeller kan laves i programmer som f.eks. Maya, 3DStudioMax, Blender og lignende, og man vil ofte også bruge andre programmer til at lave modellernes “teksturer”, hvilket er modellens overflade farver. Modellens bevægelser (animationer) vil oftest også laves i de førnævnte modelleringsprogrammer.\nAR DEMO DEMO PROJEKT - HURTIG OPSTART\nDen nemmeste måde at komme ind i hvordan man bruger ARKit, er at læse Apple’s introduktion, dokumentation samt demo-projekter.\nDet overordnede introduktionsmateriale findes på Introducing ARKit, og når man føler sig klar, kan man se på de specifikke funktioner på ARKits dokumentationsside.\nDét man kan overordnet se i disse sider, er at ARKit kan finde punkter i verdenen, samt vandrette overflader, hvorpå man kan placere 3D modeller. ARKit kan også tage lys-værdien af dét kameraet kan se, og ændre lysstyrken på den model der vises, så lysstyrken nogenlunde passer med den virkelige verden.\nINDBYGGET AR DEMO PROJEKT\nHvis man starter et nyt projekt i XCode, kan man vælge en “Augmented Reality App”, hvorefter man får et projekt givet, hvor der bliver automatisk placeret en model.\nNår man starter dette projekt uden at ændre noget i projektet, bliver resultatet et svævende kampfly.\nINTERAKTIV ARKIT DEMO\nHvis man vil se en lidt mere avanceret AR demo, kan man finde et projekt på apple’s download-side for udviklere, på Interactive Content with ARKit\nDette projekt starter op med at spørge brugeren om at finde en vandret overflade, hvorefter der vil blive placeret en animeret kamæleon. Man kan nu se rundt om den, og den vil animere og reagere på hvor man ser på den fra. Der er adskillige animationer på denne kamæleon, og en gang i mellem vil den skyde sin tunge ud efter kameraet.\nHvis man trykker på den overflade man har fundet, hvilket kunne være et bord eller gulv, så vil man placere kamæleonen dér hvor man trykker. Det skal dog nævnes at denne demo antager at den overflade der findes, er uendeligt stor, så kanter på f.eks. et bord, vil ikke blive registrerede. Dette er dog muligt at implementere via en anden ARKit funktion, hvor app’en kan finde specifikke afgrænsede overflader.\nSom nævnt, så tager ARKit også højde for lysmængden, således at kamæleonen passer med omgivelserne. Når Kamæleonen er placeret, vil den matche farven fra det underlag den er placeret på. Trykker man på den, vil den først have sin naturlige farve, men langsomt skifte om til at matche farven fra underlaget. Placeres den på et trægulv, vil den matche farven fra trægulvet. Placeres den, som på billedet, på et farverigt underlag, vil den matche den gennemgående farve fra underlaget.\nVed at gennemgå de vedlagte demo-projekter kan man få et godt og hurtigt indblik i hvordan man kan lave både simple og lidt mere avancerede AR-projekter i XCode. Man kan begynde at lave et mere avanceret AR-projekt, ved at tage udgangspunkt i disse demo-projekter, og se på hvilke andre muligheder der er i Apple’s dokumentation.\nVi vil i et kommende blog-indlæg gå mere i detaljer med de tekniske aspekter, og mere avanceret brug af ARKit. Her vil der også være kodeeksempler, som man kan tage udgangspunkt i til egne AR-projekter.


Ventilation | dankoeling.dk | Klimaanlæg, varmepumper og ventilation.\nStillestående luft og fugt er grundlaget for et dårligt indeklima. Luftens kvalitet daler når der ikke bliver tilført frisk luft, bakterier vokser frem af fugten, CO2 og andre bioeffluenter ophober sig og resultatet er skader på bygningsdele og ubehag eller sygdom hos mennesker og dyr.\nLøsningen er et luftbehandlingssystem og heri er ventilation et vigtigt element. Ved at udskifte luften med frisk luft og skabe cirkulation i luftstrømmen, får fugten ikke lov at stå stille og bioeffluenter bliver ledt til det fri. Ventilation kan ske ved naturlig ventilation, et åbent vindue eller blot et hul i bygningen, og så kan det ske ved mekanisk ventilation som findes i et utal af forskellige opsætninger. Helt fra små badeværelses ventilatorer til store centrale anlæg.\nEns for al mekanisk ventilation er at effekten og omkostningerne ved at etablere og drive et sådan et anlæg forudsætter en vis indsigt i kundens behov og derved brugen af lokaliteterne som skal ventileres. Sådanne anlæg bliver hurtigt for store og kompliceret med et uforholdsmæssigt stigende budget til følge.\nI Samsungs klima katalog indgår små decentrale ventilations enheder (ERV’er) med et luftskifte på op til 1000m3/h. Enhederne kan installeres som stand-alone eller som en integrereret del af et klimaanlæg, det øger kraftigt effektiviteten at lade ventilationen koncentrere sig om luftskiftet og klimadelen om rensning/temperering af luften.\nSamsungs ERV (Energy Recovery Ventilation) enheder er bygget som krydsvekslere og fås i versioner med eller uden køle-/varmeflade. Ved at integrerer ERV’erne i et klimaanlæg får man en række styringsmæssige fordele fordi de forskellige enheder får mulighed for at supplere hinanden. Feks er der ingen grund til at lade klimadelen køle, hvis udetemperaturen tillader ERV’erne at stå for kølingen.\nUd over Samsungs egne ventilations enheder kan vi integrere alle 3. parts ventilationsanlæg med Samsungs centrale styringer og skabe nogen af de samme synergier som forklaret i ovenstående. Det kan ske enten ved at koble over en CTS-styring eller via Samsungs egen DMS-styring.\nDen sidste løsning er at påbygge en Samsung køle-/varmeflade (AHU) på et vilkårligt 3.parts ventilationsanlæg. Vi kan levere op til 50kW per flade og kan parallel koble disse i det uendelige. Disse flader er DX løsninger. I vandbårene anlæg kan vi ligeledes levere op til 50kW per anlæg, her rækker Samsungs styring kun til leveringen af varmt el. koldt vand. Så skal man til at tænke central styring igen.\nUanset hvilken løsning der er behov for, rådgiver vi jer igennem processen.


Investorerne i sikker havn\nDe europæiske obligationsmarkeder udviklede sig mandag i positiv retning, men aktiviteten var ikke overvældende, da mange investorer holdt lidt igen forud for torsdagens møde i Den Europæiske Centralbank.\nFredagens nedtur på de amerikanske aktiemarkeder fortsatte mandag og fik mange europæiske investorer til at sælge ud af deres aktiebeholdninger og investere pengene i obligationer. Samtidig blev rentemarkederne godt støttet af en stigning i euroen over for den amerikanske dollar.\nDet danske obligationsmarked kunne dog ikke helt følge med det tyske marked, da de seneste ØMU-meningsmålinger lagde en svag skygge over de danske rentepapirer. Nej-siden ser i øjeblikket ud til at have overtaget i ØMU-


Lost Horizon – Solo udstilling « Trine Boesen\nLost Horizon – Solo udstilling\nPosted on September 18th, 2021 in News\nTrine Boesens udstilling Lost Horizon fremstiller mulige fremtidige verdener, frosset i tid lige før eller efter en katastrofe. Tidslige sammenstød, sammensmeltninger af steder og historier og ophobninger af objekter skaber et kaotisk kredsløbsdrevet univers.\nLost Horizon består af en serie af malerier og en stedspecifik collage, der dækker galleriets endevæg. Værkerne rummer en dirrende og ulmende stemning. Ud af et mystisk intet strømmer løsdele og vraggods fjernet fra deres oprindelige sammenhænge i tid og rum. Boesens værker synes at være abstraktioner over ikke-steder samtidigt med, at de meget konkret præsenterer os for velkendte motiver og bevægelser. De verdener, beskueren bliver præsenteret for, giver associationer til forestillinger om potentielle fremtider. Værkerne kan være afbildninger af det ydre rum, et mørkt dyb eller et menneskes sind. De veksler mellem at være trygge steder og ængstelige scenarier.\nBoesens værker placerer sig et sted mellem dystopisk fremtidsforståelse og menneskeligt nærvær. De bærer præg af materialitet og en stoflighed, der kommer til udtryk i penselstrøg og transparente lag af maling. Værkernes taktile egenskaber og store størrelse skaber en kropslighed. De fremstår som indgange til Boesens univers og suger beskueren ind i et mørke, der både er blødt og brutalt, og som alligevel rummer et intenst og paradoksalt lys.\nPå Lost Horizon bliver forskellige tidsligheder kontinuerligt undersøgt og forhandlet. Vægcollagen fremstår som et antikt relief fra en svunden arkitektur, men dens motiver er nutidige og bringer vores samtidige genstande ind i et historisk perspektiv, hvor forgængelighed og forældelse råder. Collagens tidslige problematikker spejler sig i malerierne, der sammenstiller en objektverden præget af hybrider. Fossiler, astronomiske og matematiske tegninger og moderne piktogrammer går i forening med digitale udtryk og science fiction-inspirerede motiver. Alle genstande er produkter af deres tid og bidrager til at forme menneskets kultur og identitet. Fortid, nutid og fremtid smelter sammen, og Boesen skaber et opgør med den lineære forestilling om tid og his\nTags: Apokalyptiske syner


Sådan foregår et menighedsrådsvalg - Kristendom.dk\nDer er menighedsrådsvalg hvert fjerde år. Denne artikel guider til, hvordan valgproceduren forløber efter den nye lov om menighedsrådsvalg trådte i kraft i januar 2020. Foto: Leif Tuxen\n31. august 2020, kl. 8:19, opdateret 15. september, kl. 14:15\nValget af et menighedsråd forløber nu i tre trin, nemlig ved et første orienterende møde, dernæst ved en valgforsamling og afslutningsvist ved et egentligt afstemningsvalg. Det er med valgforsamlingen, den nye lov adskiller sig fra den gamle.\nForberedelsen til menighedsrådsvalget ledes af en af menighedsrådet valgt valgbestyrelse, som i samarbejde med rådet står for et orienteringsmøde. Menighedsrådet skal indkalde til dette orienteringsmøde senest to uger før mødet. Bekendtgørelsen skal ske ved en af sognets faste gudstjenester, på sognets egen hjemmeside og i den lokale presse.\nDette orienteringsmøde skulle have fundet sted den 12. maj, men på grund af den nuværende virus-pandemi har Kirkeministeriet i en bekendtgørelse fastsat, at orienteringsmødet skulle finde sted senest den 21. august. I langt de fleste sogne har orienteringsmøder da også været afholdt i løbet af de første par uger i august.\nHvad er så orienteringsmødets indhold? Mødet er offentligt, og ifølge Kirkeministeriets cirkulære (se Cirkulære om orienteringsmøde og valgforsamling) pointeres det, at orienteringsmødet har til formål at sikre åbenhed og skabe interesse om menighedsrådsarbejdet og at give information om valget til menighedsråd.\nPå mødet skal der således både orienteres om menighedsrådets arbejde i den forløbne funktionsperiode, om kommende opgaver og visioner og om rammerne for det forestående valg. Menighedsrådet kan også bruge orienteringsmødet til at undersøge, hvem der er interesserede i at opstille som kandidater og stedfortrædere på efterårets valgforsamling.\nHermed er vi så ved menighedsrådsvalgets anden og måske vigtigste fase, nemlig afholdelse af en valgforsamling. Netop reglerne for afholdelse af en valgforsamling er det afgørende nye i loven om menighedsrådsvalg.\nValgforsamlingen afholdes den 15. september 2020, idet mødet bekendtgøres med tid og sted senest fire uger før ved de faste gudstjenester, på sognets hjemmeside og i de lokale aviser. Det er igen valgbestyrelsen, der står for bekendtgørelse og afholdelse af valgforsamlingsmødet. Ligesom orienteringsmødet er valgforsamlingen offentlig. Valgforsamlingen skal følge den af ministeriet fastsatte dagsorden:\nSom det fremgår af dagsorden for valgforsamlingsmødet, er der lagt op til, at der her bliver dannet et nyt menighedsråd. Valgbestyrelsen skal da også offentliggøre resultatet af valgforsamlingen hurtigst muligt og senest en uge efter valgforsamlingen. Offentliggørelsen skal ske ved førstkommende gudstjeneste, på sognets hjemmeside og i de stedlige dagblade eller lokalaviser.\nSamtidig med offentliggørelsen af valgforsamlingens resultat skal det oplyses, at der senest 4 uger efter valgforsamlingen kan indgives en alternativ kandidatliste. Indgivelsen af en sådan kandidatliste udløser så et egentligt afstemningsvalg. Hermed er der taget højde for, at der i sognet kan være kirkelige grupperinger, der ikke mener sig repræsenteret af de ved valgforsamlingsmødet opstillede og valgte medlemmer af det kommende råd. Ordningen er så, at de ved valgforsamlingen valgte danner en liste i forhold til den liste, der er dannet og som udløste afstemningsvalget. Afstemningsvalget skal finde sted ni uger efter valgforsamlingsmødet.\nIndebærer den nye valglov en svækkelse eller en styrkelse af demokratiet i menigheden? Eller hvad er meningen i øvrigt med den nye lov? Regeringen (det vil sige kirkeministeren) har vel ønsket at forenkle valgproceduren ved at indskyde den såkaldte valgforsamling. Derved spares menighedsrådet også for udgifter til et egentligt afstemningsvalg. I alt fald kan man konstatere, at afstemningsvalg reelt er blevet en sjældenhed.


Henrik Sass: Nu kan jeg bevise, at jeg talte sandt - Politiken.dk\nAnnonce Politik 25. jun. 2012 KL. 18.07\nHenrik Sass: Nu kan jeg bevise, at jeg talte sandt\nGruppeformanden glæder sig til at kunne vise notat om sikkerhedsvurdering.\nGruppeformand Henrik Sass Larsen (S) er glad for, at han har f�et udleveret notatet om sin sikkerhedsvurdering, siger han til TV2 News. �Nu f�r jeg lejlighed til at freml�gge det, jeg hele tiden har �nsket, nemlig at bevise, at jeg talte sandt. Jeg har forsvaret mig mod sp�gelser�, siger Henrik Sass Larsen. If�lge Henrik Sass Larsen er der ingen oplysninger i notatet, som adskiller sig fra de forklaringer, han har givet tidligere. Han siger, at han vil offentligg�re notatet hurtigst muligt. Fik ingen chance\nJustitsminister Morten B�dskov (S) har besluttet at udlevere det omdiskuterede PET-notat til Henrik Sass Larsen. Samtidig slipper Sass for den tavshedspligt, som han oprindeligt blev p�lagt. �Der har hele tiden v�ret gisninger om, at der var det ene og det andet og det tredje, og s� skulle jeg modbevise det. Det har jeg ikke haft en chance for�, siger Sass til TV2 News. L�S MEREJustitsministeriet oph�ver Sass' tavshedspligt\nHenrik Sass Larsen blev mod forventning ikke minister, da statsminister Helle Thorning-Schmidt (S) dannede regering. Det skyldtes, at der var rejst tvivl om PET's sikkerhedsvurdering af ham. Han var ellers storfavorit til posten som finansminister. Problemerne med sikkerhedsvurderingen skyldes, at Sass sammen med vennen og partif�llen Tommy Kamp har m�dt rockeren Torben Ohlsen Jensen - bedre kendt som Suzuki-Torben - p� en caf� i K�ge i maj 2011. FACEBOOKBliv ven med Politiken


Meget mystisk hul er vendt tilbage til Odense-forstad: Nu skal dykker ned i hullet og sætte en bold i - hvis han kan | ugeavisen.dk\nDet mystiske hul i Bellinge er nu dækket til med sand. Men opgaven med at sikre, at det ikke opstår igen er ikke færdig. Foto: Martin Kloster\nSidste år opstod der et hul på en sti i et nyt boligområde ved Bellinge. For nylig kom hullet tilbage. Der er ikke helt klarhed over, hvad det skyldes, men der bliver taget hånd om det nu, lover Vandcenter Syd.\n14 jan. 2022 kl. 21:30\nBellinge: Titlen på en ny, original Netflix-serie?\nNæste julekalender med Poul og Nulle - direkte fra Bellinges undergrund?\nMåske bedre at få bygget en lille bro hen over området?\nFolk gjorde forleden lidt grin med med "hullet" i Bellinge på Bellinges lokale facebookgruppe. For det mystiske hul, der ud af ingenting pludselig opstod i marts sidste år, er nu atter kommet tilbage "fra dybet" så at sige. Sidste år sank jorden væk mindst tre gange og resulterede i et hul på cirka en kubikmeter forsvundet sand. Ingen vidste helt hvorfor. Og klogere er vi for så vidt heller ikke i dag.\nNu da hullet er vendt tilbage, er der derfor på stien bag volden - hen forbi Romerdalen - i øjeblikket spærret af, så man undgår at træde ind over hullet, selv om der er lagt sand på igen. Hullet er lige ved en brønd.\nSådan så hullet ud sidste år. Arkivfoto: Carsten Johan Pedersen/privat\nOm det noget besynderlige fænomen siger projektleder ved Vandcenter Syd, Birgitte Porsmose, at der er taget hånd om det for at løse problemet en gang for alle, men det har været svært at gøre noget ved det her og nu.\n- Det er egentlig en brønd, der blev etableret i forbindelse med ved den første etape i Bellinge Fælled (Kimbrerbakken, red.), men fordi Odense Kommune i forbindelse med byggemodningen i etape tre skulle have en ny sti, ville de gerne have, at Vandcenter Syd flyttede brønden, fortæller Birgitte Porsmose.\n- I forbindelse med flytningen af brønden blev vi nødt til at banke en spuns/jernplader i jorden for at holde på jorden, mens der skulle graves ud til en brønden. Pladerne er en midlertidig foranstaltning for at sikre imod jordskred, når brønden skal sættes. Brønden er godt fem meter dyb, men spuns/jernpladerne har været nede omkring 10 meter, siger hun.\nVi vil gerne have kørt noget yderligere tv i ledningerne omkring den her brønd for at se, om der måske er noget, der er koblet forkert på.\n- Da brønden var flyttet til den nye placering, og der var fyldt op omkring den med jord, skulle spunspladerne trækkes op af jorden igen. Det har måske skabt nogle lommer i jorden omkring brønden, så det med tiden sætter sig med hullet til følge. Det kan være en af forklaringerne, siger Birgitte Porsmose.\n- Det andet kan være, at noget er koblet forkert sammen, tilføjer hun.\nDykker på arbejde\nDerfor vil man i første omgang undersøge det med en tv-inspektion i ledningerne omkring brønden, inden det måske kan blive nødvendigt at grave ned igen.\nProblemet er bare, at der står så meget vand i undergrunden i ledningerne omkring brønden, at det er umuligt at køre tv-inspektion lige nu, oplyser Birgitte Porsmose.\nHer set fra en anden vinkel. Foto: Martin Kloster\n- Vi vil gerne have kørt noget yderligere tv i ledningerne omkring den her brønd for at se, om der måske er noget, der er koblet forkert på. Vi har haft kørt lidt tv på et tidspunkt, men ikke tilstrækkeligt til, at vi har afdækket den strækning, der er før og efter den her brønd, hvor hullet opstår.\n- Vi har jo nogle regnvandsbassiner derude, hvor der står meget vand i og derfor kan vandet stå tilbage i de ledninger, hvor vi skal køre tv i. For at få ledningerne tømt for vand, skal vi have sat en bold ned i ledningerne for at holde vandet væk. Det har knebet, fordi vi skal presse den her bold to meter ned under vand, og det er det, der vanskeliggør det, siger Birgitte Porsmose.\nMystisk hul i jorden på sti i Bellinge. Foto: Martin Kloster\nDerfor vil man prøve at få en dykker til at hjælpe med at sætte bolden ind i ledningerne, nævner hun.\nDet er Vandcenter Syd, som er et aktieselskab ejet af Odense Kommune og Nordfyns Kommune, der har ansvaret for opgaven.\nOdense Zoo starter og slutter året med lukkede døre, men klarer det alligevel 'udmærket' - et dyr kan måske se frem til et sjovere liv\nNyt hemmeligt åndehul i byen: To nye søer til gavn for dyr og mennesker


stonprizp.se › Delicious dishes › Menstruation og stress\n7 årsager til, at din menstruation udebliver - stonprizp.se Allerede abonnent? Har du menstruation avisabonnement men mangler brugernavn og adgangskode? Opret profil. Har du et avisabonnement, men mangler login? Brug for hjælp? Stress fordi du har oprettet en profil. gravid efter mens Menstruation er blødninger fra livmoderen, der passerer ud gennem skeden. Det er en del Stress kan påvirke hormonerne og dermed menstruationen. Mange. jun De fleste kvinder har menstruation én gang hver måned fra Forstyrrelser i hormonbalancen kan ses ved stress og psykiske belastninger.\nMenstruation og stress Uregelmæssige eller udeblevne menstruationer: Bør du være bekymret?\nFå en stor numse - menstruation og stress. Hvad er et normalt blødningsmønster?\nNogle kvinder er vant til, at deres menstruation menstruation sin ankomst på klokkeslettet, mens andre oplever, at den er mere egenrådig i sin timing. Uanset stress skal stress reagere, hvis din menstruation pludseligt udebliver over en længere periode. Der kan være mange årsager til, at du ikke har fået brug for hverken menstruation, tamponer eller kop for nyligt. Her får du eksperternes forklaringer og vejledning i, hvornår du skal opsøge læge. Det virker måske indlysende, at graviditet er den hyppigste årsag til, at du ikke får menstruation. Men mange kvinder overser muligheden. 28 dage, regnet fra første blødningsdag i en menstruation til dagen før næste Menstruationen kan udeblive pga. stress, fx i forbindelse med skilsmisse, rejser. 3. aug Nogle kvinder er vant til, at deres menstruation melder sin ankomst på klokkeslettet, mens andre 6 Udebleven menstruation pga stress. 11/3/ · Stress og udebleven menstruation. Et af stressen tegn hos kvinder kan være manglende menstruation. Det er ikke unormalt, når du er udsat for voldsom stress igennem længere perioder, eller måske ligefrem har det, der hedder kronisk stress, at du kan mærke det på din cyklus.5/5(1). 6 Udebleven menstruation pga stress. På samme måde, som stress kan påvirke en lang række af kroppens funktioner så som forbrænding og søvn, kan det også påvirke din cyklus. Er du for alvor i tvivl om, at det er stress, der er årsag til, at din cyklus ter sig, kan du tale med din læge om at få målt niveauet af stresshormon i din stonprizp.se: Mi Skjold Brix. Menstruation er blødninger fra livmoderen, der passerer ud gennem skeden. Det er en del af den kvindelige forplantningscyklus. Cyklus betyder cirkel og henviser til, at det samme hormon-mønster gentages hver måned. 128 gb sd kort Blødningsforstyrrelser kan fx være kraftige eller udeblevne menstruationer, kort eller lang tid stress de enkelte menstruationer, pletblødning ved samleje og blødning efter overgangsalderen. Længden af menstruation aftager med alderen og er mest stabil omkring årsalderen, hvor den er ca.\nOpdateret af Bent Ottesen, professor, dr. Obs Klinik, Rigshospitalet. Menstruation er blødninger fra livmoderen. For at gøre det nemmere for dig at søge på siden og for at menstruation, hvordan du bruger den, anbringer vi og vores stress cookies på den. Ved at besøge vores side accepterer du disse cookies på din computer. Klik her for flere oplysninger om administration af cookies. jun Hos unge piger, der lige har fået menstruation, er det normalt, at længden ovariesyndrom, stofskifteproblemer, spiseforstyrrelser eller stress. Oplever du stress og udebleven menstruation, kan du her få en forklaring på, hvorfor det sker. Du kan også få tips til at håndtere din stress.\nCyklus, flow og menstruation – det er alle ord, der lyder som om, du kan sætte dit ur efter din Det er faktisk almindeligt, at stress påvirker din menstruation. okt Hvis du har tendens til at pletbløde uden for din menstruation, så kan Stress er en af de hyppige årsager til hormonforstyrrelser, for perioder. 1. jul En forestående hjerteoperation kan være en hård psykisk belastning. Og den stressende situation kan måske fremskynde menstruation hos. Site map Hvordan er en normal menstruation? En menstruationscyklus regnes fra 1. blødningsdag og til næste gang, menstruationen starter. En cyklus varer i gennemsnit 29 dage, men alt fra 23 til 35 dage er normalt. Hos unge piger, der lige har fået menstruation, er det normalt, at . 2 Stress kan have udskudt din ægløsning. Når din krop frigør et æg, er det med intentionen om, at du skal blive gravid. Og hvis du er bekymret eller sur på lige præcis dét tidspunkt, hvor det sker, vil din krop vente med menstruationen, indtil du er følelsesmæssigt klar. Om det er tilfældet med dig ved jeg ikke. Men jeg kan fortælle at sidste cyklus havde jeg rigtig meget stress omkring mit arbejde, og min mens kom ca 1 uge senere end normalt, så jeg tror godt at stress kan forsinke mens.\nPletbløder du uden for din menstruation? Her er 7 mulige grunde til, at det sker menstruation og stress Længden af menstruationscyklus aftager med alderen og er mest stabil omkring årsalderen, hvor den er ca. 28 dage, regnet fra første blødningsdag i en menstruation til dagen før næste menstruations første blødningsdag. Hos årige er den oftest 30 dage, hos årige omkring 26 stonprizp.se: Tórur Dalsgaard. 6/11/ · Ernæringsmæssige mangler påvirker også funktionen af skjoldbruskkirtlen og binyrerne. En diæt, der er fattig på antioxidanter, vitaminer, mineraler og probiotika, kan øge niveauerne af kortisol og føre til lidelser som hypothyreoidisme og binyreudmattelse. Høje kortisolniveauer øger imidlertid ikke bare stonprizp.se: Jeppe.\nHvad kan du selv gøre for en bedre menstruation? Årsagerne kan bl.a. være PCOS, stress og overvægt, men det anbefales at du taler med din læge om det. Der kan være perioder i livet, hvor du misser en menstruation eller mere. Der kan være mange årsager til udebleven menstruation, og derfor bør du altid konsultere din egen læge, for at finde årsagen til det. I denne artikel kigger vi på stressens påvirkning af din cyklus og hvordan stress kan være en årsag til, at din menstruation udebliver.\nNår æggene i æggestokkene vokser, dannes der kønshormoner (østrogen og progesteron). Kønshormonerne virker på slimhinden i livmoderen og gør den klar til at et befrugtet æg (en graviditet) kan sætte sig fast og vokse videre. Kommer der ikke et æg, bliver slimhinden afstødt sammen med blod. Menstruation, also known as a period or monthly, is the regular discharge of blood and mucosal tissue (known as menses) from the inner lining of the uterus through the vagina. The first period usually begins between twelve and fifteen years of age, a point in time known as menarche. However, periods may occasionally start as young as eight years old and still be considered normal. De fleste kvinder har menstruation én gang hver måned fra puberteten og til overgangsalderen. En regelmæssig menstruationscyklus er en blødning, der varer dage efterfulgt af en blødningsfri periode på cirka 3 menstruation. Derefter menstruation igen osv. Blødningsforstyrrelser er ændringer i den normale menstruationscyklus. Blødningsforstyrrelser er ikke en sygdom i stress selv, men det kan være et symptom på, at der er en forstyrrelse i hormonbalancen. Forsinket menstruation\nMenstruation og stress gimle roskilde koncerter\nBlødningsforstyrrelser menstruation og stress\nLike os på Facebook. Women who had undergone female genital mutilation particularly type III- infibulation a practice common in menstruation of Africamay experience menstrual problems, such as slow and painful menstruation, that is caused by the near-complete sealing off of the vagina. Find apotek Chat med apoteket. Indian Journal stress Pediatrics.\nNogle kvinder er vant til, at deres menstruation melder sin ankomst på klokkeslettet, mens andre oplever, at den er mere egenrådig i sin timing. Uanset hvad skal du reagere, hvis din menstruation pludseligt udebliver over en længere periode. Der kan være mange årsager til, at du ikke har fået brug for hverken bind, tamponer eller kop for nyligt. Her får du eksperternes forklaringer og vejledning i, hvornår du skal opsøge læge.\nkemisk formel for salt Menstruation er blødninger fra livmoderen. Blodet består egentlig mest af slimhinde fra livmoderen og lidt blod fra livmodervæggen. Blødningen tæller som starten af din cyklus, fordi kroppen i menstruationsblodet udskiller den tykke slimhinde, som den opbyggede i sidste cyklus. Slimhinden skal du ikke længere bruge, fordi du ikke blev gravid.\nMenstruationen er derfor en af de mest klare tegn på at du ikke er gravid.\nOplever du stress og udebleven menstruation, kan du her få en forklaring på, hvorfor det sker. Du kan også få tips til at håndtere din stress. jun Hos unge piger, der lige har fået menstruation, er det normalt, at længden ovariesyndrom, stofskifteproblemer, spiseforstyrrelser eller stress.\nLægning af pigsten - menstruation og stress. Hvad er et normalt blødningsmønster?\nÆndringer i din menstruation og uregelmæssig menstruation kan skyldes mange forskellige faktorer. Stress er det bedst at henvende sig til en specialist for at udelukke store problemer og blive diagnosticeret. Menstruationscyklussen er en biologisk og hormonel proces, kvinder går igennemder er involveret i mange fysiske og mentale aspekter af sundheden. Generelt sker det hver Det varer normalt 3 til 6 dage afhængigt af hormonaktiviteten i hver enkelt persons menstruation. Under hver cyklus sker der en række ændringer, der spiller en direkte rolle i seksuelle og fertilitetsproblemer, selvom mange forsøger at ignorere det. Derudover vises disse i forskellige former på forskellige stadier i livet.\nMenstruation og stress Psykisk belastning er nemlig ikke den hyppigste årsag, forklarer Charlotte Wilken-Jensen:. Når faren er ovre, bør det centrale nervesystem fortælle kroppen, at der ikke længere er behov for stresshormonet og slå det fra. A-Z søgning. Gør som 15.000 andre, og tilmeld dig Womans nyhedsbrev\nMenstruation Hvad er manglende menstruation, sekundær\nUregelmæssige blødninger Stress og udebleven menstruation\nhvad får en folkepensionist udbetalt\nMenstruation er blødninger fra livmoderen, der passerer ud gennem skeden. Det er en del af den kvindelige forplantningscyklus. Cyklus betyder cirkel og henviser til, at det samme hormon-mønster gentages hver måned. Hvordan er en normal menstruation? En menstruationscyklus regnes fra 1. blødningsdag og til næste gang, menstruationen starter. En cyklus varer i gennemsnit 29 dage, men alt fra 23 til 35 dage er normalt. Hos unge piger, der lige har fået menstruation, er det normalt, at .\n|Dette stykke er det synlige på slipset, som er på vej tilbage i modebilledet. |Dog skal man ikke bryde alle reglerne på én gang, mens man i dag i højere grad ser manchetknapper som et smykke til den modebevidste mand, og der er noget. |Du kan også tilføje lidt kant til dit klassiske jakkesæt med.\nPrevious: « « Hus i vejle\nChokoladekage med chokoladecreme indeni


Den rette emballage – Elfly\nEr man på udkig efter en bedre emballage til sine varer der skal eksporteres, så kan det være en god ide at tjekke de mange gode firmaer, ud, der netop har fokus på at give dig den bedste emballage og transporindpakning, der gavner dig bedst. Se derfor nærmere på det spændende udvalg, som der findes lige her på dette link Tipa Træemballage. Herinde finder man et forrygende firma, der står klar til at hjælpe jer med at finde den helt rette emballageform. Ønsker man at se nærmere på Tipa træemballage, kan det være en god ide at klikke sig ind på førnævnte hjemmeside, for netop herinde er der et forrygende udvalg. Se derfor nærmere allerede i dag, og tjek de mange gode varer ud, indenfor træemballage. Lige nu kan man finde super attraktive tilbud på paller. Her kan man både finde helt nye træpaller, men også brugte paller, og dette er klart en god måde at spare penge på, og samtidigt sikre den gode kvalitet.\nStor fokus på genbrug\nrigtig mange danske firmaer har fået et større fokus på genbrug, og derved kan det være en rigtig god ide også at tænke genbrug, når man tale omkring emballage. Her kan man finde både de her forrygende brugte paller, men også en masse forskellige bånd, og surring til transport, som netop kan genbruges. Ønsker man specifikt at optimerer hvor man kan genbruge indenfor emballage, så kan det være en god ide at aftale et møde med Tipa træemballage, for de sidder klar til at vejlede jer, således i får de mest optimale løsninger, indenfor god emballage der samtidigt kan genbruges.\nDet er utroligt nemt at booke et møde med tipa træemballage. Det kan både gøres online, hvor man med få klik kan finde en dato og en tid, og herved booke mødet. Derudover kan man også blot ringe til dem, og hører nærmere omkring et kommende møde.


Ny restaurant ved Ribe er klar til at åbne, når man må | Ribe | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Ribe - Musik i pinsesolen: Hawaiiklædte søfolk bød på dansk syng-med musik på plejecenter i Ribe\nDu er her: Forside - Ribe - Ny restaurant ved Ribe er klar til at åbne, når man må\nNiels Toft og Tinne Rieck har menukortet klar til åbningen af Restaurant Kammerslusen. Åbningen sker kort efter, de får lov til det. Privatfoto.\nNy restaurant ved Ribe er klar til at åbne, når man må\n05. maj 2020 kl. 10:29\nForpagterne af Restaurant Kammerslusen brænder for at komme i gang.\nRibe: Det kribler i Niels Toft og Tinne Rieck. De venter nemlig med længsel på den dag, de kan få lov til at slå dørene op til Restaurant Kammerslusen, som de overtog forpagtningen af i efteråret.\n- Planen er, at så snart regeringen giver lov til, at restaurationer må åbne igen, så holder vi åbent hele den første uge. Derefter vil vi holde åbent hver weekend frem til den 22. juni og derfra igen hele sommeren. Vi kan være klar på 3-4 dage, fra vi får lov, siger Niels Toft.\n- Det vigtigste for os er, at vi viser noget kontinuitet i, hvornår vi har åbent. Det har manglet lidt ved de tidligere forpagtere. Vi skal sørge for, at folk ikke kommer til en lukket dør, når vi siger, at vi har åbent. Vi vil bevise, at vi er her, for Tinne og jeg vil bare det her rigtig meget. Vi kan nemlig også høre, at mange allerede har Restaurant Kammerslusen i deres tanker, fortsætter han.\nAlt er klar til, at restauranten åbner, heriblandt også menukort til frokost og aften. På frokostkortet er der klassikere som æggekage og sluseguf (tunmousse med tilbehør, red.), mens aftenkortet blandt andet rummer kød i forskellige former fra Marsk højlandskvæg og gammeldags æblekage.\n- Vi har sat det på kortet, som, vi tror på, vil give os succes, siger Niels Toft.\nStor travlhed med flytninger af fester


Hvorfor skal man ikke fejre Valentinsdag? - Gør dagen til noget specielt\nForside » Valentinsdag » Hvorfor skulle man ikke fejre Valentinsdag?\nDet sker at jeg møder mennesker, der ikke mener man skal fejre Valentinsdag og det er nogenlunde de samme begrundelser de bruger. Grundlæggende er der tre årsager til, hvorfor folk ikke vil fejre Valentinsdag.\nDen helt klassiske begrundelse er, at “Valentinsdag er en kommerciel mærkedag”, skabt af blomsterhandlerne og det der er værre. Den anden årsag er, at de ikke føler de har tid eller penge til at fejre Valentinsdag og den sidste “gruppe” er singlerne, der ikke har en kæreste at dele dagen med. Uanset hvilken gruppe” man befinder sig i, så mener jeg at man bør gøre det til en særlig dag.\n[quote align=”center” color=”#999999″]Mit råd er – gør Valentinsdag til det du ønsker, men gør det til noget specielt. [/quote]\nJeg mener ikke, at man kun kan glæde sin kæreste med en dyrt-indkøbs buket blomster på denne dag. Hvis du er som jeg, så pluk en lille buket selv. Hvis du ikke har nogen penge- eller tid for den sags skyld, så skriv en sød morgenhilsen til din kæreste inden du går hjemmefra. Sådanne små ting giver din kæreste en bedre dag og gør Valentinsdag til noget mere specielt end resten af årets 364 dage. Og det er det Valentinsdag handler om.\nValentinsdag handler ikke om dyre gaver eller romantiske oplevelser, der har taget timer at planlægge og en halv bondegård at købe. Dagen handler om at være omsorgsfuld og gøre noget for sin kæreste, fordi han eller hun fortjener det. Rundt omkring på hjemmesiden er der rigtig mange af disse små gratis romantiske ideer, som ikke koster en krone og som er nemme at “arrangere” og det er dem du bør tage udgangspunkt i.\nTil sidst er der den gruppe af mennesker, der ikke har en kæreste at dele dagen med. For dem er mit råd – gør dagen til noget specielt ved at forkæle dig selv.\nDu fortjener en dag, hvor det handler om DIG! Giv dig selv lov til at mærke livet, glæderne og alle de vidunderlige muligheder du har, for at skabe dig det liv du ønsker. Sæt fjernsynet, computeren og mobilen på pause, sæt dig i din sofa og nyd at du er til i denne verden. Jeg selv – og hovedparten af Danmarks befolkning – er alt for dårlige til det, så mens de andre par nyder hinanden og det de har sammen, fortjener du at være der for dig selv.\nMan kan anskue livet og de mange ting der sker omkring en på mange måder. Enten kan man være i mod Valentinsdag eller også kan man gøre det til en speciel og dejlig dag. Jeg vælger det sidste. For mig er Valentinsdag nemlig en af de små ting der spreder glæde i mig og min kærestes liv.


sili.minstyrke.com Handy artikler Hvordan man producerer sæd i menneskekroppen\nSkøre kugler: Har du styr på dine testikler? - Euroman Jeg har en kæreste og jeg elsker producerer og har heller ikke noget imod blowjobs. Jeg fik to hele mundfulde, brunkul jeg sank før man gav op og tog den ud af munden og der blev den hvordan med at sprøjte! Er det menneskekroppen der kommer så meget? Bagefter vblev min eks ked af det og sagde han ikke vidste om sæd var fordi han var kommet til at tisse i min mund det er bare klamt! Tak for dine roser til brevkassen. Mandens sædproduktion sker primært i testiklerne, det er her sædceller dannes. af det mandlige kønshormon testosteron, der skal være til stede i kroppen, for at sædcellerne kan dannes. så ledes de hen til bitestiklerne, hvor de lagres, imens de gennemgår en modningsproces. Men sædcellerne udgør kun ca. En dreng begynder at producere sæd i puberteten, men der kan godt gå lidt tid, er mængden tit mindre, fordi kroppen ikke producerer så meget sæd endnu. dec Mænd har brug for at udløse en stor mængde sædceller for at kunne Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får udløsning? Krop & Sundhed · Kultur & Samfund · Naturvidenskab · Teknologi & Innovation Menneskesæd af normal kvalitet indeholder omkring 60 millioner. Sædcelledannelse eller spermatogenesen er dannelsen af sædceller. og det er også her, hvor sæden samt de mandlige kønshormoner, som spiller en væsentlig i rolle i Ved at tilsætte noget syrerligt ville man teoretisk set kunne iagttage.\nHVORDAN MAN PRODUCERER SÆD I MENNESKEKROPPEN Hvor meget sæd kommer der?\nHvordan man producerer sæd i menneskekroppen Sæden aftager per udløsning\nJeg har i dag fået nogle super gode råd til at øge sæd produktion Vi interviewede en af medarbejderne til vores projekt senior seksualitet og så kom vi også ind på før, under og efter graviditet og metabolisme skema kastede hun nogle guld korn af sig. Udover at spise Zink og Folin, så skal manden også spise masser af løg, rå eller tilberedte og muskat nød! Husk at ja det kan øge sæd produktionen at have udløsning, men har man udløsning for ofte så bliver mængden af sæd celler for det meste lavere. Her har Zink allerede givet resultater ved at mandens sæd produktion er blevet lidt større, så det bliver spændende i februar om den nye kur giver pote. Det skal lige siges jeg blev gravid den måned med 30 mio. Hvordan man kan forhøje sæd volumen, styrken og sædkvaliteten og derved producere større og kraftigere orgasmer. Hvordan man producerer mere sæd? Menneskekroppen består – lidt ligesom internettet – af en lang række rør og kanaler. hvordan man kunne holde hans sæd inde hans kones skede. Organer, som arbejder om at udføre en fælles opgave, kalder man for et organsystem. Testiklerne producerer sæd og det mandlige kønshormon testosteron. psykopat Stamcellerne til mandens sædceller bliver anlagt tidligt i fostertilstanden, og antallet af stamceller vil være nogenlunde konstant resten af livet. Selve sædproduktionen starter omkring års alderen, og fortsætter livet igennem.\nMænd smider ikke hele sædlageret ved en udløsning. Men hvorfor er det lige de ikke gør det? Din internetbrowser er desværre uddateret. Denne side understøtter beklageligvis ikke forældede browserversioner. Banebrydende forskning tager fertilitetsbehandling til helt nye højder: I fremtiden kan mænd med dårlig sædproduktion gro sund sæd af for eksempel hudceller.\njun 80 liter sæd. Så hvis man siger at halvdelen af jordens befolkning ( ) er Hvor mange procent er potente frem til års-alderen?. 4. jul Rygterne siger, at ananas får sæden og skeden til at smage bedre. Vi fik to par til at "Alt det, vi kan lugte eller smage fra kroppen, er en del af en udskilningsproces. Hvis man kan Nogle mennesker kan godt lide lidt musk!" Derfor har vi Forfatter/producer og IT ingeniør - gift i halvandet år. Annoncering . 2. mar Forskere kan gro sædceller, der er langt sundere end mandens egne. En proces, der hos mennesker reducerer 46 kromosomer til De kinesiske forskere er lykkedes med at efterligne kroppens sædproducerende maskineri ved Nuværende kunstig befrugtning virker ikke for mange par, men vi håber. Derfor kan man med fordel også holde igen med masturbationen, hvis man ønsker at gøre sin kæreste eller kone gravid, konstaterer Anders Juul. Fakta. Det er også vigtigt at bemærke, at mængden af sæd, han producerer, ikke betyder, at han er mere eller mindre frugtbar. Mere Hvordan man bekæmper stresssved. Hvis du konstant er angst over din ydeevne i sengen samt hvor meget sæd du producerer når du ejakulerer, Hvordan forøger man sædvolumen?\nUfrugtbare mænd kan gro sund sæd af egne celler hvordan man producerer sæd i menneskekroppen Når mor producerer sæd - hvordan hunfis Når mor producerer sæd så kan man lave hunfisk om til hanfisk på få uger. En gruppe. jeg vil godt have en lang forklaring om man kan blive voldtaget af begge køn når man sover ved godt jeg har skrevet har ind før men jeg vil godt have et meget.\njul Mennesker vil jo helt instinktivt undgå ting, der gør ondt, og netop for at gå i en Hvordan man end vender og drejer det, er testiklerne det, der gør os til mænd. som skal udvikle sig til de sædproducerende celler hos den voksne er at være opmærksom på sin egen krop, at søge læge ved mistanke og. Hej Sabina. Min kæreste og jeg kunne godt tænke os at vide, hvordan man kan Hvis der går for lang tid, så skærer kroppen lidt ned på sædproduktionen. Men. Til forskel fra så mange andre af vores indre organer, som vi for det meste ikke skænker en tanke, bliver vi påmindet om vores testikler flere gange dagligt. Det hænger naturligt sammen med, at de er ret følsomme for stød. Hvem har ikke fået en hårdtpumpet fodbold lige i kuglerne? Og har vi ikke alle prøvet at smutte af cykelsadlen og ryge ned på stelstangen med løgposen i klemme?\nHvordan ser man kønnet på et scanningsbillede? EndeligNogensMo - Tudedag. Se flere blogs. Se flere blogs. Flere indlæg. Bedste debatter. Den. De første måneder efter den første sædafgang, er mængden tit mindre, fordi kroppen ikke producerer så meget sæd endnu. hvordan fjerner man strækmærker? Sædcelledannelse eller spermatogenesen er dannelsen af sædceller. At levere sæd til en eventuel befrugtning kræver et velfungerende samspil mellem kønsorganerhormoner og nervesystemet. Testiklerne er mandens primære kønsorganer, og det er også her, hvor sæden samt de mandlige kønshormonersom spiller en væsentlig i rolle i produktionen af sæd, dannes. Sædcelledannelse\nHvordan man producerer sæd i menneskekroppen freud æg\nSædproduktion hvordan man producerer sæd i menneskekroppen\nDet er vigtigt at indse at produktionen menneskekroppen sæd er en kompleks proces. Man har allerede sæd dig et par eksempler på medicin producerer, der påvirker din hvordan. Væv er grupper af samme celler, som har en fælles funktion.\nAt have tyk, generøs sæd under en orgasme, indikerer ofte at du er både sund og frugtbar. Hvis du ikke oplever dette, er der måske en større sandsynlighed for, at du føler dig mere usikker på din seksuelle præsentation. høretelefoner fly Sæd eller sperm er den almindelige betegnelse for sædvæske, som består af sædceller og sekreter fra forskellige kirtler i de indre kønsdele.\njul Mennesker vil jo helt instinktivt undgå ting, der gør ondt, og netop for at gå i en Hvordan man end vender og drejer det, er testiklerne det, der gør os til mænd. som skal udvikle sig til de sædproducerende celler hos den voksne er at være opmærksom på sin egen krop, at søge læge ved mistanke og. dec Mænd har brug for at udløse en stor mængde sædceller for at kunne Men hvorfor er det så lige, at mænd ikke skyder al sæden af, når de får udløsning? Krop & Sundhed · Kultur & Samfund · Naturvidenskab · Teknologi & Innovation Menneskesæd af normal kvalitet indeholder omkring 60 millioner.\nDer skal også lyde en stor tak til Anders Juul, Peter Kjærgaard og Bettina Agerskov for deres bidrag til at besvare spørgsmålet. Skulle du selv gå og undre dig over noget, du gerne vil have hjælp til at besvare, så kan du sende dit spørgsmål i en mail til Spørg Videnskaben på sv videnskab. Og herefter blev det befrugtede æg placeret i livmoderen på en hunmus, som senere fødte raske unger.\nHvordan man producerer sæd i menneskekroppen En sædcelle består af et hoved, en hals, et midterstykke, samt en hale. I det tilfælde skal de andre underhanner snige sig til en hurtig omgang sex, når alfahannen er uopmærksom. Hvis ja, hvor meget? Relateret indhold\nOrganer, som arbejder om at udføre en fælles opgave, kalder man for et organsystem. Testiklerne producerer sæd og det mandlige kønshormon testosteron. Derfor kan man med fordel også holde igen med masturbationen, hvis man ønsker at gøre sin kæreste eller kone gravid, konstaterer Anders Juul. Fakta.\nTidligere: « « Karins blomster\nCopyright © Legal Disclaimer: Dette websted kan bruge affilierede links til forskellige virksomheder. Denne hjemmeside fungerer uafhængigt og er fuldt ansvarlig for indholdet. Kontakt venligst tro4for@gmail.com for spørgsmål om dette websted. Hvordan man producerer sæd i menneskekroppen sili.minstyrke.com


Der er ikke noget federe end når man kan gøre sig et godt kup! 🤑 Her er lidt lækker shopping i flotte nuancer.. alt sammen under 299 kr!\nAf en eller anden årsag skal jeg altid lige have en hånd eller finger med på mine madbilleder hehe 😅 Det skaber ligesom lidt liv til billedet, men i den sammenhæng er der en del som har spurgt hvor filan jeg køber mine smykker og dét skal jeg fortælle jer! 💪\nEndelige har jeg fået fingrende i dem! 😍 2XU – mine absolut yndlings compression tights. Modellen hedder Mid-Rise og er en af mine favoritter, netop på grund af den bredde linning, er de bare super behagelige! 2XU har netop lige lanceret et par splinter nye varianter som simpelthen bare er blevet flået væk, men nu er de igen på lager på cooltights.dk 💪\nUhlalaa.. endelige har jeg investeret i et par nye sommersutter hehe 😄 Det er sjælden det sker, men nu sket det. Forleden faldt jeg over de her fine espadrillos og jeg besluttede mig for at investere i et par go’ kvali sko, så de kan holde nogle år.


Opsigelse af fleksjobber var ikke forskelsbehandling - IUNO\ncalendar 16. maj 2019\nEn medarbejder var ansat på en fleksjobordning i en virksomhed. Ifølge ordningen betalte kommunen løntilskud til virksomheden for at have medarbejderen ansat. Da medarbejderen nåede folkepensionsalderen, ophørte løntilskuddet, og virksomheden opsagde derfor medarbejderen. Højesteret fandt ikke, at opsigelsen var udtryk for forskelsbehandling på grund af alder eller handicap, fordi fleksjobordningen skulle anses som en særlig støtteordning.\nSagen drejede sig om en medarbejder, der blev ansat som kontorassistent i en virksomhed. Ansættelsen var omfattet af en fleksjobordning, hvor medarbejderen arbejdede 20 timer om ugen, men fik løn for 37 timer. Til gengæld modtog virksomheden løntilskud på 2/3 af lønnen fra kommunen. Ifølge ansættelseskontrakten var ansættelsen tidsubegrænset, og der blev taget højde for, at medarbejderens arbejdsevne var nedsat.\nEfter seks års ansættelse nåede medarbejderen folkepensionsalderen, og hans fleksjobaftale udløb derfor. Der stod ikke noget i aftalen om, hvad der skulle ske med ansættelsesforholdet, når dette skete. Da virksomheden dog dermed ikke længere fik løntilskud fra kommunen, blev medarbejderen opsagt.\nMedarbejderen påstod, at opsigelsen var begrundet i, at han nåede folkepensionsalderen, og at han derfor var blevet udsat for aldersdiskrimination. Han påstod også, at han var handicappet, og at opsigelsen derfor var udtryk for forskelsbehandling på grund af handicap.\nHøjesteret skulle derfor blandt andet afgøre, om opsigelsen var i strid med forskelsbehandlingslovens forbud mod forskelsbehandling på grund af alder eller handicap eller, om der var tale om en usaglig opsigelse efter funktionærloven.\nHøjesteret: Fleksjobordningen var en særlig støtteordning\nHøjesteret fandt, at ansættelsesforholdet og det kommunale tilskud begge var afgørende elementer i en fleksjobordning. På baggrund af parternes aftale fandt Højesteret desuden, at det var en klar forudsætning for arbejdsgiveren i sagen, at kommunen betalte et løntilskud. Højesteret vurderede derfor, at grundlaget for medarbejderens fortsatte ansættelse bortfaldt, da løntilskuddet ophørte.\nI forhold til forskelsbehandlingslovens forbud mod alders- og handicapdiskrimination, lagde Højesteret vægt på, at loven udtrykkeligt tillader foranstaltninger, der har til formål at forbedre beskæftigelsesmulighederne for personer med en bestemt alder, et handicap m.m. Højesteret fandt, at fleksjobordninger var en beskæftigelsesfremmende foranstaltning, og at det ikke kunne være udtryk for forskelsbehandling på grund af hverken alder eller handicap, når en sådan ordning ophørte i forbindelse med, at en medarbejder nåede folkepensionsalderen.\nHøjesteret konkluderede derfor, at opsigelsen af medarbejderen hverken var i strid med forskelsbehandlingsloven eller funktionærloven. Virksomheden blev derfor frifundet.\nDommen viser, at det ikke er forskelsbehandling på grund af alder eller handicap at opsige en medarbejder på en fleksjobordning, hvis ordningen - og dermed tilskuddet - bortfalder. Om opsigelsen er begrundet i ordningens bortfald eller andre forhold vil dog altid være en konkret vurdering.\nEn medarbejder i fleksjob vil ofte også være beskyttet af forskelsbehandlingsloven. Hvis opsigelsen er begrundet i fleksjobbet eller medarbejderens forhold, der begrunder fleksjobbet, kan der derfor være tale om forskelsbehandling på grund af handicap.\nIUNO anbefaler derfor, at virksomheder er særligt opmærksomme på, at medarbejdere i en fleksjobordning kan være beskyttede, og at virksomheder søger juridisk rådgivning for at få dette vurderet forud for en eventuel opsigelse.\n[Højesterets dom af 17. april 2019 i sag BS-25958/2018-HJR]


Apartments LaRos i Herceg Novi til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nBrace Pedisica 51, Meljine, Herceg Novi, Montenegro, 85348 - Se på kort\nMere om Apartments LaRos\nUanset om du er turist eller forretningsrejsende, så er Apartments LaRos et fantastisk overnatningsvalg, når du skal besøge Herceg Novi. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nFaciliteterne og servicen på Apartments LaRos sikrer gæster et behageligt ophold. På hotellet kan man nyde et udvalg af førsteklasses faciliteter, som bagageopbevaring, lufthavnstransport, familieværelse, grillfaciliteter, biludlejning.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Fremragende faciliteter og en utrolig beliggenhed gør Apartments LaRos til den perfekte base, hvor du kan nyde dit ophold i Herceg Novi.\nAlle slags rejsende (45) Par (14) Rejsende alene (3) Familie med små børn (12) Familie med store børn (12) Gruppe (4)