Tv-producent til Danske Medier: Drop visionsløse DR-angreb - Altinget: kultur\nAvisens 9. årgang, lørdag den 16. januar 2021, opdateret kl. 9:30. Redigeret af Maja Hagedorn Hansen\nTv-producent til Danske Medier: Drop visionsløse DR-angreb\nDebat 7. juni 2016 kl. 4:00 | Print\nDEBAT: Organisationer som Danske Medier bør droppe de visionsløse angreb på DR og i stedet fokusere på, hvordan vi gør den danske tv-industri endnu stærkere, skriver Thomas Heurlin, stifter og ejer af produktionsselskabet Impact Tv.\nAf Thomas Heurlin\nStifter og ejer af produktionsselskabet Impact TV\nDet store problem i debatten om medieforlig og public service-forpligtelser er den manglende evne til at se den kreative danske tv-produktion som den bragende internationale succes, den er.\nI stedet for at udfolde visioner for, hvordan den succesfulde danske tv-industri kan blive endnu stærkere, trækker organisationer som Danske Medier debatten i retning af udsigtsløse og visionløse angreb på DR.\nDe gamle Danske Medier vil stække DR med alle typer forhindringer for at befolkningen kan nyde den service, de selv betaler for. Men hvis vi i stedet for at se i retning af de gamle Danske Mediers jamren løfter blikket og ser, hvor der rent faktisk er succes på medieområdet, så er de danske tv-serier ikke til at komme udenom.\nHvis vi i stedet for at se i retning af de gamle Danske Mediers jamren løfter blikket og ser, hvor der rent faktisk er succes på medieområdet, så er de danske tv-serier ikke til at komme udenom.\nThomas Heurlin Stifter og ejer af produktionsselskabet Impact TV\nNyt debatpanel: Lever DR og TV 2 op til deres forpligtelser?\nWerge: DR-debat har antaget en plat form\nKirke & Medier: Giv os det pæne sprog tilbage\nS: Giv licensbetalere mere regionalt stof for pengene\nOver snart sagt hele verden ser et stadigt større internationalt publikum dansksprogede tv-serier som "Broen", "Forbrydelsen" og "Borgen". "Nordic Noir" er for alvor rykket ind hos det internationale publikum. Vi er midt i en stormende kultureksport-succes i en udstrækning, vi ikke tidligere har set. Danske instruktører, manuskriptforfattere og skuespillere er efterspurgt som aldrig før. Og selvom Hollywood lokker – er det nu i Danmark, det sker!\nDer er aldrig blevet produceret så mange danske dramaserier som nu. Og en stor del af udgifterne finansieres fra udlandet. Der er mange, der gerne vil betale for at se danske kvalitetsserier. Også selvom de er på dansk.\nDet betyder flere arbejdspladser, øget eksport og bedre tv for de danske tv-seere. Men ikke nok med det, det betyder også en eksport af danske værdier – og en øget opmærksomhed omkring Danmark, som også kan gavne turistindustrien.\nPublic service som eksportgenerator\nDramaserie-succesen er ikke kommet af sig selv. Den skyldes årtiers investering i dansk drama. Både film- og medieforlig har i samme årrække specificeret og håndhævet forpligtelsen til at producere dansk drama. Vi har oplevet, hvordan DR som spydspids har været med til at skabe et marked, som også TV 2, de private producenter og de kommercielle tv-stationer nu nyder godt af.\nKunne man forestille sig, at vi byggede videre på den succes og udvidede til genrer som dokumentarserier, livsstil, børne- og fakta-tv? At tv-producenterne, DR, TV 2, instruktører, journalister, tv-arbejdere arbejder sammen om en ambitiøs vision for public service\nDet ville i så fald kræve, at vi betragter public service som en generator for vækst – og kultureksport. Og ikke som gamle Danske Medier som en redning for deres synkende skude.\nForrige artikel LA: Tænk public service helt forfra Næste artikel Billedkunstnere: Har du glemt os, Bertel?


Kommune bruger 280.000 kroner på professionelt boksestævne – igen – Journalista\nHjemStruer KommuneKommune bruger 280.000 kroner på professionelt boksestævne – igen\n4. marts 2019 Lars Bjørknæs Struer Kommune 0\n– Vi var helt enige om, at det giver god mening at støtte Dina Thorslund og at anerkende den omtale, hun er med til at udbrede om Struer Kommune med sine præstationer i ringen.\nSådan lød det kort før jul 2018 fra Niels Viggo Lynghøj, borgmester i Struer Kommune, da han ifølge Dagbladet Holstebro-Struer under et byrådsmøde fortalte om den støtte, som man fra kommunens side ville give til sin kvindelige professionelle bokser, Dina Thorslund. Det som udløber af, at hun indenfor de seneste år har markeret sig også udenfor det vestjyske, ved at vinde en række titelkampe – hvilket har været med til at gøre hende til ubesejret som professionel. Aktuelt sidder hun således på VM-bæltet hos forbundet WBO i super bantamvægt, ligesom hun i samme vægtklasse også har status af såkaldt interim mester hos forbundet WBC.\nMen hvad Niels Viggo Lynghøj dog ikke kom ind på i forbindelse med byrådsmødet i december var, at Dina Thorslund modtager langt større beløb fra kommunekassen.\nKontrakt indgået mellem Struer Kommune og Dina Thorslund management\nFaste regninger på omkring 280.000 kroner for Thorslunds kampe\nIfølge fremsendte aktindsigter fra kommunen til Journalista.dk sker det nemlig, hver gang hun går i ringen i hjembyen Struer. For her støtter man nemlig fra kommunens side med et stort kontant beløb, for at hun på den måde kan have hjemmebanefordel.\nSåledes fremgår det af de fremsendte dokumenter til Journalista.dk, at det kostede skatteyderne 224.000 kroner plus moms, eller hvad der svarer til 280.000 kroner inklusiv den statslige afgift, da hun gik i ringen den 19. januar i år. Det for her at møde tyske Alesia Graf, der blev besejret på point. For det beløb fik Struer Kommune placeret sit logo i bokseringen, hvilket man dog selv skulle betale for at få udarbejdet – hvilket ifølge kontrakten medførte en formodet ekstraudgift på 12.5000 kroner inklusiv moms.\nStøtten på de 280.000 kroner ligner meget den, som man fra også fra Struer Kommunes side gav, da Dina Thorslund i august sidste år mødte Yessica Arreguin Munoz. Her lød skatteydernes regning på 281.250 kroner, for at kommunen kunne promovere sig selv i forbindelse med stævnet.


I slutningen af august skærpede politikerne corona-restriktionerne med den såkaldte 3G-regel:Det står for Geimpft, Genesen eller Getestet og betyder, at man enten skal være vaccineret, raskmeldt eller testet negativ, hvis man vil indenfor på offentlige steder - eksempelvis på restaurant, til frisør eller i fitness.\nRegeringen foreslår flere boliger med en husleje på 3.500 kroner til hjemløse Vestegnsborgmestre vil have gratis kviktest tilbage efter stigende smitte Forskere blokerer gaden i protest mod dansk klimapolitik\nFlere steder går endnu længere og strammer skruen yderligere om de uvaccinerede med en såkaldt 2G-regel:Den betyder, at det tredje G - altså test - bortfalder, så du kun er velkommen indenfor, hvis du er vaccineret eller raskmeldt.\n"Befrielseskamp mod corona-diktaturet"I dagene siden drabet er flere tyskemedierdykket ned i den 49-åriges profiler på de socialemedierog kan i dag afdække, at han har været aktiv i forskellige fora for konspirationsteoretikere og fantaseret åbent om vold. headtopics.com\nHan har beskrevet folk, der bærer mundbind, som "skøre", corona som "opfundet" ogvaccinensom "dræbende", hvorfor han heller ikke selv er blevetvaccineret, beretter avisen Die Zeit.I de mest yderligtgående grene af corona-fornægter-miljøet bliver der udtrykt åben skadefro over drabet. Det fejres som selvforsvar, et længe ventet skridt i befrielseskampen mod corona-diktaturet, skriver avisen Der Tagesspiegel.\nDe politikere, der "tyranniserer" borgerne med unødvendige corona-restriktioner, er selv skyld i det, lyder det videre.Corona-restriktionerne bestemmer blandt andet, at man skal værevaccineret, raskmeldt efter corona-smitte eller have en negativ test, hvis man vil indenfor på offentlige steder.\nOg fra den 11. oktober skal ikke-vaccinerede tyskere selv betale for at blive testet, hvis de eksempelvis vil på restaurant - hvis restauranten overhovedet vil godtage en negativ test. Mange steder er nemlig kun åbne for folk, der enten ervaccineret\neller er raskmeldt.Sammenstød mellem betjente og demonstranter under en demonstration mod corona-restriktioner i Frankfurt i december. (Foto: Kai Pfaffenbach © Ritzau Scanpix)Politiforbundet: Vi skal fokusere på de radikale kræfter headtopics.com\nFrie Grønne i mål med underskrifter: Klar til stemmesedlen ved næste folketingsvalg Live: Socialminister præsenterer hjemløseudspil Ishøjs smittetal når nye højder: Massetest og øget smitteopsporing på vej\nEfter drabet på tankpasseren og modtagelsen i visse miljøer advarer politietsfagforeningom en stigenderadikaliseringblandt corona-fornægtere. Blandt andet oplever både betjente og pressefolk i stigende grad at blive angrebet under de mange demonstrationer mod corona-restriktionerne.\n- Dette er det første tilfælde af et drab i forbindelse med corona, siger forbundets næstformand Jörg Radek til Funke Mediegruppen, og tilføjer:- Vi har været opmærksomme påradikaliseringenblandt corona-fornægtere siden sidste år.\nDerfor opfordrernu sikkerhedsmyndighederne til at fokusere på radikale kræfter fra både højre og venstre for atforebyggenye angreb.Under overskriften "Så brutal er protesterne mod corona-reglerne blevet" opremser avisen Der Tagesspiegel en række angreb mod vaccinationscentre og offentlige myndigheder, hvor formodede corona-fornægtere har sat ild til telte og bygninger.\nMen der findes også en langt mere fredsommelig modstand mod restriktionerne. En modstand fra tyskere, der forklarer, at de har sundhedsmæssige årsager til ikke at ville lade sigvaccinereeller er skeptiske over, atvaccinerneikke er blevet testet over en lang årrække. headtopics.com\nDe kalder corona-restriktionerne forvaccine-tvang ad bagdøren, når de ikke kan få lov til at leve et normalt socialt liv uden at blivevaccineret."Hvornår får vi vores frihed tilbage ligesom danskerne?"Det spørgsmål blev de tre kandidater, der kæmper om at overtage kanslerposten efter Angela Merkel ved det tyske valg på søndag, stillet i\nvalgkampenssidste store tv-debat i søndags.Ingen af dem kunne svare.Men de var alle tre enige om, at tyskerne først kan få deres frihed tilbage, når flere er blevetvaccineret. De Grønnes kanslerkandidat, Annalena Baerbock, har endda nævnt muligheden for at indføre\n500 soldater og 22 helikoptere sat ind: Nu er Colombias mest eftersøgte narkobaron anholdt Sundhedsministeren: 'Hvis vi skal holde Danmark åbent, skal flere vaccineres' Ny cykelsti kostede millioner, men gav blot tre ekstra cyklister\nobligatoriskvaccinefor visse faggrupper som ansatte på hospitaler og plejehjem.Alle tre kanslerkandidater forsikrer dog, at der ikke er nye hårde nedlukninger på vej - selvom tyskerne skal forberede sig på corona-restriktioner et stykke tid endnu.\nSundhedsminister Jens Spahn har i dag udtalt, at han forventer, at Tyskland er ude på den anden side af pandemien til foråret. Først til den tid vil man kunne begynde at løfte restriktionerne.- Man vil på et tidspunkt opnå flokimmunitet. Spørgsmålet er bare hvordan: Om det vil ske gennem vaccination eller smitte. Vaccinationen er helt sikkert den sikreste måde at nå dertil. Enhver, der ikke bliver\nFundamentalister og ekstremister findes desværre overalt og på mange forskellige plan(ja, det hedder plan, også i flertal). Jeg skyder sku også den næste, der ber mig om at tage mundbind på! ك ح ح كمكغغككض صوري حد Falsk Flag intet andet Det var da en voldsom reaktion! Hold da op! Nu er det godt nok en helt udokumenteret analyse - men jeg vil vurdere at han nok heller ikke var helt rask “inden Corona”!\nGodt nok en sær årsag til at blive morder. Alle gode tanker til den unge mands familie Hvis det at være modstander af mundbind, nedlukninger, forsamlingsforbud osv gør en til corona-fornægter, så kender jeg godt nok mange fornægtere🤣 Men hvem har lige en pistol liggende til lejligheden? Er det ikke med stor sandsynlighed en dybt kriminel, der sikkert også har haft en eller flere voldsdomme for grov uprovokeret vold i nattelivet engang for 20 - 30 år siden? Pas lidt på med de lette konspirationsteoriteorier.\nBefrielseskamp? Disse typer lever i deres helt egen fantasi. Spær dem inde. Det jo vanvittigt. Så er man fandme da død i pæren.\n20-årig dræbt for at bede kunde bære mundbindEn 20-årig kasserer blev dræbt med et skud i hovedet, da han påpegede, at en kunde skulle bære mundbind. Ufatteligt at en ung mand skal slås ihjel for at passe sit arbejde 😢 Imens sprøjter landmanden diquat i jorden. Diquat medfører hjerneskader... måske den 49 årige bare havde fået noget diquat?\n1.428 døde delfiner har splittet færingerne. Mød 20-årige Roi Olsen, der var med i drabetHistorien om de rekordmange dræbte delfiner har skabt overskrifter i hele verden. Det er sødt at DR bliver ved med at kalde det drab🤔 Det ville være vildt hvis delfinerne havde dræbt 1.428 færinger.... Jeg troede verden var kommet videre efter den episode. Havde det været 1500 vildsvin på en eng, syd for Haslev, så ville ikke en sjæl løfte et øjenbryn. Lad dem æde deres mad i fred og kom dog videre...!\nLæge trodsede lov og foretog abort i Texas – nu bliver han sagsøgtDen nye abortlov har fået massiv kritik. Især fordi civile borgere nu har ret til at sagsøge folk, som hjælper et menneske med at få en ulovlig abort.\nTrafikkaos venter i Aarhus - stor indfaldsvej spærret en uge\nVi venter for længe på lægevagten. Men egentlig skulle de fleste kun vente få minutter


Best Western Plaquemine Inn i Plaquemine (LA) til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\n23235 Highway 1 S, Plaquemine , Plaquemine (LA), USA, 70764-2558 - Se på kort\nVil du vide mere om Best Western Plaquemine Inn?\nMere om Best Western Plaquemine Inn\nBest Western Plaquemine Inn er indrettet til både ferie- og forretningsrejsende og ligger idéelt i Plaquemine ; én af byens mest populære beliggenheder. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nBest Western Plaquemine Inn tilbyder fremragende service og et bredt udvalg af bekvemmeligheder og forpligter sig til at sikre sine gæster et så behageligt ophold som muligt. For gæsternes velbefindende tilbyder hotellet reception åben hele døgnet, handicapfaciliteter, parkering, mødefaciliteter, arbejdscenter.\nAlle hotellets værelser er indrettede med betænksomme bekvemmeligheder som garanti for uforlignelig komfort. Hotellet tilbyder mange unikke fritidsaktiviteter, som fitnesscenter, udendørs pool. Med sin idéelle beliggenhed og imponerende faciliteter så vil Best Western Plaquemine Inn opfylde dine behov på mange måder.\nPlaquemine (LA) Ejendomme


De Stefani Tombola de pin, Riserva Brut\nMousserende vin - 2008 - 75cl\nDette er De Stefanis klart bedste mousserende vin. Den har en kvalitet, der måler sig med de gode champagner. Kompleks og elegant. Druerne dyrkes på Colvendramegården i Refrontolo, på bakkerne ved Conegliane og Valdobbiadene nord for Venedig.\nPå sydvendte bakkedrag der sørger for optimal modning. Vinen er vinificeret efter champagnemetode.\nJorden er godt leret og sammen med den stenede sammensætning giver det fine grobetingelser, sammenholdt med den store forskel på dag- og nattemperaturer.\n3500-5500 planter pr. ha. med meget lav udbytte.\nPå gamle kort over Veneto er dette sted defineret som værende et af målepunkterne i en trekant for datidens højde og afstandsmåling. Denne top kaldes Tombola Di Pin.\nHøsten er primo september for at bevare den vigtige syre i mosten.\nVinen lager hele 54 måneder i flasken inden endelig klargøring til salg.


Fyldepennen - Dagbog - Forkølelses forbandelse\nDet er nok en udløber af at være tilbage på arbejde igen! Mit arbejde er ikke som nogen tror, at vi kun sidder på sin flade hele dagen. Overordnet set så gør vi det også en stor del af tiden, men der er også meget som folk ikke forbinder med erhvervet! Det er ikke kun dør til dør princippet! Ud over den alm. hjælp, som med kørestole, rollatorer og bagage, så sker det ofte at vi også hjælper, som regel ældre, ind i deres respektive lejlighed eller hus! Hvis det er fra et ældrecenter, så sørger vi også får at hjælpe jakken af og sætte dem "på plads". Nå ja så er der også lige madpakken som skal på køl! Personlig vil jeg gå langt for at hjælpe folk, men da en mand engang spurte om jeg ville skifte hans ble, bakkede jeg pænt ud af døren igen! Det skal siges at jeg havde kenskab til ham, og han var metal retarderet, men alligevel - NEJ TAK!\nI de første par år jeg kørte, havde jeg med jævne mellemrum influenza! Dengang var det om dagen, hvor kørsel til læge og sygehuse fyldte meget, og var derfor også blandt en masse bakterier hver dag! Efter noget tid havde jeg opbygget et solidt immunforsvar, og derfor sjælden syg! Men det var dengang? Efter at havde tullet rundt herhjemme i en længere periode, så har min krop været akklimatiseret og skulle starte fra square one! Selv om det er skide irriterende i nuet, så går det over igen!\nDagbogsindlægget Forkølelses forbandelse er publiceret 28/02-2015 01:57 af Turid Nielsen (Tasma).


Arbejde med sider på et udgivelseswebsted - SharePoint\nPå et udgivelseswebsted gemmes websteder centralt i biblioteket Sider. Et ind- og udtjekningssystem sikrer, at sider kun redigeres af én person ad gangen, og funktionen Versioner holder rede på ændringerne. Som standard skal hver side godkendes af én korrekturlæser, før den kan udgives.\nGemme en side\nRedigere en tidligere gemt side\nTjekke en side\nSende en side til godkendelse\nGodkende eller afvise en side\nUdgive en side\nFå vist versionshistorikken for en side\nDu kan oprette og redigere websider i en webbrowser. Programmer som Microsoft Office SharePoint Designer 2007 kan indeholde flere indstillinger, men for nogle siders vedkommende kan det være tilstrækkeligt at bruge en webbrowser.\nKlik på Opret side på webstedet, hvor du vil oprette siden på Webstedshandlinger menuen .\nSkiv filnavnet på siden i boksen URL-adresse. Navnet vises i hyperlinks på hele webstedet.\nAfhængig af den type layout, du vælger, kan du have en kombination af feltkontrolelementer og webdele på siden. Du kan føje indhold til siden ved at redigere og konfigurere hvert af disse elementer individuelt. Sidedesigneren bestemmer, hvilke elementer der skal vises på siden. Feltkontrolelementer kan ikke flyttes rundt på siden og bruges til at sikre konsistens mellem siderne. I nogle layouts kan du tilføje og redigere webdele.\nHvis du vil tilføje eller redigere indhold til\nFremgangsmåden varierer, når du skal føje indhold til feltkontrolelementer. Det kan være nødvendigt at skrive tekst i en boks eller klikke på hyperlinket Rediger indhold eller hyperlinket Rediger billede for at få vist flere indstillinger. Andre kontrolelementer kan have andre indstillinger.\nHvis du vil tilføje en webdel, skal du klikke på hyperlinket Tilføj en webdel i pladsholderen på siden og derefter vælge den webdel, du vil føje til siden.\nKonfigurere en webdel, skal du klikke på pilen på titellinjen, og klik derefter på Rediger delt webdel. Opdatere konfigurationen i værktøjsruden.\nSider gemmes i biblioteket Sider for webstedet. Flere forfattere kan nemmere samarbejde om websider, hvis de har de tilstrækkelige tilladelser, fordi siderne gemmes centralt. Der er adskillige indstillinger, når du gemmer sider. Der er adgang til de fleste indstillinger på værktøjslinjen Sideredigering.\nGemme siden og fortsætte med at redigere den.\nKlik på Side på værktøjslinjen Sideredigering, og klik derefter på Gem.\nGemme siden, men ikke tillade andre at redigere den\nKlik på Side på værktøjslinjen Sideredigering, og klik derefter på Gem og stop redigering.\nGemme siden og tillade andre at redigere den.\nKlik på Tjek ind for at dele kladde på værktøjslinjen Sideredigering.\nGemme siden og tjekke den ind til gennemsyn.\nKlik på Send til godkendelse på værktøjslinjen Sideredigering.\nSlette alle ændringer, du har foretaget, siden sidste gang siden blev tjekket ud.\nKlik på Slet udtjekning på værktøjslinjen Sideredigering.\nHver gang du tjekker en side ind, oprettes der en underordnet version. Du kan afgøre, om en side er en underordnet version, ud fra dens nummer. Overordnede versioner af en side slutter på et nul (0). Overordnede sider er godkendt og udgivet.\nKun én person ad gangen kan redigere en side i Microsoft Office SharePoint Server 2007. Når du klikker på Rediger side, tjekkes siden automatisk ud af biblioteket Sider, så andre er forhindret i at få adgang til den.\nHvis siden tidligere er udgivet, forbliver den udgivne version synlig for læsere, og en ny underordnet version oprettes til redigeringen. Hvis f.eks. version 3.0 er udgivet, når du klikker på Rediger side, opretter Office SharePoint Server 2007 version 3.1. Besøgende på websiden ser 3.0, indtil version 4.0 er godkendt og udgivet.\nDu kan redigere en side ved at starte fra siden selv eller ved at åbne den fra biblioteket Sider på webstedet.\nStarte redigeringen, mens du ser på siden.\nPå siden, som du vil redigere, på menuen Webstedshandlinger , skal du klikke på Rediger side.\nFind en side i biblioteket Sider.\nKlik på navnet på den side, du vil redigere, på listen Sider.\nKlik på Rediger side på værktøjslinjen Sideredigering.\nTjekke en side ind\nInd- og udtjekningssystemet forhindrer, at der oprettes flere versioner af den samme side samtidig. Systemet administrerer dette ved kun at tillade, at den udtjekkede version af siden redigeres. For at samarbejde om dokumentet skal én forfatter tjekke dokumentet ind i biblioteket, før en anden kan tjekke det ud for at bidrage med sine ændringer.\nBenyt en af følgende fremgangsmåder for at tjekke siden ind og tillade andre brugere at få adgang til den fra biblioteket Sider:\nOffice SharePoint Server 2007 giver dig mulighed for at sende en side til en korrekturlæser til godkendelse før udgivelse. Medmindre administratoren har aktiveret en arbejdsproces, skal du meddele korrekturlæseren, at siden er klar til gennemsyn.\nHvis du vil forberede en side til en korrekturlæser, skal du klikke på Send til godkendelse på værktøjslinjen Sideredigering.\nDen, der læser korrektur på siden, har muligheden for at godkende eller afvise det indhold, forfatteren har forberedt til udgivelse. Korrekturlæseren kan ikke redigere siden uden at oprette en ny version, der så skal sendes til godkendelse igen.\nSom standard udgives en side, så snart den er godkendt. Hvis siden er afvist, forbliver den i biblioteket Sider med den version, den havde, før den blev afvist, men dens status ændres til Afvist.\nKlik på Godkendt på værktøjslinjen Sideredigering for at godkende og udgive siden.\nKlik på Afvist på værktøjslinjen Sideredigering for at afvise siden.\nEn forfatter, der har de nødvendige tilladelser, kan udgive en side uden korrekturlæserens godkendelse. Som standard vises en side med det samme på webstedet, når du udgiver den. Du eller sidedesigneren kan ændre publikationsplanen på siden Sideindstillinger. Det er nyttigt, hvis siden indeholder tidsfølsomme oplysninger, f.eks. om medarbejderbonus, der træder i kraft på en bestemt dato, eller en særlig hændelse, der forekommer under en ferie.\nKlik på Udgiv på værktøjslinjen Sideredigering på den side, du redigerer, for at udgive den.\nVise versionshistorikken for en side\nDu kan få vist en sides versionshistorik, herunder dens aktuelle status, ved at bruge siden Versionshistorik. Siden viser den aktuelt udgivne overordnede version, hvis der er en, og alle ventende og afviste versioner af siden. Siden Versionshistorik viser også, hvem der har redigeret siden og hvornår. Hvis du vil have flere oplysninger om en bestemt version, kan du vælge den på listen.\nHvis du vil have vist versionshistorikken for en side, skal du klikke på Funktioner på værktøjslinjen Sideredigering og derefter på Revisionsoversigt.


Casper Wichmann i RÆSON39: Kinas teknologiske boom: økonomisk mirakel eller orwellsk dystopi? « RÆSON\nCasper Wichmann i RÆSON39: Kinas teknologiske boom: økonomisk mirakel eller orwellsk dystopi?\nVæksten falder, men regeringen satser på, at teknologien skal drive det næste kapitel i landets økonomiske udvikling. Af Casper Wichmann På få år har Kina rykket sig fra at være et land baseret på billig produktion og kopiprodukter af vestlige brands til at være et ambitiøst, globalt teknologisk kraftcenter. Men med faldende økonomiske vækstrater og […]


S o m m e r Lykke Friis: Intelligente elnet kan hjælpe klimaet. Læs side PDF\nS o m m e r Lykke Friis: Intelligente elnet kan hjælpe klimaet. Læs side 6-9\nDownload "S o m m e r 2 0 1 0. Lykke Friis: Intelligente elnet kan hjælpe klimaet. Læs side 6-9"\n1 S o m m e r Lykke Friis: Intelligente elnet kan hjælpe klimaet Læs side 6-9\n2 Boremaskine Det kræver lige lovlig meget fantasi at forestille sig en verden uden strøm og varme. Derfor har vi brug for innovative stærkstrømsingeniører, der kan håndtere et netspændingsniveau på 400 kv og ikke er bange for at få hul igennem til en karriere, der bygger på nogle af de største energiprojekter i Danmarks historie. Vil du være helt uundværlig? Så tjek helt uundværlig\n3 NORDISK MILJØMÆRKNING Der er helt generelt en stigende erkendelse og forståelse af, at central infrastruktur skal kontrolleres af staten... Jakob Axel Nielsen, energipolitisk ordfører for de Konservative. indhold LEDER: CSR - en del af vores DNA 4 KLIMA: Danmark i klima-trojka indtil COP17 5 Lykke Friis: Store perspektiver i SmartGrids 6 Nyhedsmagasinet omenergi 3 TRANSFORMERE: Backup til Skagerrak 11 ANHOLT: Havmøller på vej til Kattegat 12 DESIGN: Fremtidens elmast stillet til skue 14 GASLAGER: Udvidelse bekymrer miljøfolk 16 FORSYNING: Minister godkender gasledning 21 GASLEDNING: Hensyn til naturen 22 NETVÆRK: Eks-telemand tror på fibernet 27 STØD: Grillet stork - og mus Tryksag 166 Udgives af Energinet.dk Tonne Kjærsvej 65 DK-7000 Fredericia Tlf Redaktion Redaktør Torben Bülow (DJ) tlf Journalist Sanne Safarkhanlou tlf Kommunikationsdirektør Hans Mogensen (ansv.) tlf Redaktionssekretær Torben Lindberg (DJ) tlf Distribution Anne Cecilie Nesager Røge Tlf Layout og tryk Datagraf Forsidefoto: Jørgen Schytte Miljøcertificeret efter ISO Nyhedsmagasinet OmEnergi trykkes på miljøvenligt papir. ISSN-nr Oplag: Næste nummer udkommer ultimo september 2010\n4 CSR-aktiviteterne skal bidrage til at sikre en holdbar sammenhæng mellem vores forretning og den samfundsmæssige værdi af vores virke vores mening netop Nyhedsmagasinet omenergi 4 Fotograf Niels Nyholm CSR - en del af vores DNA ANSVAR: Samfundsansvar er en naturlig del af Energinet.dk's virksomhed. Det fremgår også af vores første rapport til FN's sociale ansvarsprogram, UN Global Compact, som Energinet.dk tilsluttede sig i Rapporten tegner et billede af en virksomhed, som målbevidst satser på at brede tankesættet om Corporate Social Responsibility (CSR) ud til samtlige medarbejdere. CSR er et af de områder, der risikerer at ende nederst i opgave-bunken, når krisen kradser. Nogle mener, at CSR mest handler om pæne signaler og det har man ikke råd til i nedgangstider. I Energinet.dk er vi dog ikke i tvivl om, at CSR er centralt i vores arbejde. Vi tænker helt naturligt samfundshensyn ind i de opgaver, vi er sat i verden for at løse. Syv nye kvinder i Interessentforum LIGESTILLING: Klima- og energiminister Lykke Friis trådte for alvor i karakter som ligestillingsminister ved at udpege syv kvinder, da hun skulle genbesætte otte pladser i Energinet.dk's Interessentforum. Dermed er 10 ud af 23 medlemmer nu kvinder. De nye medlemmer er: - Charlotte Søndergren, Dansk Energi - Jan Ingwersen, Dong Energy Markets Når vi etablerer el- og gasanlæg i landskabet, så tager vi ansvar for at finde den rigtige balance mellem hensynet til klimaet, miljøet, økonomien og naturligvis vores medarbejdere. Samtidigt søger vi at sikre, at forbrugerne får mest forsyningssikkerhed og bæredygtig energi for deres penge. Derfor giver det god mening for os at arbejde målrettet og åbent med CSR. Processen har været en øjenåbner for os. Meget af det, vi allerede nu fokuserer på, ligger inden for rammerne af CSR, fx vores indsats for en god og konstruktiv dialog med borgere og aktører, blandt andet via borgermøder. Vi er naturligvis også opmærksomme på at spare omkostninger for virksomheden ved at vælge løsninger, der tilgodeser klimaet og miljøet, fx vores energisparetiltag i bygningerne. - Camilla Damsø Petersen, Dansk Industri - Marianne Eriksen, Foreningen for Slutbrugere af Energi - FSE - Birgitte Sloth, Københavns Universitet - Ellen Margrethe Basse, Århus Universitet Energinet.dk arbejder på at sikre en holdbar sammenhæng mellem vores forretning og den samfundsmæssige værdi af vores virke. Vores CSR-aktiviteter skal bidrage til den værdiskabelse. Vigtigst er det at forankre vores CSR-strategi ude i alle kroge af virksomheden. CSR indgår allerede som en naturlig del af vores virksomheds værdigrundlag, og vi er bevidste om vores ansvar over for samfundet. Vi er også helt på det rene med, at den strategiske integration er en langsigtet proces. Det er en udvikling, som vi prioriterer, og målet er at indarbejde CSR som en bestandig del af Energinet.dk's DNA. Med venlig hilsen Peder Ø. Andreasen Adm. direktør - Birthe Holst Jørgensen, Risø DTU - Lotte Holmberg Rasmussen, Organisationen for Vedvarende Energi OVE Interessentforum mødes mindst én gang om året og er talerør for en række organisationer inden for energi og miljø. Ministeren udpeger formanden og de menige medlemmer efter indstilling fra de enkelte organisationer.\n5 Danmark i klima-trojka frem til Sydafrika 2011 VELVILJE: - Jeg har registreret en udbredt vilje til at bruge København som springbræt, siger klima- og energiminister Lykke Friis. Foto: Jørgen Schytte Nyhedsmagasinet omenergi 5 KLIMAFORHANDLINGER: Klima- og energiminister Lykke Friis betegner sig som en 'nøgtern optimist' i de internationale klimaforhandlinger. Hun indgår i en international leder-trojka helt frem til COP17 i Sydafrika i slutningen af Selv om der ikke kom en juridisk bindende aftale med ambitiøse CO 2 -reduktionsmål ud af FN's klimakonference COP15 i København, så har den danske indsats alligevel båret frugt. Det oplever klima- og energiminister Lykke Friis, der som COP-formand frem til COP16 i Cancun i Mexico til december spiller en nøglerolle i de kommende internationale klimaforhandlinger. Mexicos og Sydafrikas miljøministre, Juan Rafael Elvira Quesada og Buyelwa Sonjica, har nemlig bedt Lykke Friis om at indgå i en leder-trojka ikke bare frem til mødet i Mexico, men også videre i løbet af Ambitiøs global klimaaftale Sammen med FN's nye klimachef, Christiana Figueres Olsen fra Costa Rica, vil de tre ministre dele ansvaret for at få lagt en konstruktiv linje i klimaforhandlingerne, og Lykke Friis erklærer sig som 'nøgtern optimist' inden det sidste halve års kapløb frem mod Cancun. - Jeg har under forhandlinger i Bonn, som den tyske kansler Angela Merkel præsiderede, registreret en udbredt vilje til at bruge København som springbræt. Det er endnu for tidligt at forudse, hvor langt vi kan nå til december i år. Men uanset alle forviklinger omkring procedurespørgsmål mærker jeg, at processen frem mod COP15 har flyttet meget ikke kun i den brede offentlighed, men også på politisk niveau, siger Lykke Friis. Hun tilføjer, at hun måske nok kan vurdere resultaterne fra København lidt mere nøgternt end de embedsmænd, politikere og NGO'er, der havde engageret sig så hårdt i bestræbelserne på at opnå en juridisk bindende klimaaftale med ambitiøse reduktionsmål på COP15. Kinesisk beslutsomhed Både den danske minister og hendes forgænger, nuværende klimakommissær i EU, Connie Hedegaard, peger på personlige oplevelser i Kina som stærke belæg for en nøgtern optimisme. På et seminar i Europa-Huset i maj henviste Connie Hedegaard til, at den kinesiske ledelse er fast besluttet på at forøge sin energieffektivitet med op mod 50 procent frem mod 2020, og at der også satses målbevidst på at udbygge med vedvarende energi. - Kina er i år blevet verdens største eksportør af solcelleteknologi og har tre af verdens 10 største vindmølleproducenter. Kina er fast besluttet på at blive en vinder i den grønne økonomi, og vi skal i EU virkelig stramme os an for ikke at blive hægtet af, sagde Connie Hedegaard. Klimakommissæren tilføjede, at hun under forhandlinger med den kinesiske regering har aftalt, at en europæisk-kinesisk ekspertgruppe skal analysere potentialet i internationale bindende sektoraftaler om maksimalt CO 2 -udslip eller fælles CO 2 -kvoter for energiintensive sektorer som stål, cement og aluminium. Billigere at reducere CO 2 EU-kommissionen har også analyseret konsekvenserne af at hæve EU's CO 2 -mål fra 20 til 30 procent. Den økonomiske krise har reduceret de forventede meromkostninger ved at udbygge med vedvarende energi, opbygge den nødvendige infrastruktur og øge energieffektiviteten for at kunne nå 20 procent-målet fra 70 til 48 milliarder euro. Og det vurderes nu at ville koste 81 milliarder euro i 2020 at reducere CO 2 -udslippet med 30 procent. Connie Hedegaard udtrykte på seminaret tilfredshed med, at både USA og de store udviklingsøkonomier Kina, Indien, Brasilien og Sydafrika efter COP15 har vist vilje til en konkret indsats for at begrænse deres CO 2 -udslip. Af Steen Hartvig Jacobsen Kommunikationsbureauet Rubrik\n6 Nyhedsmagasinet omenergi 6 LOVENDE: - Det er en lovende strategi, at vi kan bevæge os mod et fossilfrit samfund ved gradvis at elektrificere samfundet og gøre elproduktionen stadig mere kulstoffattig, siger klima- og energiminister Lykke Friis, der gerne poserer foran en plakat fra John F. Kennedys valgkampagne.\n7 Vi kan forebygge en uheldig fordeling af den globale pengestrøm ved at investere i vedvarende energi og højere energieffektivitet frem for at købe olie og gas i Mellemøsten og Rusland interview Lykke Friis: SmartGrids en forudsætning for mere vedvarende energi Nyhedsmagasinet omenergi 7 Perspektiver: Klima- og energiministeren ser store perspektiver i den danske udvikling af intelligente elnet. Ifølge Lykke Friis vil det øge værdien af el fra vedvarende energi og kan desuden bane vej for endnu større dansk eksport af energiteknologi. Mere vedvarende energi og højere energieffektivitet står højt på klima- og energiminister Lykke Friis' dagsorden. Men opgaverne skal gennemføres robust og omkostningseffektivt, for det er samfundet bedst tjent med, mener hun. Derfor er ministeren stærkt optaget af perspektiverne i SmartGrids, et intelligent elnet der skaber en dynamisk sammenhæng mellem produktion og forbrug. Ved at fungere som bindemiddel mellem el, fjernvarme og transport skal det intelligente elnet også være med til at sikre, at Danmark bliver en af vinderne i den globale grønne omstilling af energisystemerne. På den baggrund ser Lykke Friis med store forventninger frem til Klimakommissionens rapport 28. september i år, der skal anvise en konkret vej til en fossilfri fremtid i Danmark. Geopolitiske fordele Som ny minister har du udtrykt stor interesse for energipolitikkens geopolitiske betydning i forlængelse af mål om forsyningssikkerhed, miljø og økonomisk vækst. Er det fortsat tilfældet? - Da oliepriserne tog et gevaldigt hop for et par år siden, blev amerikanske analytikere opmærksomme på, at de vestlige landes afhængighed af olieimport fra Mellemøsten og Rusland også havde storpolitiske konsekvenser. Der overføres gigantiske summer til lande, der ikke deler vores idealer om frihed, pluralisme og menneskerettigheder, og disse overførsler vil bare vokse og vokse i de kommende år, hvis vi ikke udvikler egne alternativer til olie og gas. - Derfor kan energipolitikken også understøtte en aktiv udenrigspolitik, fordi vi kan forebygge en uheldig fordeling af den globale pengestrøm, når vi investerer i vedvarende energi og højere energieffektivitet frem for at købe olie og gas i Mellemøsten og Rusland. Petropolitikkens første lov siger, at høje energipriser sætter demokrati og frihedsrettigheder under pres. Heldigvis er det sådan, at disse geopolitiske hensyn trækker i præcis samme retning som vores ambitioner om at forbedre forsyningssikkerheden, skabe grøn vækst og tackle klimaudfordringerne i tide, siger Lykke Friis. Tid til velovervejede beslutninger Energistyrelsens nyeste fremskrivning viser, at Danmark er godt på vej til at opfylde sine forpligtelser inden for EU's målsætninger. Ser du også sådan på det? - På de vigtigste områder ligger Danmark indtil videre rigtig godt. Med de eksisterende initiativer er vi tæt på at opfylde forpligtelsen til at lade vedvarende energi dække 30 procent af bruttoenergiforbruget, og vi ligger over CO 2 -målsætningen frem til og med Til gengæld skal vi gøre en ekstra indsats i transportsektoren for at kunne nå 10 procent i Vi opfylder også de nationale mål for 2011 fra energiaftalen i 2008 for både energibesparelser og vedvarende energi. - Det bliver ikke nødvendigvis billigt at lade vedvarende energi fylde stadig mere i den danske energifor- EU's mål EU's bindende klima- og energimål for 2020 de såkaldte mål er: 20 procent af den energi, som forbruges i EU, skal stamme fra vedvarende energi 20 procent reduktion i udledningen af CO 2 20 procent mindre energiforbrug\n8 interview Nyhedsmagasinet omenergi 8 Investering i vedvarende energi kan betragtes som en forsikringspræmie for bedre sikkerhed. Flere bioethanolfabrikker i UdkantDanmark vil være en elegant løsning. SmartGrids er en nøgle til robuste og omkostningseffektive løsninger. syning, men jeg ser ikke status quo som en mulighed. Tværtimod skal vi arbejde målbevidst på hele tiden at kunne tilbyde innovative løsninger med vedvarende energi til det globale marked. Vi kan jo se på eksportstatistikkerne, hvilken betydning det har at være foregangsland på grøn teknologi. Jeg betragter de aktuelle meromkostninger i vedvarende energi som en investering i Danmarks fremtid eller som en forsikringspræmie, vi betaler i disse år, for at få sikkerhed for forsyning, klimahensyn og beskæftigelse på længere sigt. - Fremskrivningen vidner om, at vi har tid nok til at tage velovervejede beslutninger på grundlag af Klimakommissionens anbefalinger. Jeg skylder kommissionens medlemmer at være tilbageholdende med konkrete ideer og udmeldinger, men jeg kan ikke lade være med at pege på Energinet.dk's arbejde med at forberede Kriegers Flak-projektet (dansk-tysk havmølle- og eltransmissionsprojekt i Østersøen, red.) som et initiativ med store perspektiver. - EU-kommissionen har givet tilsagn om et milliardtilskud til de tværnationale transmissionsnet, der kan føre elproduktionen fra denne dansk-tyske havmøllepark til forbrugerne på land, og som samtidig kan styrke den Klimakommissionens rapport kommer 28. september 2010 Anbefalinger: Regeringens Klimakommission udsender 28. september i år sin rapport om Danmarks vej til uafhængighed af fossile brændsler. Herefter vil regeringen udmønte kommissionens anbefalinger i en handlingsplan. På den baggrund beskæftiger interviewet med klima- og energiminister Lykke Friis sig ikke i detaljer med regeringens langsigtede vision. OmEnergi vender tilbage til dette emne, når det bliver aktuelt. regionale markedsintegration. Derfor følger vi med stor interesse det videre arbejde med at skabe et politisk beslutningsgrundlag. Kriegers Flak kan både bidrage til at opfylde vores VE-forpligtelser frem mod 2020, styrke den geografiske spredning af elproduktionen fra danske havmøller til gavn for balanceringen af elsystemet, gøre det regionale elmarked mere effektivt og styrke udlandsforbindelserne til Danmarks naboer. Dynamisk samspil Du har også udtrykt stor interesse for ideen om intelligente elnet, såkaldte SmartGrids. Hvilke perspektiver ser du på det felt? - Et intelligent elnet gør det muligt for Energinet.dk som systemoperatør at optimere samspillet mellem elproduktion og forbrug. Derfor ser jeg SmartGrids som en nøgle til de robuste og omkostningseffektive løsninger, regeringen ønsker at udvikle for at kunne håndtere de energipolitiske udfordringer. - EcoGrid-projektet, som Energinet.dk har udviklet med Bornholm som forsøgsområde, virker utroligt spændende. Og med EU-kommissionens forhåndsinteresse har øen nu udsigt til at blive omdrejningspunkt for en teknologiudvikling, der kan få betydning for hele Europa. - Det fascinerende ved EcoGrid-projektet er, at vi på en ø, som efterlyser grøn vækst og beskæftigelse, kan teste fremtidens teknologi ikke bare for Danmark, men for alle lande, der ønsker en grøn omstilling af økonomien. I kombination med Kriegers Flak kan EcoGrid gøre Bornholm til en magnet for økoturister med interesse og engagement i klimaudfordringerne. - Jeg ønsker også at følge op på SmartGrid-strategien ved at forsøge at indrette de økonomiske virkemidler, så de understøtter det dynamiske samspil mellem produktion og forbrug. Regeringen undersøger derfor, om afgifter og tariffer kan indrettes på en måde, så forbrugerpriserne varierer mere efter markedets prissignaler\n9 Et intelligent elnet gør det muligt for Energinet.dk som systemoperatør at optimere samspillet mellem elproduktion og forbrug og dermed tilskynder kunderne til at indrette forbruget efter elsystemets behov. Skatteministeren kommer til sommer med forslag til dynamiske elafgifter, og jeg følger op med en redegørelse for dynamiske tariffer. - Det er en lovende strategi, at vi kan bevæge os mod et fossilfrit samfund ved gradvis at elektrificere samfundet og gøre elproduktionen stadig mere kulstoffattig. Elbiler og varmepumper til både enfamiliehuse og decentrale kraftvarmeværker kan bidrage til en sådan strategi, men konkrete overvejelser må afvente Klimakommissionens anbefalinger. Høje energipriser sætter demokrati og frihedsrettigheder under pres. Nyhedsmagasinet omenergi 9 Mere vedvarende energi i transportsektoren Hvordan ser du på transportsektoren, som længe har været et klimamæssigt smertensbarn? - Vi skal arbejde på flere fronter for at nedbringe transportsektorens CO 2 -udledning. Regeringen har spillet offensivt ud med sin grønne transportpolitik, og vi har forlænget afgiftsfritagelsen for elbiler frem til 2015, så de danske aktører kan løbe markedet i gang. Principielt ønsker vi, at bilbeskatningen gør det økonomisk attraktivt at købe energiøkonomiske biler, og beskatningen bør være teknologineutral, så vi beskatter efter bilernes miljøbelastning og ikke efter en politisk udpeget vinder-teknologi. - Jeg ser også store perspektiver i at anvende mere biomasse i transportsektoren. Halm har vist sig at være et problematisk brændsel til kraftvarmeproduktion, men Inbicon har med sit demonstrationsanlæg i Kalundborg vist, at der er store muligheder for at producere bæredygtig bioethanol i et optimalt samspil med kraftvarmeproduktion. Det kan være en elegant løsning på sigt at få flere bioethanolfabrikker placeret rundt omkring i UdkantDanmark, fordi der kan skabes nye arbejdspladser, hvor der er rigtig meget brug for dem, og fordi det kan give landbruget en stærkere position som energileverandør. - Når vi ønsker at fremme energimæssig udnyttelse af biomasse, skal vi ikke glemme forsyningssikkerheden. Der er brug for en samordnet europæisk indsats for at fremme produktionen af biomasse, så vi ikke skal importere træpiller fra ganske få lande, men i stedet kan få udviklet nye værdifulde afgrøder i det europæiske landbrug. Da det forhåbentlig vil reducere behovet for landbrugsstøtte, så kan vi i stedet kanalisere EUmidlerne over på at fremme innovativ teknologi, tilføjer klima- og energiminister Lykke Friis. Blå bog Lykke Friis er født i 1969 i Lyngby-Taarbæk. Hun er gift og bor på Frederiksberg. Klima- og energiminister siden 24. november 2009 og minister for ligestilling fra 23. februar Hun er folketingskandidat for Venstre i Århus Syd. Uddannet Msc.Econ. fra London School of Economics and Political Science i 1992 samt cand.scient.pol (1993) og ph.d. (1997) fra Københavns Universitet. Projektleder hos Institut for Konjunktur-Analyse, 1993 Fuldmægtig i Erhvervsministeriet, 1994 Robert Schumann-stipendiat ved Europa Parlamentet, 1994 Forsker og senere forskningschef hos Dansk Udenrigspolitisk Institut, 1996 Europapolitisk chef hos Dansk Industri, 2003 Adjungeret professor på Copenhagen Business School, 2005 Prorektor på Københavns Universitet, 2006 Udpluk af faglige tillidshverv : Medlem af udenrigsministerens Advisory Board on Globalisation Fra 2006: Medlem af Danmarks Vækstråd, fra 2007 som næstformand : Medlem af regeringens erhvervsklimapanel : Formand for bedømmelseskomiteen for Energiby Fra 2009: Medlem af bestyrelsen for Copenhagen Capacity Fra 2009: Medlem af Det Nationale Vækstforum, nedsat af statsministeren Som medlem af regeringen har Lykke Friis den 24. november 2009 afviklet sine aktuelle tillidshverv. Af Steen Hartvig Jacobsen, Kommunikationsbureauet Rubrik Fotos: Jørgen Schytte Lykke Friis modtog Europas Kvinders Pris i 2006 og DR's Rosenkjærprisen i 2009.\n10 I løbet af de næste 10 år vil der blive opsat i tusindvis af ladestandere til elbiler i Danmark. At have tegnet én af disse er som at sætte sit fingeraftryk på byrummet Henrik Isaksen, adm. direktør for ChoosEV, som udskrev konkurrencen om at designe en ladestander til elbiler netop Nyhedsmagasinet omenergi 10 Ny havmøllepark snurrer før tiden STRØM: Tre måneder før planlagt begyndte elforbrugerne at modtage strøm fra den nye havmøllepark, Rødsand 2, syd for Lolland. - Anlægsarbejdet er gået som smurt, blandt andet takket være et godt samarbejde med vores egne leverandører og mellem E.ON, SEAS-NVE og Energinet.dk, fortæller en tilfreds projektleder for ilandføringsanlægget, Svend Rye. Han kunne i slutningen af marts melde Energinet.dk's anlæg klar til drift to måneder før planlagt. Endda inden for budgettet på cirka 300 millioner kroner. Energinet.dk har ansvaret for transformerplatformen, som sætter spændingsniveauet op fra vindmøllernes 33 kilovolt til 132 kilovolt, og for det 10 kilometer lange søkabel, der fører strømmen i land. Her er det forbundet med et landkabel, som det regionale transmissionsselskab, SEAS-NVE, har lagt. 90 Siemens-møller E.ON Sverige opfører de 90 vindmøller fra Siemens, som tilsammen får en kapacitet på 207 MW. I begyndelsen af april, eller tre måneder før planlagt, var de første møller klar til at producere strøm til forbrugerne. Hele vindmølleparken forventes at være i fuld kommerciel drift i andet halvår af For at fejre den klimavenlige elproduktion fra Rødsand 2 inviterer Energinet.dk sammen med E.ON og SEAS-NVE til åbent hus for hele familien på havnen i Rødby Havn lørdag den 21. august. MØLLEREJSNING: Stille vejr på Østersøen syd for Lolland betyder, at bygherren, E.ON Sverige, nu har opstillet to tredjedele af de 90 Siemens-møller til havmølleparken Rødsand 2. Her er specialfartøjet fra rederiet "A2Sea" ved at gøre klar til at rejse nok en mølle på 2,3 megawatt. Foto: E.ON Første strøm sendt under Storebælt HISTORISK: Mandag den 26. april For det elektriske Danmark en dato, som vil gå over i historien. Efter mange års analyser, en endelig beslutning i 2005, et par års myndighedsarbejde og næsten tre års anlægsarbejde kunne Energinet.dk sende de første megawatt gennem Den elektriske Storebæltsforbindelse. Det skete klokken som led i den række test, som forbindelsen skal gennemgå. Testene skal bane vejen for den obligatoriske to måneders prøvedrift, som indledes i juni. Planen er, at Energinet.dk kan frigive Den elektriske Storebæltsforbindelse til kommerciel drift i løbet af august Dronningen indvier - På trods af en meget stram tidsplan, og at mange leverandører har stået på nakken af hinanden for at blive færdige til tiden, så er byggeriet gået over al forventning, fortæller projektleder Jens Peter Kjærgaard, Energinet.dk. Også rækken af test er gået hurtigere end forventet, så projektlederen glæder sig over at være et par uger foran tidsplanen. For heller ikke de afsluttende test har afsløret problemer med de tekniske anlæg. Dronningen indvier officielt Den elektriske Storebæltsforbindelse tirsdag den 7. september Arrangementet finder sted på omformerstationen Herslev ved Kalundborg.\n11 LEGO: Transformerne kan minde om forvoksede Lego-klodser. De to tunge drenge skal hjælpe med at stabilisere driften af jævnstrømsforbindelsen Skagerrak 3 mellem Jylland og Norge. 'Klodserne' er næsten fem meter høje, godt 10 meter lange og vejer 345 ton. Foto: Energinet.dk Mere sikker drift af Skagerrak-kabel RESERVE: Hyppige havarier på den vitale jævnstrømsforbindelse Skagerrak 3 til Norge udfordrer forsyningssikkerheden og driller elmarkedet. To reservetransformere står nu klar til at mindske udetiden i tilfælde af havari. Nyhedsmagasinet omenergi 11 Statnett i Norge og Energinet.dk har investeret cirka 80 millioner kroner i to reservetransformere til jævnstrømsforbindelsen Skagerrak 3, som har været plaget af en del uheld. I årene fungerede den således kun i cirka halvdelen af tiden som følge af en række havarier på de to transformere i hver ende af forbindelsen. Begge reserver er i øjeblikket placeret på Energinet. dk's omformerstation i Tjele ved Viborg, men indgår også i beredskabet for Statnetts tilsvarende station ved Kristiansand i den anden ende af Skagerrak-kablet. Transformerne står i Tjele, da den norske omformerstation i tilfælde af havari skal bruge tid på at installere en autotransformer for at få spændingen til at passe med det resterende elsystem, inden reserven ankommer med skib fra Danmark. Den første reserve blev leveret i slutningen af Det er en transformer fra Tjele, som blev taget ud af drift i 2006 og ombygget af ABB i Norge. ABB i Sverige har netop leveret den sidste reserve, som er helt nybygget. Forskellige koblingsprincipper - De to reserver er teknisk set ikke ens, eftersom de er opbygget efter forskellige elektriske koblingsprincipper. Det betyder, at de matcher alle de fire transformere, som de skal kunne erstatte på omformerstationerne i Tjele og Kristiansand, fortæller chefprojektleder Poul Damgaard fra Energinet.dk. De to reserver i Tjele er hver godt 10 meter lange og vejer 345 ton, hvoraf de 100 ton er olie. Størstedelen af olien skal tappes af og transporters særskilt i tilfælde af havari på en af de norske transformere. Begrænser udetid Skagerrak 3 forbinder sammen med Skagerrak 1 og 2 de to lande elektrisk med en samlet kapacitet på 1000 MW. Reservetransformerne vil markant kunne reducere den tid, som Skagerak 3 er ude af drift i tilfælde af nyt havari. Derfor vil de ikke bare være med til at øge leveringssikkerheden, men også til at fremme energihandlen på det nordiske elmarked mellem de to lande. - Det tager almindeligvis mere end to år at få leveret en ny transformer, men nu kan vi begrænse udetiden til cirka to måneder. Samtidig vil vi få dage efter et havari kunne melde ud, hvornår forbindelsen atter kan være til rådighed for markedet, tilføjer transmissionsdirektør Carsten Jensen, Energinet.dk. Af Torben Bülow Snart slut med høje østdanske elpriser ØRESUND: Fra slutningen af 2011 kan de østdanske elforbrugere formentlig slippe for skyhøje priser i kølvandet af, at svenskerne begrænser eksporten af strøm via kablerne over Øresund. Formålet har været at beskytte elprisen i det fælles svenske prisområde, der ligesom Østdanmark indgår i det nordiske el-marked. Hårdt presset af EU-kommissionen har systemoperatøren, Svenska Kraftnät, nu indvilget i at opdele landet i fire prisområder fra 1. november 2011 og indtil da lovet at benytte sig af modkøb i stedet for at lukke for kablerne. Dansk klage Aftalen er resultat af en klage, som Dansk Energi indbragte for EU-kommissionen i juli 2006 på foranledning af Energinet.dk. Dansk Energi pegede i klagen på, at den svenske systemoperatør via hyppige og ofte uforudsigelige begrænsninger over Øresund misbruger sin dominerende stilling ved at sætte nationale interesser over fællesskabet. - Det er især gået ud over Østdanmark, som i mange timer oplever alt for høje priser, siger Klaus Thostrup, som er international koordinator i Energinet.dk. Den danske systemoperatør gjorde allerede i 2003 EU-kommissionen opmærksom på misforholdet, hvorefter Dansk Energi officielt rejste en sag over for EU-kommissionen i Energinet.dk har bidraget med store datamængder og analyser til kommissionen til brug for deres sagsbehandling.\n12 Med vores lokale viden og brede vifte af ydelser kan vi sandsynligvis spare bygherren for en masse bøvl baggrund Direktør Morten Basse Jensen, formand for netværket af erhvervsdrivende i Grenaa, der tilbyder tjenester til Anholt-projektet. Nyhedsmagasinet omenergi 12 Havmøller på vej til Kattegat ANHOLT: Danmarks største havmøllepark mellem Djursland og Anholt skal levere strøm til vores kontakter i Energinet.dk går i gang med at bygge ilandføringsanlæg, så snart politikerne godkender tilbud om at opføre selve mølleparken. Etableringen af Anholt Havmøllepark ud for Djursland tager form. Transformerplatformen er klar på tegnebrættet, og kabler er ved at bliver fremstillet samtidig med, at lokale myndigheder og borgere forsøger at placere landanlæggene mest hensigtsmæssigt. Energinet.dk har ansvaret for at føre strømmen fra havmølleparken ind i nettet og ud til forbrugerne, men endnu ligger det ikke fast, hvem der skal levere og opstille møllerne. DONG Energy har som eneste selskab givet et tilbud, som Folketingets energipolitiske forligspartier endnu ikke har endeligt accepteret. Ved redaktionens slutning gransker uvildige konsulenter stadig, om det uventet høje priskrav pr. produceret kilowatt-time kan betragtes som fair. Strømmens vej til forbrugerne I mellemtiden har Energinet.dk travlt med at lægge sidste hånd på planlægningen af de store anlæg, der skal føre strømmen i land. En 5000 ton tung transformerplatform sendes i udbud hen over sommeren og skal stå klar på havet ved mølleparken i foråret Ilandføringsanlægget omfatter også et 25 kilometer langt 220 kv-søkabel, der skal føre strømmen ind til land, en kabelstation nord for Grenaa og et 60 kilometer langt 220 kv-landkabel, som transporterer strømmen fra Grenaa til den eksisterende 400 kv-transformerstation i Trige ved Århus. Jens Christian Hygebjerg, som er chefprojektleder hos Energinet.dk, har mange bolde i luften, for det kræver arbejde på adskillige fronter, hvis anlægget efter planen skal være klar til at transportere strømmen fra havet 1. august Lige nu arbejder vi med at skrive kontrakter med leverandører til stationerne i Grenaa og Trige, ligesom vi skal have valgt den entreprenør, der skal nedgrave kablerne hen over Djursland, fortæller chefprojektlederen. ANHOLT Anholt Havmøllepark GRENAA Auning TRIGE Ryomgård TRIGE Undersøgelsesområde for placering af landkabel. KATTEGAT: Et søkabel skal føre strømmen fra Anholt Havmøllepark de cirka 25 kilometer til Grenaa. Her fortsætter et landkabel til transformerstation Trige ved Århus. Illustration: Energinet.dk ÅRHUS\n13 Energinet.dk har allerede skrevet kontrakt med blandt andre NKT Cables, som skal levere verdens tykkeste 220 kv-søkabel med en diameter på godt 26 cm. Lokal begejstring i Grenaa For Grenaa by bliver havmølleparken mere og mere virkelig. Især det lokale erhvervsliv har store forventninger til den positive effekt, som byggeriet og driften af havmølleparken vil få for byen. En kreds af 25 erhvervsdrivende er gået sammen om at skabe et særligt netværk, Djurs Windpower, som kan betjene bygherren af selve mølleparken bedst muligt lige fra shipping, indkvartering og catering til formontage og installation. Morten Basse Jensen, som er direktør for Camira Holding og formand for det nyetablerede netværk, tvivler ikke på værdien af netværket. - Med vores lokale viden og brede vifte af ydelser kan vi sandsynligvis spare bygherren for en masse bøvl. For med vores netværk behøver bygherren kun at henvende sig ét sted så klarer vi resten, siger Morten Basse Jensen. På Grenaa Havn forbereder kommunen sig til byggeriet af havmølleparken. Her er man ved at inddæmme et areal på kvadratmeter, som bygherren og underentreprenører kan bruge i anlægs- og driftsfasen som lagerplads for blandt andet vinger og øvrige mølledele. Dertil kommer anlæg af 495 meter ny kaj og en endnu længere mole. Grenaa Havn har blandt andet indhentet råd fra søster-havnen ved Esbjerg, som har arbejdet tæt sammen med DONG Energy om byggeriet af de to havmølleparker på Horns Rev. Bolden nu hos energipolitikerne Næste store skridt er at få godkendt bygherrens tilbud på at etablere selve havmølleparken, hvis pris endnu ikke er offentliggjort. Energistyrelsen vurderer lige nu, om tilbuddet lever op til udbudsbetingelserne, hvorpå partierne bag energiforliget skal sige god for den pris pr. leveret kilowatt-time, som DONG Energy har tilbudt. Først derefter kan Energistyrelsen give tilladelse til at bygge. Hvis energipolitikerne siger nej til DONG Energy's tilbud, skal forligspartierne tage stilling til et fornyet udbud. Går alt efter planen, kan Danmark anvende vindenergi fra Kattegat i eftersommeren Af Claudia Louise Pring Fakta om havmølleparken KAPACITET: Anholt Havmøllepark bliver Danmarks største med en kapacitet på 400 megawatt. Den bliver i stand til at forsyne husstande og dække fire procent af det danske elforbrug. Bygherren har ansvar for at bygge selve havmølleparken og for at drive den i minimum 25 år. Parken kommer formentlig til at omfatte mellem 80 og 170 havmøller, der hver især får en kapacitet på trefem megawatt. Bygherren beslutter senere, om møllerne skal placeres i lige rækker eller i buer. Sådan føres strømmen i land HØJSPÆNDING: Energinet.dk har ansvaret for at opføre og drive det anlæg, som fører strømmen i land fra havmøllerne og ind til det eksisterende højspændingsnet. Anlægget består af: En 5000 ton tung platform med transformer på havet vest for havmølleparken. Transformerplatformen kommer til at bestå af et kraftigt stålfundament samt en overdel, som indeholder tre 220/33 kv-transformere, koblingsanlæg med tilhørende kontrol- og beskyttelsessystemer samt et lokalt strømforsyningsanlæg. Et 25 kilometer langt søkabel med tre let snoede ledere. Med en diameter på 26 cm bliver der ikke bare tale om det tykkeste søkabel nogensinde, men også det første søkabel, som alene er i stand til at overføre 400 megawatt. Indtil nu er det kun sket ved hjælp af flere parallelle kabler, men overførslen bliver mulig ved at øge spændingen fra 150 til 220 kilovolt (kv), hvilket ikke tidligere har været anvendt i Danmark til søkabler. En kabelstation nord for Grenaa Havn. Her samles landog søkabel i en bygning, der delvist bliver skjult af beplantning omkring stationen. Et 56 kilometer langt 220 kv-landkabel, som er det første vekselstrømskabel i dansk jord med den spænding. Tidligere har kablerne til tilslutningen af de store danske havmølleparker været til spændinger på henholdsvis 150 og 132 kilovolt. I Trige ved Århus installeres to 400/220 kv transformere og en indendørs 220 kv-station, så Danmarks nye havmøllepark kan blive tilsluttet elnettet. Nyhedsmagasinet omenergi 13\n14 Nyhedsmagasinet omenergi 14 Fremtidens elmast stillet til skue DESIGN: Gittermasten er snart en saga blot. Når Energinet.dk i de kommende år forstærker rygraden i det jyske 400 kv-net mellem Kassø ved Aabenraa og Tjele ved Viborg, bliver luftledningen båret af en nydesignet mast. Den står til skue i to versioner ved transformerstationen Landerupgård nord for Kolding. Højspændingsforbindelsen har netop været igennem projektets anden offentlige høring hos naboer og andre borgere, som bliver berørt af den 172 kilometer lange ledning. Miljøcentrene i Århus og Odense gransker nu de mange kommentarer til masterne og forbindelsen som sådan, inden centrene træffer den endelige beslutning om maste-typen. Udfordringen ligger i, om skaftet til Eaglemasten, som den hedder, skal udføres i cortén-stål med en rusten overflade eller i galvaniseret stål. Arkitekt Erik Bystrup har designet de 40 meter høje master med støtte fra et panel af eksperter, som blandt andet omfatter Per Arnoldi. Foto: Energinet.dk\n15 Nyhedsmagasinet omenergi 15\n16 baggrund Vi frygter en akkumulering af tungmetaller i Lovns Bredning... Svend Dahl, formand Danmarks Naturfredningsforening i Vesthimmerland Vest Nyhedsmagasinet omenergi 16 Udvidelse af gaslager vækker bekymring HØRING: Limfjorden skal modtage store mængder salt, hvis Energinet.dk får lov til at udvide sit gaslager i Lille Torup nord for Viborg. Fiskere, miljøorganisationer og bekymrede borgere frygter for konsekvenserne. Resultatet er næsten 100 spørgsmål og høringssvar til Miljøcenter Århus. I slutningen af 2010 beslutter Miljøcenter Århus, om Energinet.dk får tilladelse til at udvide gaslageret i Lille Torup ved at genudskylle eksisterende og nyudskylle nye hulrum i salthorsten. I mellemtiden skal centret, som hører under Miljøministeriet, forholde sig til næsten 100 henvendelser og høringssvar om sagen. Miljøcentret bruger en del ressourcer på sagen, fordi interessen for og debatten om udvidelsen har været intens. - Vi forlængede den normale høringsperiode fra otte til 16 uger, fordi folk mente, at de ikke havde haft tilstrækkelig mulighed for at komme med bemærkninger. Desuden har vi som en ekstra service holdt tre borgermøder, hvilket vi ikke er forpligtet til i henhold til lovgivningen, siger civilingeniør og sagsbehandler Karsten Borg Jensen fra Miljøcenter Århus. Energinet.dk og virksomhedens rådgiver har stået for at udarbejde en VVM-redegørelse, mens miljøcentret har udarbejdet forslag til kommuneplantillæg og udkast til tilladelser. Når miljøcentret har behandlet de indkomne høringssvar, får Vesthimmerlands og Viborg kommuner atter mulighed for udtale sig. Først derefter afgør centret, om Energinet.dk skal have tilladelse til at udvide det underjordiske gaslager ved Viborg. Frygt for dyre- og planteliv Kritikerne af et udvidet gaslager frygter for dyre- og plantelivet i og omkring Hjarbæk Fjord og Lovns Bredning. Udskylning af kavernerne de underjordiske hulrum i salthorsten foregår nemlig ved at pumpe store mænger vand fra Hjarbæk Fjord ned i salthorsten og efter fortynding lede vandet ud i Lovns Bredning. Saltet blev for adskillige millioner år siden dannet ved inddamp- VVM-redegørelse MILJØVURDERING: VVM betyder Vurdering af Virkninger på Miljøet. VVM er en undersøgelse, som myndighederne i dette tilfælde Miljøcenter Århus sætter i værk for at afdække og vurdere, hvilke miljøpåvirkninger og konsekvenser man kan forvente i forbindelse med visse typer anlæg, bl.a. i forbindelse med naturgas. VVM-redegørelsen foreslår en række krav vedrørende metoder, grænseværdier og kontrol, og disse skal være opfyldt, før Energinet.dk kan udvide sit gaslager i Lille Torup. Kravene kan blive ændret eller skærpet, hvis Miljøcenter Århus vurderer, at høringsfasen har resulteret i nye oplysninger. Hulrum krymper PLASTISK: Det er to grunde til udvidelsen. Dels ønsker Energinet.dk at vedligeholde gaslageret, fordi de underjordiske hulrum "krymper" lidt hvert år, da den omgivende salthorst er plastisk og udøver et tryk på hulrummene. Den anden grund til udskylningen af kavernerne er, at Danmark omkring 2016 går fra at være selvforsynende med naturgas til at have behov for at importere naturgas. Og jo længere væk naturgassen kommer fra, desto større bliver behovet for lagerkapacitet nær forbrugerne. Større lagerkapacitet vil desuden skabe bedre balance mellem udbud og efterspørgsel af gas og dermed øge konkurrencen til gavn for samfundet og forbrugerne.\n17 Nyhedsmagasinet omenergi 17 RISIKO: - Der er risiko for, at vi ikke kan eksportere muslinger, fordi de optager tungmetallerne, siger fiskeskipper Kaj Møller Jensen, der oplevede fiskedød, da DONG udskyllede gaslageret i 1980'erne. ning af havvand, og det indeholder som alt salt naturligt en række sporstoffer, nemlig metaller. Svend Dahl, formand Danmarks Naturfredningsforening i Vesthimmerland Vest, peger på, at udledningen af salt bl.a. kan give anledning til iltsvind, hvilket igen vil medføre døden for fisk og planter i Limfjorden. - Der er også uklarhed om de mange forskellige tungmetaller, som udledes med saltet. Hvor stor belastning bliver det for fjorden, hvor meget tilbageholder fjorden, og hvor meget strømmer videre ud i havet? Vi frygter, at en del af tungmetallerne forbliver i Lovns Bredning, siger Svend Dahl. Fiskeriet kan blive truet Kaj Møller Jensen, formand for Virksund og Omegns Erhvervsfiskerforening, er tredje generations fisker, og han har levet hele sit liv ved og på Limfjorden. - Jeg kan klart huske, da DONG i sin tid udskyllede gaslageret. Dengang fandt vi tit døde ål i ruserne. Slimen rullede af ålene så meget salt var der i vandet. Vi kunne ikke bevise, at udledningen var skyld i fiskedøden, men da udskylningen standsede, så var problemerne løst, husker han. - Limfjorden er konstant plaget af iltsvind, hvoraf en del skyldes udvasket kvælstof fra landbruget. Fjorden har dog fået det væsentlig bedre nu, men vi frygter, at iltsvindet vender tilbage. Problemet opstår, fordi det vand, som Energinet.dk vil suge ind fra Hjarbæk Fjord, indeholder en masse plankton, mikroorganismer og andet liv, som bliver slået ihjel. Og alt det døde materiale vil bruge en masse ilt, når det rådner efter at være pumpet ud i Lovns Bredning. Det afviser Miljøcenter Århus ganske vist, men vi frygter alligevel, at vores fremtidige fiskeri er truet, siger formanden for erhvervsfiskerne. Dialogforum og hotline INTERESSENTER: Energinet.dk har besluttet sig for at etablere et dialogforum med repræsentanter for både fiskerne, miljøorganisationerne og andre interessenter omkring Limfjorden. - Jeg forstår godt folks bekymringer i forbindelse med udvidelse af gaslageret. Og derfor er dialogen med alle interessenter omkring Limfjorden meget vigtig for os. Vi har ingen interesse i at ødelægge vandmiljøet i Limfjorden, siger gaslagerchef Leif Hansen fra Energinet.dk. - I et dialogforum kan vi udveksle informationer om de løbende aktiviteter ved fjorden og de enkelte faser i udvidelsen af gaslageret. Og vi kan gennemgå og drøfte resultaterne af den løbende overvågning af miljøet, siger Leif Hansen. Energinet.dk etablerer også en hotline, så fiskere og borgere altid kan ringe, hvis der observeres usædvanlige forhold i forbindelse med udledningen af saltvand i fjorden. Måleresultater fra den løbende overvågning af miljøet vil blive offentliggjort på en hjemmeside, så alle hele tiden kan følge målingerne og sammenligne med udledningstilladelsen. Og Energinet.dk fortsætter med at informere om aktiviteter og beslutninger vedrørende projektet på VIGTIG: - Dialogen med fiskerne, miljøorganisationerne og andre omkring Limfjorden er meget vigtig for os, siger gaslagerchef Leif Hansen\n18 Vi forlængede den normale høringsperiode fra otte til 16 uger... Sagsbehandler Karsten Borg Jensen, Miljøcenter Århus baggrund Nyhedsmagasinet omenergi 18 NATURA: Hjarbæk Fjord og Lovns Bredning er udpeget som Natura 2000-områder, hvor der ikke må planlægges eller gennemføres indgreb, som forringer livsvilkårene for dyr og naturtyper. - Miljøcentret siger også, at det ikke er farligt med kviksølv og tungmetaller i skyllevandet, men tungmetallerne vil da under alle omstændigheder bundfælde. Og hvad sker der så? Over en 25 års periode, som udskylningen kan tage, kan vi sagtens forestille os, hvor alvorligt det vil blive. Der er risiko for, at vi ikke kan eksportere muslinger, fordi de optager tungmetallerne, siger Kaj Møller Jensen. Vigtigt natur- og fugleområde Thorkild Lund, som er formand for Dansk Ornitologisk Forening i Nordjylland, påpeger, at Hjarbæk Fjord og Lovns Bredning er et vigtigt rasteområde for svaner, ænder og blishøns og derfor er udpeget som et Natura 2000-område. Og i den type områder må der ikke planlægges eller gennemføres indgreb, som forringer livsvilkårene for dyr og naturtyper. Behov for mere lagerplads UDVIDELSE: Energinet.dk ønsker at etablere ekstra lagerkapacitet til gas ved at udvide det eksisterende lager i Lille Torup. På nuværende tidspunkt har Energinet.dk's bestyrelse udelukkende truffet beslutning om at genudskylle ét af de eksisterende hulrum, hvis tilladelsen gives. Ansøgningen om udskylning dækker også etablering af nye hulrum i undergrunden. I forbindelse med hver etape skal Energinet.dk bevise, at vandmiljøet ikke har lidt skade. Ellers bliver tilladelsen til næste etape inddraget. IMPORT: Når Danmark fra omkring 2016 skal importere gas, øges behovet for lagerplads. I dag består Energinet.dk's gaslager i salthorsten under Lille Torup af syv kaverner, som hver er 300 meter høje.\n19 Vi har ingen interesse i at ødelægge vandmiljøet i Limfjorden... Gaslagerchef Leif Hansen, Energinet.dk - I forvejen er koncentrationen af miljøfarlige stoffer forhøjet i området. Så vi er bekymrede for, at fuglenes fødegrundlag forsvinder, både som følge af indtag af vand fra Hjarbæk Fjord og udledning af salt og miljøfarlige stoffer i Lovns Bredning, siger Thorkild Lund. Sammen med mange andre peger han på, at alternative muligheder ikke er undersøgt tilstrækkeligt godt. Miljøcenter Århus og Energinet.dk oplyser dog, at en række alternativer er undersøgt, bl.a. kommerciel udnyttelse af saltet, men kvaliteten er desværre for ringe. Håber på politikerne Thorkild Lund gør sig ikke de store forhåbninger om, at Miljøcenter Århus strammer kravene til Energinet.dk's udskylning. Så han sætter sin lid til, at politikerne vil gribe ind. Og sagen har allerede været taget op af en række politikere. Både den nuværende og den tidligere miljøminister har dog afvist kritikken. - Men ministeren kan jo påvirkes af sine kolleger på Christiansborg. Det er før set, siger Thorkild Lund. Af Torben Lindberg Foto: Lars Holm m.fl. Læs mere på nettet WWW: Miljøcenter Århus har offentliggjort VVM-redegørelsen samt tilsendte spørgsmål og høringssvar på hjemmesiden På er det muligt at læse meget mere om Energinet.dk's planlagte udvidelse af gaslageret. Fakta om udskylningen Det vand, som Energinet.dk søger om lov til at udlede, vil efter fortynding have stort set samme saltindhold som vandet i Lovns Bredning. I salthorsten forekommer der naturligt en række metaller. Metallerne findes i forvejen i miljøet også i Limfjorden. Tilbagegang i fiskebestandene i 1980'erne fandt ikke kun sted i Lovns Bredning den skete også i andre indre danske farvande og skyldtes primært udledning af kvælstof fra landbruget. Koncentrationerne af tungmetaller i Lovns Bredning adskiller sig i dag ikke fra det generelle billede i resten af Limfjorden. Det kan ikke konstateres, at den tidligere udskylning af kaverner har medført ophobning af tungmetaller. Energinet.dk skal opsætte filtre, så indsugningen af dyr og planter fra Hjarbæk Fjord minimeres, og udpumpningen af dødt, iltforbrugende materiale i Lovns Bredning begrænses. Hvis Energinet.dk får tilladelse til at udskylle kaverner, vil Miljøcenter Århus opstille skrappe krav, som skal sikre, at vandmiljøet hverken bliver påvirket på kort eller lang sigt. Kilde: Miljøcenter Århus Nyhedsmagasinet omenergi 19 Miljøministre er trygge CHRISTIANSBORG: Udvidelsen af gaslageret har medført en række spørgsmål til både tidligere miljøminister Troels Lund Poulsen (V) og nuværende miljøminister Karen Ellemann (V) fra især Steen Gade (SF) og Per Clausen (Enhedslisten). Begge ministre har afvist, at Energinet.dk's ønske om at skabe mere lagerplads i salthorsten giver anledning til bekymring. Per Clausen stillede følgende skriftlige spørgsmål til miljøminister Troels Lund Poulsen: "Mener ministeren, det er miljømæssigt forsvarligt, at der i forbindelse med udvidelsen af gaslageret i Lille Torup vil blive udledt 18 millioner tons salt, som er forurenet med bly og andre tungmetaller, i Limfjorden, når man tager hensyn til, at en mindre udledning i 1983 havde meget alvorlige konsekvenser for fiskelivet i området?" Troels Lund Poulsen svarede blandt andet: "Viborg Amt var tilsynsmyndighed for udledningen, da lageret oprindeligt blev etableret i begyndelsen af 1980'erne. Viborg Amt konstaterede ikke væsentlige miljømæssige problemer i forbindelse med etableringen hverken med iltsvind eller tungmetaller. Der var kortvarigt et mindre problem med skumdannelse, og det blev løst ved at ændre lidt på udledningsforholdene." På et samråd i Folketinget i april spurgte Mette Gjerskov (S) blandt andet den nye miljøminister Karen Ellemann: "Er du slet ikke selv bekymret? Jeg synes, at der er så meget uafklaret i den her sag, at jeg ikke kan forstå, hvis du ikke er bekymret". Karen Ellemanns svar lød: "Jeg er tryg ved den konstante overvågning, der finder sted, før under og efter de nye tilladelser er givet".\n20 Jeg er vild med grønne løsninger, der samtidig forbedrer kvaliteten. Når jeg cykler til S-toget om morgenen, så er jeg god ved klimaet og får samtidig frisk luft og motion Henrik Teglgaard Lund, som er nyudpeget sekretariatschef i Center for Energibesparelser netop Nyhedsmagasinet omenergi 20 ØSTDANSK: Sådan forventer arkitekterne, at Energinet.dk's nye østdanske kontorhus på 2900 kvadratmeter kommer til at tage sig ud, når det står færdig til indflytning i september næste år. Illustration: Henning Larsens Tegnestue Energirigtigt kontorbyggeri i Ballerup STREGER: Henning Larsens Tegnestue har trukket stregerne til det nye kontorhus i Ballerup, som Energinet.dk's østdanske afdeling flytter ind i til september næste år. Tegnestuen indgår i det vindende entreprenør-team, Dahl Entreprise A/S, som tager første spadestik i august. Det nye kontorhus er dimensioneret til at huse 105 medarbejdere, hvoraf hovedparten nu har hjemme på Lautruphøj i Ballerup. Der bliver tale om et lavenergihus, som placeres på en kvadratmeter stor grund på Pederstrupvej i udkanten af Ballerup. Vidensdeling Kontorhuset bygges op om et stort åbent rum i midten, et såkaldt atrium, med mødelokaler og fællesfaciliteter i stueetagen og åbne kontorer på 1. sal. Det bliver 'blødt' i sit udtryk, idet arkitekten søger at passe bygningen ind i landskabet for dermed at skabe en glidende overgang mellem landsby, natur og industriområde. - Vi bygger nyt for at skabe optimale betingelser for den vidensdeling, som virksomheden er så afhængig af. Derfor satser vi på konceptet med åbne møderum og kontorer, som vi næsten kun har gode erfaringer med i vores hovedkontor i Erritsø, siger direktør Peter Hodal, som leder den østdanske afdeling. Bygningen alene kommer til at koste 53 millioner kroner, men ifølge Peter Hodal kommer Energinet.dk til at sidde billigere end i de nuværende lokaler. - Desuden kan vi få et moderne energibesparende hus, der favner og udvikler de værdier, vi har i virksomheden, tilføjer Ballerup-direktøren. Vindmølleindustrien trodser finanskrisen EKSPORT: Med en samlet eksport i 2009 på 41,7 milliarder kroner holdt Vindmølleindustrien det høje niveau fra Industriens eksport udgør i dag 8,5 procent af den samlede danske eksport mod 7,2 procent i Det fremgår af den årlige branchestatistik med dugfriske tal for industriens omsætning, eksport og beskæftigelse. - Trods krisen har vi fastholdt samme høje eksportniveau som i rekordåret 2008, siger Jan Hylleberg, som er adm. direktør i Vindmølleindustrien. Han forventer, at beskæftigelsen vil stige til cirka i år og dermed indhente halvdelen af de tabte arbejdspladser i Vindmølleindustrien forventer, at potentialet for eksport til det danske nærmarked det nordvestlige Europa vil vokse fra 35 GW i dag til minimum 117 GW i Det svarer til en vækst på mere end 10 procent årligt frem mod\nDansk Gas Forening Gastekniske Dage 2012 Den 16. maj 2012 kl. 10:05. Vedligehold af kaverner på Ll. Torup Gaslager Ved Jakob Kjær, Energinet.\nDansk Gas Forening Gastekniske Dage 2012 Den 16. maj 2012 kl. 10:05 Vedligehold af kaverner på Ll. Torup Gaslager Ved Jakob Kjær, Energinet.dk 1 2 Placering af de 7 eksisterende kaverner der blev anlagt


Reminder om one-pager og pitch for fyrtårnsprojekter\nReminder for fyrtårnsprojekts one-pager og pitch\nMUDP har åbnet for ansøgninger til en pulje på 134 mio. kr. til udvikling af nye miljøteknologiske løsninger, herunder ansøgningsrunden til fyrtårnsprojekter\nFyrtårnsprojekter etablerer og demonstrerer nye miljøteknologiske løsninger i fuld skala. Projekterne involverer typisk flere aktører og bidrager til at fremme samarbejde på tværs af brancher. Fyrtårnsprojekter kan eventuelt kombinere flere løsninger og teknologier og dermed også demonstrere helhedsløsninger.\nOne-pager og pitchmøde\nAnsøgere, som overvejer at kaste sig ud i et fyrtårnsprojekt, har mulighed for at trykprøve ideen over for en medarbejder i MUDP’s sekretariat. Dette sker ved at indsende en såkaldt ”one pager”, som på én side beskriver ideen.\nPå et efterfølgende pitch-møde kommenterer en sekretariatsmedarbejder mundtligt projektideen og vurderer, om den ligger inden for rammerne af MUDP generelt og om den har potentiale som fyrtårnsprojekt.\nDet er en god idé at indsende en one-pager, før man skriver selve ansøgningen, men det er ikke en forudsætning for at søge om tilskud til et fyrtårnsprojekt.\nFrister for one-pager og ansøgning til fyrtårnsprojektet\nFrist for indsendelse af one-pager: 10. marts 2020 kl. 23.59\nAnsøgningsfrist: 14. august 2020 kl. 12.00\nLæs mere om Fyrtårnsprojekter 2020\nInformationer omkring den almindelige ansøgningsrunde kan findes her.\nOne-pager og pitch-møde\nI marts 2020 kan man indsende en en-sides projektbeskrivelse - en ”one-pager” - og få feedback på sin idé fra en af sekretariatets medarbejdere. På dette pitch-møde får man mundtlig tilbagemelding på både den skriftlige og den mundtlige projekt-fremlæggelsen. One-pager og pitch-møde er dog ikke en forudsætning for at søge tilskud fra MUDP.\n”One pager” skrives i en særlig skabelon: Skema til pitch. Find skabelonen i boksen nedenfor.\nBemærk vejledning bagerst i skabelonen.\n”One pager” og anmodning om pitch-møde sendes til: Obfuscated Email\nMailen mærkes i emnefeltet med: ”MUDP Pitch 2020 – (anfør projektemne) ”\nAnsøgningsskema til MUDP fyrtårnsprojekt\nBudgetskema til MUDP fyrtårnsprojekt\nSkema til pitch\nMan kan også finde svar på typiske spørgsmål under FAQ på MUDP’s hjemmeside.


Beer Pong - her er de officielle regler | Henrik Bruhn\nDet er et sjovt drukspil, hvor alle kan være med, men vidste du at der rent faktisk bliver afholdt professionelle turneringer i Beer Pong?\nDet er ikke kun et drukspil, hvor det handler om at være god til at ramme modstanderens kopper, men en ægte sport, hvor der bliver afholdt verdensmesterskaber. Der er mange som spiller Beer Pong inden fest, til fest og det er på nogle diskoteker også muligt at dyste i ”drik din modstander fuld” pong, uden helt at have styr på de officielle regler.\nSå hvad er reglerne egentlig?\nReglerne er egentligt meget simple, men nu sætter jeg de officielle regler op for dig, én gang for alle, så alle er med.\nDu starter med at lave 2 hold. Holdene kan bestå af 1-2 spillere. Hvert hold skal bruge samme antal bolde som spillere. Derudover skal der bruges 10 plastikkopper pr. hold. Der skal bruges et bord, hvor de officielle regler anbefaler målene: 240 x 60 x 70 cm. Bordet må afvige med max 10 cm fra disse mål.\nKopperne skal opstilles i en trekant. For at få den rigtige opstilling, kan du bruge en Rack, som i bund og grund bare er en ramme. Det gør at kopperne står med den korrekte afstand til hinanden og i den rigtige form. Hvis du vil spille som en pro, kan der købes officielle og professionelle kopper, borde og racks til formålet at drikke din makker/modstander fuld.\nNår der er inddelt hold, fordelt kopper og bolde, kommer vi til det boblende indhold som skal i kopperne. Du bestemmer selvfølgelig selv, hvad du helst vil have i dine kopper, men igen skal det være efter de rigtige regler, må der bruges øl, Somerspy, Mokai eller andet som ligger indenfor samme boldgade. Indholdet skal fordeles så der er 66 cl i hver kop.\nSpillets gang og spilleregler\nNår alt det praktiske er løst, er du klar til at komme i gang. Der skal nu udtrækkes et hold, som skal starte. Det kan gøres ved lodtrækning, eller ved at hvert hold kaster en bold. Rammer kun det ene hold, er det, det hold som starter. Koppen er stadig med i spillet.\nDet hold som starter må kaste en bold hver. Altså, er der to spillere på et hold, må begge spillere kaste én bold hver. Rammer begge spillere en kop, får de et 3. kast, hvor de selv vælger hvem der kaster. Dette kaldes et Rollback. Når kopperne er ramt, så fjernes de fra bordet. Kastes der igen, inden de ramte kopper er fjernet, og den nye bold rammer i en kop så tæller kastet ikke og skal tages om.\nDu må ikke… Det er ikke tilladt at gribe boldene, medmindre de er røget forbi bordet. Er bolden ved at ryge i en kop, og du rør ved den, så må modstanderen fjerne en kop og de bestemmer selv hvilken. Du må dog godt forsøge at fjerne bolden eller fjerne den, når den har ramt en kop, eller hopper rundt på kanten af en kop – MEN du må ikke puste bolden op af koppen, eller tage den op af koppen med fingrene. Er bolden først røget i koppen, så er det dødt løb, så er koppen ude.\nDu må heller ikke forsøge at få bolden slået ud af kurs, ved f.eks. at flytte bordet, kopperne eller puste bolden i en anden retning. Gør du det alligevel, så gælder det som ramt kop og modstanderen må fjerne en valgfri kop.\nDu må i mod, hvad mange ellers siger, gerne læne dig ind over bordet. Læser du reglerne mange andre steder, så må albuen ikke gå ind over bordet, når der bliver kastet. Men efter de officielle regler, må du gerne læne dig ind over bordet. Du må dog ikke flytte dine kopper, for at kunne læne dig længere frem. Reglen om, at man gerne læne sig ind over bordet, er lavet netop for at undgå diskussion om, hvornår man står bag ved bordet eller ej, og hvornår albuen rækker ind over bordet.\nDe øvrige grundlæggende regler\nMens spillet er i gang, skal du også huske at tage højde for en række andre regler. Der er mange forskellige bud på, hvad disse regler er og det kan være forskelligt, hvilke regler man er vant til at spille efter. Men jeg opsummerer her igen, de officielle Beer Pong Liga regler.\nOpstillingen af kopperne er ikke tilfældig. Kopperne skal hele spillet stå indenfor trekantsrammen, eller i formen af en trekant. Som kopperne bliver skudt ud, bliver de samlet i midten. Den sidste kop sættes nederst i trekanten, altså tættest på bordkanten.\nVælter du en eller flere af dine egne kopper under spillet, tæller kopperne som ramt. Dog må du godt, hvis modstanderne ikke opdager det, rejse kopperne op og spille videre. Bliver det ikke opdaget, så er der frit spil og du kan lade som om det er aldrig er sket. Opdages det, mens du er i gang med en nødløsning, så er kopperne ude af spillet. Rammer du en af dine kopper under spillet, tælles den ikke som ramt. Med andre ord, er der altså ikke mulighed for selvmål, med mindre du bryder en af de ovenstående regler.\nRammer bolden en evt. forhindring på ”banen” i form af en dåse, kapsel, telefon eller andet og stadig rammer op i modstanderens kop, så tæller skuddet og koppen er ude. Det er samtidig tilladt at distrahere modstanderne med bl.a. lyde, bevægelser og endda ved at smide tøjet. Du må dog i dit forsøg i at distrahere modstanderen, ikke læne dig ind over bordet og blokere for udsynet til dine kopper.\nVinderen findes, når er der er spillet bedst ud af tre. Det er altså muligt at få op til 2 point med fra hver kamp. Pointene fordeles, ved hver runde i kampen. Det vil sige vinderen får 2 point og taberen får 1 point med sig videre.\nSpillet er i princippet slut, når det ene hold har udryddet alle modstanderens kopper. Føler det slåede hold sig ovenpå, har de mulighed for at kræve overtid, hvis det vindene hold har tre eller flere kopper tilbage. For at kunne kalde overtid, skal det ellers tabende hold ramme alle de tilbagestående kopper med én bold hver, og en Rollback, som er der, hvor der bliver uddelt et ekstra kast. I overtid, skal begge hold have 3 kopper. Det er i overtiden, tilladt at have vand i kopperne. Det ellers vindende hold starter i overtiden og fortsætter indtil det ene hold har ryddet alle modstanderens kopper.\nBeer Pong som vi kender det\nSom du nok har bemærket, så har jeg ikke nævnt, hvornår det er indholdet i kopperne skal tømmes. Når Beer Pong spilles som et drukspil, så skal indholdet i kopperne drikkes, når de bliver skudt ud af spillet. Er du hardcore til at ramme modstanderens kopper, får du hurtigt drukket din modstandere fulde.\nVil du se alle de officielle regler, så kan du finde dem her. Ellers er der ikke andet tilbage, end at sige god kamp. Husk at følge med hver fredag, hvor jeg deler inspiration til flere festlige indslag, sjove historier og hverdags sjov.


Volvo Penta forhandler - Brdr. Petersens Maskinfabrik\nFind din Volvo Penta motor eller reservedel hos os.\nBrdr. Petersen’s Maskinfabrik er din Volvo Penta forhandler, når du skal bruge motorer og reservedele til din båd. Volvo Penta er verdenskendt for sin høje kvalitet og sikkerhed samtidig med, at du får et produkt med fornuftig økonomisk drift. Vi hjælpe dig med, at finde den motor eller reservedel du har brug for. Hos Brdr. Petersen’s Maskinfabrik har vi i mere end 30 år været autoriseret forhandler af Volvo Penta, hvilket giver os et unikt og dybdegående kendskab til motorerne.\nUanset om du tager på havet for at have en rolig eftermiddag med familie og venner, eller om du skal til søs på den lange rejse, er det vigtigt at du føler dig tryg og sikker. Volvo Penta motorer er kendt for deres pålidelighed og sikkerhed, hvilket er essentielt, når du begiver dig ud på havet. Vi anbefaler derfor vores Volvo Penta motorer, som findes i mange forskellige modeller.\nUanset om du efterspørger hjælp til Volvo Penta motorer eller reservedele, eller om du har brug for rådgivning inden for andre former for Maritim service, kan du være sikker på, at vores kompetente medarbejdere kan hjælpe dig med dine motorudfordringer.\nHvis du har nogle spørgsmål, er du meget velkommen til at kontakte os.


Pizzeria i Munkebo åbner splinterny restaurant: - Vi byggede nyt, fordi vi tror på byen | Kerteminde Ugeavis | Ugeavisen.dk\nDu er her: Forside - Kerteminde Ugeavis - Hans fik en ny lever for 30 år siden: - Jeg slår rekorder hver dag\nDu er her: Forside - Kerteminde Ugeavis - Pizzeria i Munkebo åbner splinterny restaurant: - Vi byggede nyt, fordi vi tror på byen\nOsman Belek er i fuld gang med at indrette de nye lokaler og satser på at restauranten kan åbne den 15. maj. Foto: Mille Thomsen\nPizzeria i Munkebo åbner splinterny restaurant: - Vi byggede nyt, fordi vi tror på byen\nI 24 år har pizzeria og restaurant Capri ligget på Fjordvej i Munkebo. Tiden var imidlertid løbet fra de gamle lokaler, og snart åbner ejer Osman Belek restaurant i helt nybyggede lokaler på samme adresse.\nMunkebo: Der er travlt for tiden på Fjordvej 86 i Munkebo.\nMellem papkasser, stablede møbler og service går 27-årige Osman Belek rundt og sætter ting på plads i de splinternye lokaler, hvor han snart slår dørene op for "Pizza og restaurant Capri".\nPizzeriaet har ligget på adressen på Fjordvej i 24 år. Tiden var imidlertid løbet fra den gamle bygning, hvor Capri havde til huse, og for knap ni måneder siden besluttede Osman Belek at investere stort og rive den gamle bygning ned, for at bygge helt nye lokaler.\n- Vi byggede nyt, fordi vi satser på byen, og vi tror på byen, siger Osman Belek og tilføjer:\n- Pizzeriaet har altid ligget her, og der er en god kundekreds. Og så er det jo familie-arvet, så det vil vi ikke bare lige sådan af med, siger han og fortæller, at det er et af de ældste pizzeriaer på Fyn.\nMens der er blevet bygget nyt, har Capri holdt til i en bygning omme bagved. Her har der ikke været plads til restaurant, men det bliver der igen i den nye bygning, hvor der bliver plads til 30-35 spisende gæster - indendørs eller på den udendørs terrasse.\nOsman Belek satser stærkt på at kunne åbne i de nye lokaler den 15. maj.\nJeg har altid været her i restauranten, lige siden jeg var barn og har kigget på og hjulpet med at lave mad.\n- Ejer af restaurant Capri, Osman Belek.\nOvertog pizzeria som 22-årig\nDet var Osman Beleks far, Hasan, der for 24 år siden - i 1995 - startede pizzeriaet Capri i Munkebo.\nDen 1. juni 2014 overtog Osman Belek, som 22-årig, forretningen fra sin far.\n- Det var nyt og udfordrende, og der var meget nervøsitet. Men jeg tror på mig selv, det har jeg altid gjort, siger Osman Belek, der bor i Odense sammen med sin kone og deres søn.\nHos Osman Belek var der aldrig tvivl om, at han skulle gå restaurations-vejen ligesom sin far.\n- Jeg har altid været her i restauranten, lige siden jeg var barn, og har kigget på og hjulpet med at lave mad, fortæller han.\n- Og jeg godt lide at bruge hænderne, siger han og tilføjer:\n- Og jeg gør det godt.\nSelvom de sidste mange måneder har stået på ombygning og flytning, er det ikke noget, der kan mærkes på omsætningen, fortæller Osman Belek.\nForretningen går strygende, og han har et godt bud på hvorfor:\n- Vi laver god mad, vi har god service, vi er hurtige og vi går ikke på kompromis med kvaliteten, siger han og tilføjer:\n- Og så finder vi ikke på dårlige undskyldninger, hvis vi kvajer os.\nOg selvom jobbet til tider kan være stressende, når alle kunderne bliver pizza-sultne på samme tid, så er Osman Belek meget glad for sit arbejde.\n- Man møder mange mennesker, og det er rigtig dejligt at se, at folk kommer igen og igen, siger han.