Overproduktion af olie. - Page 2\nOverproduktion af olie.\nUSA's olielagre steg med\nby thomasb on Ons mar 18, 2015 7:57 pm\nNu er den totale dagsproduktion, så vidt jeg husker 90 mio brl/dag\nDe amerikanske råolielagre steg med 9,6 mio. tønder i den forgangne uge, viser en opgørelse fra det amerikanske energiministerium onsdag eftermiddag.\nNu er spørgsmålet, hvornår tankene flyder over......\nJoin date : 17/03/15\nDet er ikke bare Danmark\nby thomasb on Ons mar 18, 2015 8:32 pm\nogså Canada lider af insolvente flextumper og lave oliepriser.\nDet er altså ikke smart at prøve at holde prisen, når lagrene flyder over.\nEt læseværdigt indlæg fra Litauen.\nby Thomas on Fre mar 27, 2015 10:53 pm\nIkke at det er så langt.\nJust imagine, if the whole Europe were to reduce its consumption by 60 percent, it would be a huge blow to Gazprom,” the minister said.\nDen eneste måde det kan imødegås på er ved at sænke prisen på gas. Det er imidlertid vanskeligt, fordi med de renter, der er aktuelle, så hænger frugterne virkelig lavt.\nThe European Commission is said to be readying charges against Gazprom after a two-year investigation into the Russian group's allegedly unfair pricing practices in Lithuania and other Eastern European countries.\nGad vide, hvad der opholder Vestager?\n“This case should be heard this summer and we are expecting the decision either late this year or early next year. The amount involved is really quite big – 1.5 billion euros,” Masiulis said.\nVi taler i størrelsesordnen et par Mistral-klasser eller en 6-7 Condor. Lad så være, at Litauen kun får Mistral-klasserne; men de vil kunne sælges, hvorved der bliver en del penge til infrastrukturinvesteringer i Litauen, som kunne behøves.\nAntal indlæg : 26062\nTræk en forklaring.\nby Thomas on Lør apr 18, 2015 11:08 am\nOlieprisen går enten op eller ned. Så kan man jo selv vælge, hvad man har brug for.\nDet væsentlige er, at den er meget nervøs.\nad forbruget: En klar mangel, at Kina end ikke nævnes.\nad produktionen: Der har ikke været en nedgang her.\nad dollarkursen: tja..... Det er nu nok mere investeringerne, der påvirkes.\nad lagrene: Trods årstiden er lagrene fulde.\nad) raffinaderier: Hverken i USA eller Europa kører de på fuld kapacitet. Det trods at flaskehalse - specielt i USA er åbnet.\nad spekulanter: Lidt for primitiv en betragtning. Hvis man ikke er under pres for at sælge - og det kan man komme med fulde lagre og fortsat høj produktion - så vil ingen producent udbyde til en lavere pris end nødvendigt. Om man sælger noget - det kan ikke være de store mængder.\nad sæson: ???? Den er vist lidt søgt - en sommersæson har jo en tilsvarende vintersæson for fyring.\nad Brent/WTI: Kan ikke forklare noget som helst, for de plejer at følges helt tæt ad - og der er i almindelighed tale om at de følges pænt ad.\nDer er ikke megen hjælp at hente i Berlingerne. Alt andet lige, så står vi nærmere til et nyt prisfald end uændrede priser - når de sidelæns bevægelser har lagt sig: Der er ikke nogen trend i øjeblikket.\nOPEC fastholder produktionen.\nby Thomas on Lør jun 06, 2015 12:59 am\nSagen er den, at der skal skæres ned på olieproduktionen; men det skal være de dyreste producenter, der forsvinder - og det vil sige Rusland.\nIndtil Rusland er knækket, betyder reduceret produktion alene reducerede markedsandele - det gider Saudi ikke. Oman har problemer med olieprisen og diverse former for fodboldbestikkelser.\nDer er masser af gas!\nby Thomas on Fre jul 10, 2015 7:08 pm\nDer er masser af olie - masser.\nby Thomas on Tirs jul 14, 2015 11:19 am\nBenzinprisen tager et dyk.\nIkke overraskende med atomaftalen med Iran. Det er så nok også et spørgsmål om at bryde forbindelsen mellem Rusland og Iran. Iran kan vel se at støtten fra Rusland til dem er for at holde olieprisen oppe - derfor er det lidt dumt, at russiske terrorister nu slår iranske terrorister ihjel - og omvendt: Den slags har aldrig forstået de finere nuancer i storpolitik.\nMen Irans atomvåben - tja... dem kan de jo ikke lave uden Ruslands hjælp - de vil i hvert fald ikke virke - ikke uden poloniumtændsats. Det gør så, at problemstillingen omkring berigelsen af uranet og udvinding af det derved fremkomne plutonium er lidt irrelevant.\nMen vi kommer nu nok til at se endnu lavere oliepriser - vi skal ned på de 25-30 USD/brl som jeg hele tiden har sagt - det kan så godt være, at der tages en pause på godt 45 USD/brl. Sagen er jo, at Iran vil få gavn af en olieprissænkning, fordi eksport via de nuværende dunkle kanaler vil være kostbar.\nGuldprisen har gennem længere tid været trykket - eller rettere kørt sidelæns; men nu tyder noget på, at Rusland ikke har flere kræfter til at holde guldprisen oppe. Der er ganske enkelt ikke USD til spekulative opkøb.\nVil det ikke øge olieforbruget i Kina? Nej, da. Kina er i lokummet og kommer ikke op derfra.\nDet er som jeg siger, at balancen på olieprisen er brudt: Rusland har interesse i en høj oliepris - det har de stadig; men kan ikke holde den. Kina er nok interesseret i en lav oliepris; men så heller ikke mere: Det er hvedeprisen, de er bange for.\nMon ikke også snart Nordkorea giver sig?\nHvordan går det så bankerne i Norge og Sverrig?\nSEK er godt nok faldet til 79 øre og det er ikke meget, hvilket nok skyldes, at NOK er faldet til 83 øre - jeg mener: Det er nok årsagen til, at SEK ikke er faldet mere.\nMed Iranaftalen er der tale om en selektiv prisforhøjelse,\nby Thomas on Ons jul 15, 2015 2:19 pm\noverfor Kina - og Indien - på olie: Det er formentlig dem, der har solgt store mængder udenom embargoen - det kan jo naturligvis lade sig gøre - mod en klækkelig rabat.\nJeg formoder også en betydelig del har været handlet i guld.\nDet skal man nu have ud af omsætteligheden - guldet altså - så det kan nedskrives i værdi - igen guldet altså: Dermed opnås at de eneste lande, der reelt regner guld for penge: Rusland, Iran, Indien og Kina - de bliver ruinerede.\nAlene det at tage transaktionsbehovet ud af guldmængden vil give klask.\nVi står formentlig i den situation at verdensmarkedsprisen på olie kan falde - betydeligt - og samtidig overfor en prisforhøjelse til Kina og Iran får mere for deres olie.\nDet er nok det, der har været brækjernet i forhandlingerne med Iran - for at få dem til at opgive atomplanerne.\nRe: Overproduktion af olie.\nby klogeaage 35 on Man jul 20, 2015 12:47 pm\nThomas skrev: overfor Kina - og Indien - på olie: Det er formentlig dem, der har solgt store mængder udenom embargoen - det kan jo naturligvis lade sig gøre - mod en klækkelig rabat.\nSom Hjorten med koldsved også har opdaget\nAntal indlæg : 2213\nby Thomas on Man jul 20, 2015 12:56 pm\nNu mener jeg, at en oliepris på 63 USD/brl. er vildt optimistisk af Finansministeriet. 51-52 USD/brl. er nok mere realistisk, som det ser ud i øjeblikket. Hvad man så overser: Det betyder altså billigere råvarer til hele økonomien - lavere lønvækst og større forbrug.\nMen ja, der skal besparelser til på budgetterne: Kontanthjælp og Folkeskole. Betyder det ikke større arbejdsløshed? Ikke nævneværdigt.\nby Thomas on Fre jul 24, 2015 2:04 am\nCirb skrev: http://finans.dk/live/okonomi/ECE7334078/Olierige-Venezuela-beder-om-kinesisk-hj%C3%A6lp-efter-prisfald/\nEr det blevet bedre? Nej, det ved gud det ikke er.\nby Thomas on Tors jul 30, 2015 10:56 am\nDet der overrasker:\nSelskabet er nødt til at være modstandsdygtig i det nuværende olieprismiljø, selvom vi ser potentiale for en tilbagevenden til et 70-90 dollar prisbånd per tønde på mellemlangt sigt, skriver Shell.\nDe 90 USD/brl. blev passeret for nedadgående i oktober (som erfaringsmæssigt er de nyeste tal, der kan indgå i en budgettering). Men hvorfor tror man på den pris på "mellemlangt" sigt. Der er noget i deres analytiske struktur, der ikke rigtigt hænger sammen.\nNu har selv banksvinene opdaget\nby Thomas on Man aug 10, 2015 6:49 pm\nat der produceres alt for megen olie.\n»Men på trods af de lavere priser har effekten været meget beskeden, og den amerikanske olieproduktion er faldet meget lidt. Og på det seneste har markedet endda oplevet, at den såkaldte "rig-count" - antallet af brøndboringer - igen er stigende. Det er et signal om, at de lavere priser vil få en mindre effekt på produktionen end hidtil antaget,« siger Arne Anders Lohmann Rasmussen.\nRimelig forudsigeligt, at efterforskningen bliver billigere - investeringen i olierigge er temmelig ligegyldig - bare der er et lille dækningsbidrag.\nOlieprisens udvikling i de kommende måneder vil især afhænge af, om produktionen i USA igen begynder at stige, og hvordan den økonomiske vækst i Kina arter sig. Også dollarkursen spiller en rolle.\nTja.... alle tre dele tyder på lavere oliepris.\nby klogeaage 35 on Man aug 10, 2015 8:03 pm\nThomas skrev: at der produceres alt for megen olie.\nDead cat bounce ??\nby klogeaage 35 on Man aug 10, 2015 8:07 pm\nDet var nu denne kat der menes :http://m.nasdaq.com/markets/crude-oil.aspx\nby Thomas on Man aug 10, 2015 8:24 pm\nklogeaage 35 skrev: Det var nu denne kat der menes :http://m.nasdaq.com/markets/crude-oil.aspx\nNjjaaarhh.... stigende noteringer betyder ikke det store: Der er fyldte lagre, så køberinteressen er til at overse. Bl.a. bruger man tankskibe som lagerplads. Det, der er problemet er benzinpriserne, der kun falder langsomt, fordi raffinaderierne er flaskehalsen.\nI øjeblikket er med olie som med ejerlejligheder: De er oh, så kostbare.... men der er ikke nogen der gider spørge.....\nby Thomas on Man aug 10, 2015 9:16 pm\nDu kan også tage med dagsintervaller - så ser det ud til en overordentlig jævn nedgang i olieprisen med ca. 1% om dagen.\nDet går ikke for Kina.....\nby Thomas on Tirs aug 11, 2015 6:07 pm\nLavere oliepriser gør det ikke. Ikke alene.\nVæksten i Kina er på vej i lokummet af helt andre grunde og billigere olie er ens for alle.\nDen egentlig pointe\nby Thomas on Ons aug 12, 2015 9:10 am\n- hvis det ikke er for højtravende et udtryk - med de kinesiske devalueringer er:\nRusland kan ikke nedsætte produktionen: Der er ikke nogen der vil låne dem fem flade ører. Derfor er de nødt til at sælge al den olie de kan - koste, hvad det koste vil!\nStyret i Moskva er sådan set ligegyldigt, fordi uanset hvad, så vil det være nødvendigt med en vis import - om ikke andet vil sulten drive russerne til det. De kunne godt producere de fornødne fødevarer; men de gør det ikke - det vil nemlig betyde en radikal omfordeling af hvad der er tilbage af velstand i Rusland til landbruget og bønderne - og det sker ikke. Det er meget mere sandsynligt med massakrer og borgerkrig i Rusland. Det ligger ikke så langt væk endda.\nby klogeaage 35 on Ons aug 19, 2015 9:35 pm\nThomas skrev: - hvis det ikke er for højtravende et udtryk - med de kinesiske devalueringer er:\nDig og dine 1% daglige fald, nej makker kan du sige 5% fald!!!!!\nby Thomas on Ons aug 19, 2015 10:07 pm\nGodt set, men det har jeg også: Det er en del af det daglige mønster. Fra kl. 8 dansk tid til 20, så kryber prisen opad. Det skyldes naturligvis, at der ikke er nogen, der køber noget: Lagrene er fulde, så der er ganske enkelt ikke noget sted at proppe olien hen. Derfor køber man ikke.\nSå kan man lige så godt som sælger sætte et fedt prisskilt i vinduet - (lidt som rabatterne på hårde hvidevarer. Når ingen køber noget, så kan man lige så godt sætte listeprisen i top og så give nogle "ekstraordinære rabatter" - special price: Just for You.)\nNår USA lukker deres handel, så er der købere men de ligger meget langt nede. Markedsprisen falder i øjeblikket med 1% om dagen. Den falder så gerne på dagen med 5% - hvilket er ligegyldigt, for det, der handles kan ikke fylde smørekanden til en symaskine.\nSet på dagsbasis er faldet ca. 1% ifht. i går - lidt op og ned - men man kan endog se, hvordan faldet flader ud - hvilket det vil gøre, hvis det daglige fald er konstant i procent ifht. gårsdagen.\nMen jo, der er en masse fantasier i den verden - og det er det, der indikerer for mig, at der ligger en politisk vilje bagved, for det er ikke dem med de fulde lagre, der morer sig med at nedskrive lagerværdien og tabe penge på den måde.\nby Thomas on Tors aug 20, 2015 5:16 am\nHmmm..... det spændende er hvor længe det bliver ved. 2009 var nede i 33 USD/brl....... Jeg mener den Saudiske minister - tilsyneladende skødesløst - slyngede tallet 30 USD/brl. ud, hvilket jeg så oversætter til 20-25 USD/brl.\nDet er nu ikke noget, der vil komme Kina noget videre til gavn. Deres forsøg på at holde USD forholdsvis højt, vil give dem udgiften på fødevaresiden - og den energikrævende produktion vil under alle omstændigheder blive lukket ned.\nDet norske perspektiv.\nby Thomas on Fre aug 21, 2015 8:14 pm\nEn hel del ønsketænkning.\nDer er ikke nogen tvivl om, at mange har overinvesteret helt vanvittigt i forventning om, at olieprisen ville blive på 100 USD/brl. - evt. når alt gik galt på de nævnte 60-70 USD/brl.\nMed en oliepris på nu 40 USD/brl. er der ikke nogen tvivl om, at mange af de gjorte investeringer har været forkerte - ligesom Tobin Q og ejendomsinvesteringerne. Dvs. værdien af den udvundne olie kan ikke betale afskrivning og forrentning af den investerede kapital.\nDet vil sige at ikke så få af pengene investeret er TABT.\nPå den anden side vil producenterne blive ved med at producere så længe de kan få bare et lille bidrag til dækning af de rå omkostninger til oppumpning, vedligehold etc. dækket. Derfor er investeringsbetragtningen ganske uaktuel. Det nytter ikke at græde over spilt mælk.\nDet er bankerne og investorerne selvfølgelig fornærmede over, fordi det betyder at de har ruineret sig selv: Lånt penge til folk der ikke bare ikke vil betale, hvad de skylder; men de kan heller ikke.\nSauderne har så indset, at det er de variable omkostninger, der tæller - og de hopper ikke på ideen igen med at lukke ned for produktionen - bare for at redde røven på russerne.\nForeløbig har man lukket ned for nyinvesteringer - olieefterforskning på dybt vand er og bliver tåbeligt - det er så kostbart, at der ikke er nogen idé i at lede i det hele taget - at man kan i dag sige, at det skulle man have ladet være med.\nDet gjorde man imidlertid IKKE.\nDer vil kun blive lukket produktioner ned i det øjeblik prisen ikke kan dække omkostningerne ved at hive olie op ad brønden (herunder nødvendigt vedligehold).\nDet bliver russerne, der lukker ned, fordi det er illusorisk at tro, at de kan hente olien/gassen fra Sibirien og med rørledninger til f.eks. Europa, da det ikke er gratis at pumpe. Problemet for russerne er, at dels har brug for kontanterne, dels er de variable omkostninger til at overse. Det der kommer til at knække dem er, at de ikke kan få pumperne. Hvorfor - fordi de ikke har udviklet de jetmotorer. Når så de jetmotorer ikke kan importeres - ja så er det kun at vente på, at de brænder sammen - hvilket formentlig sker og vil fortsat ske.\nPutin og Rusland sidder med andre ord på en værdiløs formue. Der er såmænd nok af gas - og selvom man afskriver investeringerne som tabte - så vil man stadig ikke kunne producere, for man kan ikke fremskaffe de fornødne pumper. Eksporten til Kina kan man også godt glemme.\nRusland er så afgjort en af de store producenter (specielt efter de fik afpresset de arabiske lande til at begrænse produktionen); men ikke desto mindre vil de lukke ned. Det vil betyde: Absolut ingenting, fordi f.eks. de arabiske lande producerer langt under deres variable omkostninger - de kan bare øge produktionen.\nDet vil de arabiske lande gøre, fordi de har brug for kontanter til at bekæmpe de fundamentalistiske muslimer af forskellig type.\nDer er en del oliesheiker, der vil være personligt ruinerede; men tilbagebetaling af lån vil tvinge dem til at øge produktionen efter pres fra kreditorerne.\nKina vil fortsat lukke ned, fordi vi når et punkt, hvor fødevarerne vil stige så meget i pris, at produktionsomkostninger bortset fra olie stadig overstiger prisen på eksporten.\nDerfor vil efterspørgslen også falde.\nLad os forudsætte, at Rusland har brug for en pris på 60-70 USD/brl. for at fortsætte - det vil være hamrende ligegyldigt: De vil lukke ned alligevel. Som jeg husker tallene så er 2/3 af de russiske skatteindtægter eksportafgifter. Dvs. skatteyderne i Europa er egentlig også skatteydere i Rusland. Det gider de da ikke!\nOm Rusland producerer eller ej er således nogenlunde ligegyldigt for olieprisudviklingen. Alene af den grund, at nyinvesteringer vil ikke blive foretaget.\nKan Rusland overleve - for slet ikke at tale om at vokse i deres militærbudget? Næppe. Kan Kina overleve? Muligvis; men det gør de ikke, fordi byerne vil bryde sammen p.gr.a. fødevareknaphed.\nby guldimund on Fre aug 21, 2015 8:49 pm\nDer er vel også nogle temmelig store anlægsinvesteringer i Golflandene som skal afbetales og holdes i drift. Jeg tænker på Dubai etc etc etc. Det er nok det arabiske perspektiv.\nAntal indlæg : 297\nby Thomas on Fre aug 21, 2015 10:10 pm\nguldimund skrev: Der er vel også nogle temmelig store anlægsinvesteringer i Golflandene som skal afbetales og holdes i drift. Jeg tænker på Dubai etc etc etc. Det er nok det arabiske perspektiv.\nIkke nok med det; men hvem tror Du kommer til at betale for alle de bomber ISIS får i hovedet?\n» USA og olie


Fra præstationskultur til læringskultur - LUXedu\nFra præstationskultur til læringskultur\nSamfundets stigende fokus på elevernes testresultater og karakterer har gjort skolen til et sted, hvor elever konstant mødes af krav, mål og klare forventninger om at præstere perfekt. Dette medfører, at skolen skaber konstant konkurrence mellem eleverne. Denne konkurrence gør, at mange elever oplever mistrivsel, stress og angst for at leve op til kravene i skolen, hvilket kan have betydning i forhold til læring. Men hvordan flytter skolen fokus fra præstationskulturen til en læringskultur, hvor der er fokus på processen fremfor målet og hvordan forbereder skolen eleverne på at trives i samfundets præstationskultur?\nLene Tanggård har skrevet bogen Læringsglemsel, som beskriver vigtigheden af læringsglæde fremfor målstyring. I følge hende lærer eleverne bedre, når de er opslugt af et emne, fremfor når de har fokus på læringsmål.\nLæringsglemsel er modsat et begreb, der skal minde os om det magiske i at lykkes med for eksempel undervisning. Det sker, når eleven glemmer sig selv for en stund i mødet med et fagligt stofområde, når eleven vinder ny erkendelse og indsigt og får lyst til at lære mere. Det resulterer i faglighed på et højere og andet niveau end endnu et hak ved et læringsmål. Det fører også til undervisning, hvor eleverne får plads til at glædes, undres og begejstres.\nI efteråret var jeg så heldig at overvære denne præsentation af Jo Boaler, Professor of Mathematics Education, Stanford University til Scottish Learning festival i Glasgow. Jo Boaler redegjorde for, hvorfor lærerens og elevens mindset har stor betydning for undervisningen og elevens læring.\nBegreberne growth og fixed mindset er udviklet af Carol Dwerk, som fandt ud af at alle har en overbevisning og deres eget potentiale. Nogle mennesker tænker, at deres intelligens er mere eller mindre fikseret – enten kan du lære noget eller også kan du ikke. Andre har et voksende mindset, hvor de tror på at de kan lære alt og at deres intelligens kan vokse. En tredje gruppe bevæger sig mellem de to mindsets. Elever med fixed mindset har større tendens til at give op ved udfordringer, hvor elever med growth mindset fortsætter på trods af udfordringer. Det vigtige i hendes teori er, at det er muligt at udvikle sit mindset fra fixed til growth.\nJo Boaler demonstrerede undervisning, som både tager højde for nyere hjerneforskning og mindsetudvikling. Undervisningen har fokus på processen fremfor målet og bygger på forskellige arbejdsmetoder, som fordrer eleverne til at begå fejl og anvende disse til at udnytte deres fulde potentiale.\nHvordan omdanner vi frustration til lærerige fejltagelse\nI forbindelse med et netværksmøde i fablab blev jeg bedt om, at komme med et indspark til debatten. Jeg gav oplægget titlen: Hvordan omdanner vi frustration til lærerige fejltagelser?\nforrigeFå dine elever på TINKERCAD\nnæsteDesign af grammatisk terning ved 3D-print\nCookies og kaffe: Denne side benytter cookies - desværre kun af den statistiske slags. Læs mere her: Cookie Politiet


af Kristian Mølgaard • 17/04/2016 • 0 kommentarer\nHvis du står overfor at skulle flytte indenfor den nærmeste fremtid, vil der være en række forskellige ting, som du med fordel kan få styr på, inden flytningen skal finde sted.\nNoget af det som du blandt andet med stor fordel kan få gjort dig nogle overvejelser omkring er, hvordan selve flytningen skal forløbe i praksis – og ikke mindst kan det være en god idé at få gjort dig nogle tanker om, hvor og hvordan dine forskellige ting skal opbevares.\nEn særdeles praktisk løsning for dig som står overfor at skulle flytte vil eksempelvis være at leje dig til en flyttecontainer, som du kan gøre brug af til at opbevare dine mange forskellige ting i\nLeje af en flyttecontainer vil nemlig resultere i en lang række fordele.\nBlandt andet vil der være den væsentlige fordel, at du med en flyttecontainer får muligheden for at klare flytningen i dit helt eget tempo. Containeren står på din adresse i den tidshorisont, hvor du har behov for det, og så vil du kunne få hjælp til at få containeren flyttet over på din nye adresse i god tid.\nDette er en praktisk løsning, som en stor del af de danskere, der står overfor at skulle flytte vælger at benytte sig af.\nHvis du gerne vil leje en container i forbindelse med, at du skal have din flytning klaret, så er der bestemt gode muligheder for dette flere steder.\nHvad koster leje af en flyttebox – og hvor kan den lejes?\nKunne du godt tænke dig at leje dig en flyttebox, så er der heldigvis rig mulighed for dette et hav af forskellige steder – blandt andet hos virksomheden Boxit, som udlejer containere i flere forskellige størrelser til flytning.\nHer har du mulighed for at få en flyttebox i netop den periode, du gerne vil have det. En stor fordel ved at leje her er, at du får nogle fornuftige priser. Ofte vil prisen på leje af en flyttebox være bestemt ud fra, hvor lang tid du ønsker at leje den.\n– Har du i øvrigt brug for mere inspiration i forbindelse med din flytning, vil der ligeledes være et hav af gode informationer at finde på denne side.\n← Sådan skaber du mere lys i din bolig\nSådan slipper du af med flisepest →


Badevandet er klar til sæsonen - Stevnsbladet\nForside>Alle indlæg>Miljø>Badevandet er klar til sæsonen\nBadevandet er klar til sæsonen\nBadevandet på alle 9 badestrande på Stevns kan nu kategoriseres som godt eller udmærket. Det viser resultatet af EU-Kommissionens årlige badevandsrapport\nKvaliteten af badevandet ved Ahornvej og Rødvig er blevet markant bedre siden EU-Kommissionens sidste badevandsrapport, hvor de to strande faldt under kategorien ’Dårlig’.\nIfølge den nye badevandsrapport er kvaliteten af badevandet blevet klart bedre, og vandet ved alle de 9 strande på Stevns er nu i kategorien ’Godt’ eller ’Udmærket’.\n’Det er rigtig godt, at kvaliteten af vores badevand er blevet bedre. Badevandet ved strandene ved Ahornvej og Rødvig er især blevet forbedret, og det er dejligt, at vi nu kan sætte skilte op på alle vores ni strande om, at badevandskvaliteten er i den gode ende, enten god eller udmærket’, siger Berith Burkandt, der er leder af Natur & Miljø i Stevns Kommune.\nDe 9 badestrande ligger i 2016 i følgende kategorier:\nMagleby Skov Udmærket\nRødvig Ø Udmærket\nRødvig V Udmærket\nVed Vejs Ende God\nVed Lunden God\nStrøby Egede – Ahornvej God\nBadesæsonen starter officielt den 1. juni og varer til den 1. september. På stevns.dk kan du læse mere om kommunens badestrande og se badevandsprofilerne for hver enkelt strand.\nVoldsomme regnskyl har haft betydning\nDet var voldsomme regnskyl, der tidligere år har overbelastet kloakkerne, så de er løbet over, og spildevand er løbet ud i badevandet og har forringet kvaliteten. Fejlkoblinger ved Ahornvej og ved Rødvig gjorde problemet værre, men Stevns Kommune fandt i samarbejde med forsyningen frem til fejlen, der nu er lavet.\n(Kilde: Stevns Kommune. Foto: Charlotte Skøtt)\nForrige indlægStemningsbilleder fra indvielse og åbent hus på Flygtningecenter Mandehoved\nNæste indlægRadioer stjålet fra klubhus


Chas. Hude - eksperter i patenter, varemærker og design\nDesign på den sikre side\nUnik formgivning spiller en afgørende rolle for markedsføring og afsætning. Derfor skal du ikke gå på kompromis med registreringen.\nMed en designregistrering kan du få eneretten til et konkret produkts udseende og blive beskyttet mod andres efterligninger og misbrug. Du kan forbyde andre at kopiere og udnytte det arbejde, du har lagt i designet, så du ikke får udhulet de ressourcer, der er investeret i produkter som:\nI samarbejde med specialisterne hos Chas. Hude kan du tilrettelægge en strategi for den mest hensigtsmæssige, dækkende og præcise designregistrering, så du med det samme kan bevise dine rettigheder over for samarbejdspartnere, konkurrenter og domstole i tilfælde af krænkelser.\nFra første fase til håndhævelse\nVores juridiske rådgivere kan vejlede om alle aspekter inden for designbeskyttelse og hjælper dig lige fra den indledende fase, hvor du skal overveje, om en designregistrering er relevant og lønsom for det aktuelle produkt.\nDernæst kan de hjælpe dig med at vurdere, hvilke lande det vil være relevant at søge beskyttelse i og rådgive dig om, hvordan du opnår den bedste beskyttelse, der fungerer i praksis, hvis det bliver nødvendigt at håndhæve den.\nEndelig kan vores varemærke- og designrådgivere også hjælpe dig, hvis du ønsker at sælge dit design, eller hvis andre ønsker at indgå en aftale om at bruge det. Vi holder under alle omstændigheder fokus på dit forretningsmæssige udbytte.\nSe nyheder fra Chas. Hude på Linkedin og læs vores seneste blogposts på Ingeniøren


Her har borgerne hilsepligt: En måde at vise respekt - Avisen.dk\nHer har borgerne hilsepligt: En måde at vise respekt\nPå Fejø har man indført hilsepligt. Hilsepligten er dog kun vejledende.\nHilser du på alle på vej hen til kiosken? Formentlig ikke, hvis du bor i en af landets større byer. Men et sted i Danmark - på Fejø nord for Lolland - har man indført decideret hilsepligt, og den håndhæves flittigt.\n- Det betyder, at når vi færdes på vejene i bil, cykel eller til fods, så vinker vi eller siger hej. Det gør vi til alle. Gæster, turister og lokale, fortæller Anne-Grethe Laursen, der er formand for Fejøforeningen til TV2 Øst.\n- Det er en måde at vise respekt på og vise, at vi værdsætter hinanden. Vinket gør det også lettere at komme hinanden ved senere, for der er allerede skabt en kontakt.\nEkstern lektor i Antropologi på Københavns Universitet, Bjarke Oxlund, har forsket i hilse-former. Han fortæller til TV2 Øst, at man oftest skal kigge til de mindre bysamfund for at finde vinket og hej'et i Danmark.\nIfølge Bjarke Oxlund har danskerne et mere kompliceret forhold til høflighed end så mange andre nationaliteter. Det mener han skyldes det danske sprog, hvor danskerne har mistet et element i "hilse-repertoiret".\n- Da De-tiltaleformen forsvandt, mistede vi en måde at udtrykke os på, på mellemdistancen til dem vi ikke kender så godt. I dag er du enten dus, eller også risikerer du helt at ignorere personen, du møder, siger han til TV2 Øst.\nPå Fejø skal man dog ikke være bange for sanktioner ved en manglende hilsen. Vinket er nemlig kun vejledende, understreger Anne-Grethe Laursen over for TV2 Øst.


SYNLIGHED …også nu!\nVerden er lukket - men det er vores virksomheder ikke.\nVi skal huske at tænke virksomhed dag og nat - da det er vores levebrød.\nSå imens nogle af os er sendt hjem, ikke har kunder i butikken eller noget helt andet.\nSå har vi alle muligheder for at tænke "SYNLIGHED" for vores virksomhed.\nVores drømme, passioner og levebrød - har nu muligheden for at opnå en kæmpe optur.\nVi skal bare ikke være bange - vi skal TRO PÅ LORTET som en klog mand siger.\nTænk over hvad I gerne vil have klar når skyerne letter over Danmark og vær forberedt. Det er med at være top of mind!\nDet er ingen synd eller skam at erkende at virksomheden i nuværende stund har det svært og måske det bliver endnu sværere - men det er en synd og skam ikke at tænke tankerne om at være med igen, når det hele går løs.\nHos os - tænker vi meget over hvad vi ønsker at bidrage med til vores kunder. Hvad får I mon brug for af hjælp. Bare tag fat i os. Vi er med om det er stort eller småt.\nJeg har valgt at fokusere helt vildt på den trods alt positive hverdag, med opgaver der skal løses. Om det er en lille opgave gør for mig ingen forskel. Jeg glædes over alle opgaver - for det er et bevis på at vores kunder også har os i tankerne.\nVi skal være klar til at bakke op om hinanden, i medgang og modgang.\nTænk over de gode historier, skriv dem ned, tag billederne af hvad I laver, fortæl hvad I har i støbeskeen når alt er tilbage i normal tilstand. Brug de sociale medier, klargør jeres hjemmesider med nyt indhold. Lav billeder, små videoklip. Tænk anderledes. Snart går det nemlig løs igen.\nDer er utrolig mange ting I selv kan gøre - og selvfølgelig står vi hos BSM klar til at springe på toget, hvis I har brug for assistance.\nMed ønsket om et godt helbred til jer alle og snarligt gang i hjulene igen


Benvenekirurgi og dens konsekvenser - Struktur\nLægen foretager markeringer på fødderne, mens patienten står.\nPatienten ligger på operationsbordet og bedøves (oftest lokal).\nSå snart anæstesien begynder at virke, foretager lægen et snit i lysken og omkring ankelen.\nDerefter laves lavt snit (så du kan få en vene) i henhold til markeringen.\nGennem snittet injiceres et specielt ekstrakt (der minder om en tynd tråd med en afrundet ende) i lysken i venen, der når snittet på ankelen.\nLuft indføres i ekstrakten, så spidsen øges i størrelse og kan fjernes, og med den en syg ven.\nDerefter fastgøres de perforerende vener, og snittene sutureres.\nEn bandage påføres benet, og elastisk bandage påføres..\nDenne operation for at fjerne vener ligner en phlebectomy, men har sine egne egenskaber og betragtes som smykkearbejde. Hvis fartøjet under en klassisk operation fjernes helt, i dette tilfælde kun det beskadigede fragment. Under det fjernes åreknuder gennem punkteringer. En speciel krok indsættes under huden, den berørte del af vene trækkes ud af den, den afskæres, og sunde områder sutureres. Takket være denne teknologi er det muligt at forkorte gendannelsesperioden og øge den kosmetiske effekt..\nEfter operation dannes der hæmatomer på det sted, hvor de beskadigede årer var. Efter cirka to uger forsvinder de. Der forbliver små ar på huden, som næsten vil være usynlig.\nDenne operation er mindre traumatisk og meget effektiv. Efter det følger rehabilitering, hvor du har brug for kompressionsstrømper. Varigheden af gendannelsesperioden og iført elastiske strømper afhænger af antallet af fjernede årer og sygdommens sværhedsgrad. Efter operationen er det nødvendigt at reducere belastningen på benene, der er ingen andre begrænsninger.\nLaserkoagulation er dyrt på grund af brugen af dyre udstyr og værktøjer.\nUnder operationen udsættes den indre overflade af venerne for en laserstråle. Som et resultat, koger blodet, og lumen i vene lukkes, derefter går karret op.\nFør operationen kræves ingen foreløbige forberedelser. Under proceduren er patienten liggende. Han bedøves, og en fiber med en miniatyrspredningslinse i slutningen indsættes i den markerede del af venen, på grund af hvilken behandlingen af karvæggen foregår jævnt. Koagulering udføres på fiberens returvej, medens forløbet af operationen overvåges ved hjælp af ultralydsdopplerografi. Proceduren varer ca. 30 minutter.\nI dag betragtes det som en af de bedste metoder, men med stærkt udvidede årer giver det ofte ikke den ønskede effekt..\nDet betragtes som en forbedret version af laserkoagulation og den mindst traumatiske af de eksisterende. Under operationen indsættes et radiofrekvenskateter i lumen i den berørte vene til den ønskede længde, derefter injiceres et anæstetikum i vævene, der omgiver den beskadigede kar. Væggene i venerne påvirkes af radiobølger, som et resultat er karret forseglet. Gendannelse efter denne procedure er hurtig, men i nogle tilfælde kan resultaterne være værre end efter laserfjernelse..\nRadiofrekvensablation er indiceret til at fjerne vener af alle kalibre, kan udføres i alle aldre og til enhver tid, blodfri og smertefri og under lokalbedøvelse. Ingen særlige rehabiliteringsforanstaltninger efter operationen er påkrævet. Om to uger kan du begynde at spille sport.\nDenne metode til behandling af åreknuder betragtes som ikke-kirurgisk. Det er især velegnet til dem, der ikke bør bedøves. Ved hjælp af scleroterapi kan kun de berørte områder af karene fjernes og efterlades sunde.\nUnder proceduren bruges sclerosant - et specielt lægemiddel, der injiceres i åreknuder. Under dens handling klæber væggene på fartøjet sig sammen og forvandles til en fibrøs ledning. Efter operationen tages kompressionstrik på, og det skal bæres, indtil åreknuterne forsvinder. Normalt tager det flere injektioner, der gives efter en bestemt periode. Behandlingen kan således tage meget tid, herunder en tre-måneders periode med at bære kompressionsundertøj efter et injektionsforløb. Nogle gange forbliver pigmentpletter på huden på benene på injektionsstedet.\nI avancerede tilfælde anvendes scleroterapi ikke på grund af ineffektivitet.\nEfter operation i benene, udelukkes komplikationer ikke, som læger som regel advarer patienter på forhånd. Mulige konsekvenser og sandsynligheden for deres forekomst afhænger af flere faktorer, såsom:\narbejdsomfang og skadesniveau\nHver metode til fjernelse af årer har sine egne karakteristika, inklusive med hensyn til komplikationer og genopretningsforanstaltninger..\nSammenlignet med minimalt invasive behandlinger er phlebectomy karakteriseret ved en lang postoperativ periode og mere alvorlige og adskillige konsekvenser..\nblå mærker på stedet for fjernede årer;\nlet blødning af sår dannet efter indgrebet;\nen stigning i kropstemperatur et par dage efter operation på grund af aseptisk betændelse under huden;\ndannelse af smertefulde ledninger på grund af ophobning af blod i venerne (mens rødmen i huden i stedet for sæler ikke bør være);\nrødhed i huden indikerer en sekundær bakteriel infektion med betændelse og suppuration;\nskade på lymfekarrene og lymfestrømmen i den inguinal zone, hvor der er adgang til at adskille lårbenen og subkutan;\ndyb venetrombose på grund af langvarig sengeleje (for at undgå som regel at ordinere kompressionstrik, spare motorisk aktivitet og tage medicin, der forbedrer blodgennemstrømningen);\nvævsheling hos forskellige patienter er ikke det samme og afhænger af, hvordan arvævet dannes, hvilket genetisk bestemmes, derfor er den kosmetiske virkning forskellig for alle under de samme betingelser;\nder er risiko for tilbagefald, forløbet af sygdommen er ikke udelukket.\nForebyggende foranstaltninger træffes normalt for at forhindre konsekvenser..\nHvis operationen var vellykket, udskrives patienten samme dag, 3-5 timer efter proceduren.\nNormalt dagen efter bandagen laver de elastisk bandage eller bærer kompressionstrik, og nu kan patienten gå og udføre lette øvelser. Derudover anbefales han at hæve benene for bedre blodcirkulation i dem..\nDet er ikke tilladt at våde lemmet, så sømmene ikke åbner, hvilket betyder, at du skal nægte at besøge poolen og badet.\nFor at blodcirkulationen skal være normal, læg dine fødder under en søvn på en særlig pude, der er ca. 10 centimeter høj..\nSom regel vises patienten den første dag sengeleje, men den næste dag, efter klædning, skulle han begynde at gå. I intet tilfælde kan du ignorere fysiske øvelser, ellers kan der udvikle dyb venetrombose fra utilstrækkelig mobilitet.\nSå at sømmene ikke bliver betændte, skal de smøres med strålende grønt, og der skal tages antibiotika indeni. I nogle tilfælde kan smertemedicin indikeres..\nHvis patienten har smerter i benene og hævelse, er den fysiske aktivitet sandsynligvis for høj og skal reduceres..\nTi dage senere fjernes suturerne, og patienten får ordineret rehabiliteringskurser. Tidspunktet for bedring er forskellige for alle, de afhænger af personens individuelle karakteristika og sværhedsgraden af åreknuder.\nBegivenheder udført i perioden efter operationen udvikles individuelt af den behandlende læge. De inkluderer typisk følgende elementer:\nBlåmærker efter phlebectomy forsvinder i gennemsnit efter en måned, i nogle tilfælde kan denne periode nå op til fire måneder. Sæler på de afskårne steder forekommer i cirka en måned.\nMinimalt invasive metoder er næsten smertefri, alle manipulationer udføres gennem punkteringer, der ikke kræver suturering. Disse typer behandling tolereres meget lettere af patienter, og rehabiliteringsperioden er praktisk taget fraværende eller holder ikke længe.\nAllerede i en alder af 26 lignede en blodåre på et ben som en masse druer. Eksterne midler hjalp ikke: Hverken Lyoton eller Troxevasin eller kastanje-tinktur. Jeg turde ikke gå på hospitalet i lang tid, men gik, når kløende pletter dukkede op på mit ben. Da jeg kom til lægekontoret, fandt jeg ud af, at sygdommen var startet, scleroterapi hjælper ikke længere, og jeg har brug for en phlebectomy. Jeg var bange for operationen, men fandt stadig ud af, hvor meget den koster, afstemt og besluttet. I henhold til resultaterne af ultralyden gik alt godt, en dag senere blev jeg forgiftet hjem. Nu fjernes den syge ven, og benet generer mig ikke. Jeg er glad for, at det lykkedes mig at undgå alvorlige konsekvenser.\nÅreknuder optrådte efter fødslen af det første barn. Hun ville ikke udføre operationen, men lægerne insisterede og forklarede, at intet andet ville hjælpe. Først var alt fint, smukke ben, en miniskirt. To år senere optrådte mindre problemer, og efter fødslen af det andet barn vendte alt tilbage: igen det vaskulære netværk, ødemer, sprængning i benene, blåstrømmende årer. Siden da har hun udført scleroterapi flere gange, men nu er jeg klar til operation igen, men til miniflebektomi.\nDesværre hærder ovennævnte operationer åreknuder ikke helt, men fjerner kun de berørte årer, så tilbagefald ikke udelukkes. For at reducere risikoen for genmanifestation af sygdommen skal patienten ændre sin livsstil, blive observeret af en phlebologist, følge alle hans anbefalinger.\nKomplikationer ved kirurgisk behandling af åreknuder i de nedre ekstremiteter Tekst til en videnskabelig artikel i specialiteten "Klinisk medicin"\nAbstract af en videnskabelig artikel om klinisk medicin, forfatter til en videnskabelig artikel - Sushkov S. A.\nArtiklen er viet til de intraoperative postoperative komplikationer, der opstår ved kirurgisk behandling af åreknuder i de nedre ekstremiteter. Der beskrives komplikationer, der opstår, når man udfører operationer ikke kun på overfladiske, men også på dybe årer. Der lægges særlig vægt på intraoperativ skade på arterier, dybe vener, nerver. Patologiske tilstande, der udvikler sig som følge af en skade på lymfeknuder og blodkar, er beskrevet detaljeret. De vigtigste årsager, der fører til komplikationer, identificeres, og der gives anbefalinger til deres forebyggelse og behandlingstaktik. Opmærksomheden er koncentreret om det faktum, at komplikationer under kirurgisk behandling af åreknuder forårsages af tekniske fejl, der er foretaget under interventionerne. Derfor er den vigtigste forebyggende foranstaltning avanceret træning af kirurger, der udfører sådanne operationer.\nLignende emner inden for videnskabeligt arbejde i klinisk medicin, forfatter til videnskabeligt arbejde - Sushkov S. A.\nArtiklen er viet til intraand postoperative komplikationer, der forekommer i kirurgisk behandling af varicositet i de nedre ekstremiteter. Komplikationer under operationer, som ikke kun kan udvikles på de overfladiske men på dybe årer, er beskrevet. Der er særlig opmærksomhed på intraoperative skader på arterier, dybe vener og nerver. Patologiske tilstande, der udvikler sig som følge af traumer i lymfeknuder og kar, er beskrevet i detaljer. De vigtigste årsager, der resulterer i komplikationer, bestemmes; anbefalingerne vedrørende deres forebyggelse og behandlingstaktik gives. Det fremhæves, at komplikationer i de fleste tilfælde er relateret til tekniske fejl, der er foretaget under kirurgisk indgreb. Derfor er den vigtigste forebyggende foranstaltning forbedring af kvalifikationen for de kirurger, der udfører sådanne operationer.\nTeksten til det videnskabelige arbejde om emnet "Komplikationer i kirurgisk behandling af åreknuder i de nedre ekstremiteter"\nKOMPLIKATIONER I OPERATIV BEHANDLING AF VARIKOSE AF DE NEDRE EXTREMITETER\nEE "Vitebsk State Medical University", Hviderusland\nArtiklen er viet til intra- og postoperative komplikationer, der opstår ved kirurgisk behandling af åreknuder i de nedre ekstremiteter. Der beskrives komplikationer, der opstår, når man udfører operationer ikke kun på overfladiske, men også på dybe årer. Der lægges særlig vægt på intraoperativ skade på arterier, dybe vener, nerver. Patologiske tilstande, der udvikler sig som følge af en skade på lymfeknuder og blodkar, er beskrevet detaljeret. De vigtigste årsager, der fører til komplikationer, identificeres, og der gives anbefalinger til deres forebyggelse og behandlingstaktik. Opmærksomheden er koncentreret om det faktum, at komplikationer under kirurgisk behandling af åreknuder forårsages af tekniske fejl, der er foretaget under interventionerne. Derfor er den vigtigste forebyggende foranstaltning avanceret træning af kirurger, der udfører sådanne operationer.\nNøgleord: åreknuder, kirurgisk behandling, komplikationer.\nArtiklen er viet til intra- og post-operative komplikationer, der forekommer i kirurgisk behandling af varicositet i de nedre ekstremiteter. Komplikationer under operationer, som ikke kun kan udvikles på de overfladiske men på dybe årer, er beskrevet. Der er særlig opmærksomhed på intraoperative skader på arterier, dybe vener og nerver. Patologiske tilstande, der udvikler sig som følge af traumer i lymfeknuder og kar, er beskrevet i detaljer. De vigtigste årsager, der resulterer i komplikationer, bestemmes; anbefalingerne vedrørende deres forebyggelse og behandlingstaktik gives. Det fremhæves, at komplikationer i de fleste tilfælde er relateret til tekniske fejl, der er foretaget under kirurgisk indgreb. Derfor er den vigtigste forebyggende foranstaltning forbedring af kvalifikationen for de kirurger, der udfører sådanne operationer.\nNøgleord: varicositet, kirurgisk behandling, komplikationer.\nFor tiden indtager åreknuder en førende position blandt perifere vaskulære sygdomme. I Hviderusland lider omkring 2 millioner mennesker af denne patologi, dvs. ca. 20% af befolkningen . Derfor er det ikke overraskende, at andelen af patienter, der opereres med åreknuder, konstant stiger i kirurgiske hospitaler. Pindsvin-\nCirka 5.000 operationer på det venøse system udføres i republikken .\nDen høje forekomst af patologi tillader ikke at fokusere behandlingen i specialiserede centre, så de fleste patienter opereres på generelle kirurgiske afdelinger. Desværre har denne situation negative konsekvenser. Kirurger ikke har\nspeciel træning, begå fejl, der ikke kun fører til tilbagefald af sygdommen og progression af CVI, men også kan have katastrofale konsekvenser.\nFormålet med dette arbejde er at gøre en bred vifte af kirurger opmærksomme på mulige komplikationer ved kirurgisk behandling af åreknuder samt metoder til deres forebyggelse og behandling.\nIntraoperative og postoperative komplikationer skelnes. Denne opdeling er meget vilkårlig, da en række af dem, der udvikler sig i den postoperative periode, er forårsaget af skade på de anatomiske strukturer under operationen. Derudover er det umuligt at identificere dem under interventionen, men de manifesterer sig først efter et par dage, for eksempel skader på hudnerver og lymfekar. Baseret på typen af udviklende patologisk proces er der:\n-komplikationer på grund af skade på anatomiske strukturer;\n-tromboemboliske komplikationer. Sårkomplikationer (blødning, hæmatomer, suppuration af sår, marginal nekrose) er mere almindelige end med andre almindelige kirurgiske indgreb. Dette skyldes umuligheden ved at tilvejebringe grundig hæmostase ved fjernelse af overfladiske årer, behovet for at udføre snit i områder med trofisk ændrede væv. Diagnose og behandling af sådanne komplikationer er velkendt. Spørgsmålene med reduktion af deres hyppighed skal først overvejes i planen for forbedring af operationens metodologi og opretholdelse af den postoperative periode..\nKomplikationer på grund af skader på anatomiske strukturer. En meget forskelligartet gruppe af komplikationer. Med kirurgiske indgreb på overfladen og dybt-\nvener, skade på store arterier, dybe vener, nerver, lymfeknuder og blodkar er mulig.\nSkader på arterier og dybe årer. Denne type komplikationer kan forekomme under korrigerende operationer på dybe veneventiler og under indgreb på overfladiske vener..\nVi kunne ikke finde i litteraturen data om skader på de store kar under ventilkorrektion og indgreb på de bageste tibiale årer. Denne kendsgerning har sin egen forklaring. Disse operationer udføres i specialiserede afdelinger, så deres hyppighed ikke kan være stor. Derudover har sådanne skader ikke katastrofale følger. En kvalificeret kirurg identificerer og eliminerer dem let under operationen. I vores klinik, for mere end 200 ekstravasale korrektioner, havde vi to tilfælde af parietal skade på lårbenen. I begge tilfælde blev væggen desuden beskadiget hos ældre patienter i området med en tynd valvular sinus. Integriteten af karret blev gendannet ved anvendelse af en lateral vaskulær sutur. Disse tilfælde og nogle andre operationer, der endte med en vellykket korrektion, førte til, at vi nægtede at udføre ventilinterventioner hos patienter over 50 år. Aldersrelaterede ændringer i væggen gør den meget skrøbelige nøjagtigt i området med ventil sinus, hvilket dramatisk øger risikoen for skade på den selv med det mest omhyggelige valg.\nVed udførelse af resektion eller fjern okkulation af de bageste tibiale årer, skader arterien med samme navn og mulig blødning fra selve venerne, når klippet eller ligaturen glider af. I tilfælde af skade på arterien skal defekten sutureres. Alvorlige vanskeligheder kan opstå, når ligaturet glider fra den proksimale ende af en af resektionen-\nposterior tibial vener. Det går normalt ned i sårets dybder, så den eneste rigtige mulighed er at udvide snittet i den proksimale retning for en klar adskillelse af karret gennem og genbinding. Forsøg på at stoppe blødningen uden en klar visualisering ved at anvende en klemme dybt i såret kan føre til skader på den bagerste tibiale arterie. Det skal bemærkes, at sådanne komplikationer er sjældne. I vores klinik blev der udført mere end 650 interventioner på de bagerste tibiale vener. Vi var kun i to tilfælde på siderisk skade på arterievæggen..\nSkader på arterier og vener under indgreb på overfladiske årer er godt beskrevet i litteraturen. De er de mest alvorlige, ekstremt farlige og kan forårsage amputation af patientens lem eller endda død..\nDer er ingen pålidelige statistikker om deres hyppighed, hvilket er forståeligt. I de fleste tilfælde er sådanne fakta ikke annonceret, og forfatterne beskriver kun kliniske tilfælde, der faldt inden for deres synsfelt [1,4]. Generaliserede data fra litteratur og hans egne observationer er givet i hans monografi af G.D. Konstantinova et al. . Ifølge dem døde fire af de 177 indsamlede observationer fire patienter efter skade på arterierne af blødning eller uopløst iskæmi, 11 - amputation af lemmet. De fleste patienter udviklede en kronisk venøs insufficiens efter skade af lårbenen. Lignende data er givet af Yu.L. Shevchenko et al. . Deres analyse af 206 tilfælde af skader på arterier og dybe vener under phlebectomy viste, at kun 93 patienter, takket være rettidig inddrivelsesoperationer, skete uden konsekvenser. Hos 58 patienter\nkronisk venøs insufficiens blev udviklet, 5 amputation afsluttet, 3 patienter døde.\nI langt de fleste tilfælde under lukektomien er lårarterien og venen beskadiget. En beskrivelse af popliteale veneskader er sjælden i litteraturen. Skade på lårbenkar opstår på tidspunktet for behandling af safeno-femoral anastomose. I alle tilfælde er dette en konsekvens af fejl hos operationskirurgen. De kan være af to typer.\nI tilfælde af fejl af den første type, skelner operatøren ikke klart vaskulære formationer. Femoral arterie eller vene er taget til en stor saphenøs vene. De krydser hinanden, bandage, og nogle gange, hvis kirurgen ikke genkender fejlen, indsættes en sonde i den distale ende, og karet fjernes. Efter at have omfattende personlig erfaring med operationer er det endda svært for os at forestille os, hvordan en sådan katastrofal fejl kan begås. Kun fuldstændig desorientering i anatomien i denne zone kan være årsagen til sådanne handlinger. Men faktum er stadig. Selv om det er meget sjældent, opstår der periodisk en sådan skade på lårbenkarene. Oftere er femoralvenen beskadiget på grund af en forkert bestemmelse af grænsen for overgangen fra den store saphenøs vene til lårbenet. Kirurgen krydser karret proximalt med anastomosen, mens han bandager både den proximale og distale ende af femoralvenen. Proben udføres distalt i den store saphenøs vene, så skader på lårbenen ikke bemærkes. En mere fordelagtig mulighed i sådanne tilfælde kan betragtes som en delvis indsnævring af lårbenen. På grund af en fejl i bestemmelsen af anastomosens grænse påføres ligaturen meget lavt, hvilket deformerer karret.\nDen anden type fejl er forbundet med utilsigtet skade på blodkar under anastomose. Massiv blødning-\nKirurgens ønske om og trang til at stoppe ham med det samme fører til mere alvorlige skader. Klip anvendes tilfældigt, tekstiler sys. Sådanne handlinger tillader ikke kun hæmostase, men skaber også betingelser for skade på dybe kar. Årsagen til sådanne fejl i det figurative udtryk af G.D. Konstantinova , er "manglen på en sund frygt for et stort fartøj." Ikke overraskende er kirurger med mere erfaring mere tilbøjelige til at indse dem. De stoler på deres oplevelse og forsøger at arbejde hurtigt, tillade brugen af grov trækkraft, der enten fører til brud på den venøse mur eller til brud på sideelverne. Den resulterende blødning skubber til at begå en række allerede nævnte fejl.\nUanset typen af fejl er deres årsager kirurgens uforberedt på operation og multivariansen af strukturen af vaskulære formationer i zonen med safeno-femoral anastomose .\nAlvorligheden af konsekvenserne af skade på lårbenkar afhænger i vid udstrækning af operatørens rigtige handlinger. Desværre kalder generelle kirurger, ikke navnet på oplevelsen, ikke en angiosurgeon, men forsøger at klare sig selv, hvilket kan forværre situationen yderligere. Faktorer, der sikrer et gunstigt resultat, er rettidig diagnose og den rigtige behandlingstaktik..\nHvis der opstår blødning under tildelingen af anastomose, er det nødvendigt at klemme venen og forsøge at etablere stedet såvel som skadens art. Nogle gange er det på bagvæggen i en stor saphenøs vene. Hvis afstanden er tilstrækkelig til ligatur på anastomosen uden deformitet i lårvene, påføres en klemme på hullet i den store saphenøs vene, og mere proximal efter yderligere udtømning ligeres den.\nDet skal huskes, at der undertiden udvikles massiv blødning, når sideelverne er beskadiget. I en sådan situation bliver de opsøgt og banderet. Hvis lårvægvæggen beskadiges direkte, presses sidstnævnte og skiller sig ud over og under skadestedet og tages på drejebanerne. Afhængigt af størrelsen på skaden bestemmes taktik yderligere. Integritet gendannes ved anvendelse af en vaskulær sutur, eller plastisk kirurgi er nødvendig. Det er strengt forbudt at bandage lårvene på dette sted. Det betragtes som et af de kritiske punkter for underekstremiteten. Da kredsløbsveje er dårligt udviklet her, vil karbundering føre til en alvorlig krænkelse af den venøse udstrømning.\nBeskadigelse af en arterie eller en vene, der ikke er ledsaget af massiv blødning (blinkende, ligation af karet), desværre diagnosticeres forsinket og ofte den næste dag efter operationen. Selvom du allerede er opmærksom på operationsbordet, kan du se tegn på at udvikle akut iskæmi eller venøs stase. Med en sådan skade på en arterie eller en vene er det normalt nødvendigt med rekonstruktiv kirurgi..\nEn specifik komplikation - lårbenstenose - kan forekomme, når der udføres ekstravasal ventilkorrektion. Det skyldes indsnævring af karret lumen med en spiral eller cirkulære sømme med mere end 1/3 af diameteren. Denne komplikation kan undgås ved præoperativ måling af diameteren af lårbenen i området for den foreslåede korrektion, når du udfører duplex-angioscanning..\nDet er sjældent at beskadige underbenens dybe vener, når man fjerner de overfladiske vener i underbenet, men det er muligt. En sådan situation kan opstå, hvis sonden kommer ind gennem en bred lige perforator i\ndybe årer. I dette tilfælde er skader på væggen, ventiler og forekomst af blødning, hæmatomer, trombose og emboli mulig. Denne komplikation kan kun undgås ved at overvåge passagen af sonderens frie oliven..\nNerveskade. Under operationer i nedre ekstremiteter er både hud, overfladisk placerede nerver og dybe kan beskadiges. Hyppigheden af disse komplikationer er forskellig. Dybe nerver er sjældent beskadiget, som regel forfattere beskriver individuelle tilfælde. I vores praksis har vi ikke stødt på sådanne komplikationer. Skader på de overfladiske nerver, ledsaget af neurologiske forstyrrelser i forskellige grader, er ret almindelige efter fjernelse af de vigtigste kufferter i de saphene vener.\nDet skal siges, at dette er en meget ubehagelig form for komplikationer. Når dybe nerver er beskadiget, afbrydes bevægelser, og patienten forbliver deaktiveret. En skade på hudnerverne fører ikke til sådanne katastrofale konsekvenser, men dæmper patienter til den langsigtede eksistens af ubehagelige sensoriske forstyrrelser og undertiden til forekomsten af smertefulde fornemmelser (kausalgi).\nDet er sjældent at beskadige nerven i skeden. De er mulige, når man behandler munden på den lille saphenøs vene, fordi nerven ligger nær det sted, hvor den strømmer ind i poplitealvenen. En sådan komplikation kan kun forklares med kirurgens grove handlinger. Det er temmelig vanskeligt ikke at bemærke en så stor nerve, og endnu mere at ved et uheld krydse den. Konsekvenserne af skaden er meget alvorlige, der er motoriske lidelser i foden og fingrene. Konservativ behandling er meget lang og ineffektiv. Derfor er den eneste chance for patienten den rettidige opdagelse af skader og hæftning af nerven.\nDen peroneale nerv er beskadiget oftere . En forudsætning er dets anatomiske træk: det er placeret ganske overfladisk i regionen af fibulens hoved og kan beskadiges under manipulationer i dette område. Konsekvensen er forekomsten af forstyrrelser i fodbevægelser. Patienter har brug for langvarig behandling, på trods af at de forbliver handicappede. For at undgå forekomsten af denne komplikation skal overfladiske grene fjernes meget omhyggeligt, og perforeringerne i dette område bør ligeres..\nSkade på BigaIB kan forekomme, når en lille saphenøs vene fjernes, og hvis Felder-adgang bruges til underfascial bandage. Oftest krydses den ved den ydre ankel, hvor den ligger tæt ved siden af den lille saphenøs vene. Derfor skal man fremhæve det, bør man stræbe efter at visualisere nerven klart. Dette er nøglen til dens bevarelse. Klinisk manifesteres skader på Biga ^ B ved et fald eller forsvinden af hudfølsomhed på fodens ydre overflade. Hvis nerven bandages, vises der ganske intense smerter i hælområdet. I tilfælde af smerter kan novokainblokade udføres, men det er bedre at udføre en revision og fjerne ligaturen i den tidlige postoperative periode . Sensorisk svækkelse kræver normalt ikke intensiv behandling, efter et par måneder er den gendannet . Separate tilfælde af dannelse af en neuroma er beskrevet, som blev ledsaget af et smertesyndrom og krævede gentagne kirurgiske indgreb .\nOftest er filialer af bygden Bar'epsh beskadiget. I henhold til litteraturen varierer frekvensen efter fjernelse af den saphene vene fra 27 til 58% [10, 11, 12, 13]. Dette sker, når den store saphenøs vene fjernes på underbenet og i det mediale område.-\nkondyle af låret, især hvis man bruger sonder med skærehoveder. Komplikationer manifesteres ved paræstesi, et fald eller forsvinden af hudfølsomhed på benets indre overflade. Normalt kræves ikke særlig behandling, følsomheden gendannes alene.\nSkader på lymfekar og knudepunkter. Komplikationer forårsaget af skade på lymfatiske udstrømningskanaler er meget almindelige [5, 6, 14, 15]. Det kan hævdes, at hver phlebectomy ledsages i en eller anden grad af sådanne skader. I de fleste tilfælde er den anteromediale lymfekollektor beskadiget og mindre almindeligt lymfeknuderne . Skader på lymfatiske udstrømningskanaler kan være enkelt og multiple, små eller omfattende, op til det komplette kryds mellem alle kar, der kommer ind i samleren. Arten af de kliniske manifestationer af komplikationen såvel som sværhedsgraden af lymfeudstrømningsforstyrrelsen afhænger primært af typen af skade..\nDet skal bemærkes, at der for skader på lymfebanerne er alle anatomiske forudsætninger. Lymfekar fra den anteromediale opsamler går tæt på hovedstammen i den store saphene vene, og overfladiske inguinale lymfeknuder er grupperet omkring den proksimale del af den store saphene vene. Der er ret store lymfekar i de områder, hvor de perforerede Cauquette-vener er placeret. Kritiske zoner i det anteromediale reservoir kan også skelnes. Disse inkluderer inguinalen og knæledets område. I området af lårbentrekanten smelter lymfekarrene ind i større og er placeret tæt på hinanden, hvilket skaber betingelser for deres samtidige skader. I lårbenets mediale kondyle\nder er en zone med fysiologisk indsnævring af den anteromediale opsamler. Her i fællesområdet falder antallet af lymfekar, og deres diameter øges. Disse zoner er områder af operationel interesse for fjernelse af en stor saphenøs vene, og det er her lymfekonstruktioner oftest beskadiges. Posteromedial opsamler kan også blive beskadiget, dette sker, når den lille saphenøs vene fjernes. Den udfører imidlertid udstrømningen af lymfe fra et meget lille antal væv. Derfor observeres der ikke alvorlige komplikationer af dets skade.\nUdviklingen af de betragtede komplikationer lettes også ved ændringer i mikrocirkulation efter phlebectomy. Midlertidige overtrædelser af den venøse udstrømning på baggrund af vedvarende arteriel indstrømning fører til en stigning i lymfeproduktion, hvilket forværrer manifestationerne af skade på lymfekollektoren.\nDe fleste kirurger forbinder skader på lymfekar med lymforré fra postoperative sår. De er dog mere forskellige. Disse inkluderer lymfatiske infiltrater, lymfatisk dræning fra sår, lymfødem, lymfocele, lymfatiske fistler, lymfostase, tilbagevendende erysipelas. Der er ikke meget data om hyppigheden af disse komplikationer i litteraturen. Man kan kun henvise til P.A.'s arbejde. Ouvry et al. , der rapporterede, at efter operation med åreknuder udvikler lymporé hos 5,4%, lymfocele hos 2,6%, lymfangitis i 1,09% og lymfødem i 0,5% af tilfældene. I betragtning af kursets art kan komplikationer fra lymfesystemet opdeles i tidligt og sent.\nDe tidlige inkluderer lymfatiske infiltrater, lymfedrenation fra sår, ødemer. De fleste kirurger betragter postoperative infiltrater som og-\ngi af aseptisk betændelse eller hæmatom, men oftest er dette lymfohematomer. Ifølge Yu.L. Shevchenko et al.  Efter phlebectomy udgør komplikationer i form af postoperativ hæmatomer 10%, lymfomer - 0,2 - 0,5%, de resterende 90% af postoperative infiltrater er lymfohematomer. Ren lymfatiske infiltrater kan også forekomme. De dannes som et resultat af udstrømning af lymfe ind i sårets hulrum og kanaler, der er tilbage efter fjernelse af vener. Derudover er der områder med øget lymfeproduktion, oftest i det subkutane væv, hvor der allerede var aseptisk betændelse.\nLymfatiske infiltrater manifesteres ved karakteristiske lokale symptomer - komprimering og pastaformigt væv. Patienter klager over ubehag og moderat smerte. Infiltrater forsinker alvorligt sårheling. Gradvist løser de det, men i nogle tilfælde kan vævsinfiltration med tegn på en kronisk inflammatorisk proces vedvare i lang tid, senere kan der dannes fibrøst væv på disse steder og områder med komprimering i livet.\nLymporé manifesteres ved strømmen af lymfe fra postoperative sår. Det kan forekomme på ethvert niveau af det opererede lem, men stadig oftere sker det i inguinalregionen. Yu.L. Shevchenko et al. , efter at have udført lymfografiske undersøgelser, viste, at de beskadigede kar i den anteromediale lymfekollektor og ikke lymfeknuderne er kilden til lymforé i denne zone. Med flere skader på den anteromediale opsamler kan lymfeudstrømning observeres fra flere sår på forskellige niveauer..\nTypisk påvises lymforé den 4. - 7. dag efter operationen, lysvæske begynder at skille sig ud fra såret. Hun kan\nvære lidt lyserød på grund af farvning med blod eller lysegul. Udløbet kan være permanent eller forekomme med jævne mellemrum. I det andet tilfælde flyder lymfen ikke i nogen tid, men akkumuleres i hulrummet, som periodisk tømmes, mens forbindingene er rigeligt våde med en lysegul væske.\nØdem i hele ekstremiteten kan udvikle sig med massiv skade på lymfekollektoren, som under operationer i venerne på de nedre ekstremiteter, heldigvis, er ekstremt sjælden. Forbigående ødemer udvikler sig normalt, som som kompensation for lymfedrenering aftager eller forsvinder helt.\nSen komplikationer inkluderer lymfatiske fistler, ægte lymfocele, lymfostase, tilbagevendende erysipelas.\nLymforé fra sår på underbenet stopper normalt alene på deres egne inden for 10-15 dage. Strømmen af lymfe fra snittet i inguinalområdet er tilbøjelig til en lang kurs og er undertiden vanskelig at behandle. I sådanne tilfælde kan der dannes lymfatiske fistler og ægte lymfoceler. Konstant udstrømning af lymfe fra et postoperativt sår fører til dannelse af en fistuløs passage med fibrøse vægge, og der dannes en hud-lymfatisk fistel. Normalt med tidlig lymforé i det subkutane væv er der et hulrum fyldt med lymfe, der strømmer fra lymfekarrene, kaldes det "falsk lymfocele". Efter 3 til 4 uger dannes fibrøst væv i væggen i et sådant hulrum. Efterhånden øges antallet, og hulrummet er omgivet af en bindevævskapsel. Denne formation kaldes "ægte lymfocele." Efter dannelsen af kutan lymfatisk fistel og ægte lymfocele bliver lymforré kronisk og manifesterer sig i en konstant eller periodisk udflod-\nJeg spiser lymfe fra det fistulous kursus. Ægte lymfocele på lang sigt efter operationen skal differentieres fra organiseret hæmatom, abscesser og hyperplasi af lymfeknuder. I 91,2% af tilfældene kan dette gøres ved hjælp af ultralydsangioscanning .\nAlvorlige posttraumatiske lymfostaser ses sjældent efter venekirurgi. Oftest forekommer de hos patienter, der allerede havde fjernet vener på baggrund af lymfedræneringsforstyrrelser, eller hos patienter, der havde erysipelas i den postoperative periode. Det kliniske billede af lymfostase er velkendt..\nMeget sjældent forbinder kirurger forekomsten af tilbagevendende erysipelas i den postoperative periode med en tidligere operation. Ifølge G.D. Konstantinova et al.  forekommer det hos 4 - 5% af de opererede patienter. Det er skade på lymfatiske veje og efterfølgende krænkelse af den lymfatiske udstrømning, der skaber betingelserne for udvikling af erysipelas.\nDet grundlæggende princip for behandling af skader på lymfekonstruktioner ledsaget af udstrømning og ophobning af lymfe er at stoppe modtagelsen. Det begynder altid med konservative begivenheder. Lemmerne giver en hævet position. Basen er kompressionsbehandling. Anvendelse af elastiske bandager med lang og medium strækbarhed gør det muligt at reducere lymfatiske infiltrater og hævelse. Lokal komprimering kan også bruges: trykforbindelser anvendes til de enkelte områder. Brugen af fysioterapi er effektiv, vi foretrækker UHF inden for infiltrater. Ofte kan de allerede nævnte metoder reducere og limforese. Hvis de ikke giver et resultat, er du nødt til at ty til en mere intens-\nmu lokal påvirkning af området med beskadigede lymfekar. I nærvær af en falsk lymfocele er det berettiget at udføre punkteringer og fjerne lymfen, efterfulgt af påføring af trykbindinger. For at stoppe lymforé tyr de til scleroterapi, en 1% jodopløsning injiceres periodisk i zonen for beskadigede kar. KG. Abalmasov et al.  anbefaler brugen af "Levomikol", der opvarmes og i flydende form indføres dagligt i fistelen. Salve, der har en højere tæthed, fortrænger lymfe fra hulrummet og fylder den fuldstændigt. Derudover fremmer Levomikol udviklingen af granuleringer og helingen af hulrummet. Med langvarig og aktiv lymforré, G.D. Konstantinova et al.  anbefaler et kursus med strålebehandling. Varigheden af den konservative behandling bør ikke overstige tre uger. Hvis lymforré ikke kunne stoppes, skal du benytte dig af kirurgiske metoder.\nFlere muligheder for intervention er blevet foreslået. Minimalt invasivt inkluderer perkutan blinkning af lymfekar, ekstern dræning af lymfocele og oprettelse af kanaler i det subkutane væv . Perkutan syning udføres på følgende måde: med en stor nål med prolen (3 / 0-2 / 0) overlejres nodalsuturer, mens væv sys i fremspringet af placeringen af lymfekarrene. Det er nødvendigt at sikre, at hver efterfølgende søm overlapper med den foregående. Den negative side af metoden er alvorlig smerte på grund af komprimering af huden. Suturer fjernes den 8.-9. dag. Ved udvendig dræning indsættes et rør i hulrummet ved punktering, gennem hvilket lymfe strømmer uden forsinkelse. Som et resultat vil volumenet af lymfoceler falde, og regenerative processer vil føre til komprimering og lukning af beskadigede kar. Kanaler i det subkutane væv med-\nDe dannes ved at føre perforerede rør fra et hulrum fyldt med lymfe i intakte væv. Beregningen er baseret på muligheden for resorption af akkumuleret lymfe i sunde væv.\nMere traumatisk er operationerne med at sutre lymfekarrene i såret eller hele vejen igennem. I det første tilfælde revideres såret, og alle identificerede fartøjer sys. For at visualisere dem indføres det vitale farvestof (Evans blue, indigo carmin) i huden på bagsiden af foden i området i det første interdigitale rum 40-60 minutter før operationen, som pletter gennem karene og pletter dem. I betragtning af at væv ofte betændes i et sår, kan man bruge den metode, der er foreslået af A.N. Vedensky  til behandling af lymforré fra sår på låret og i inguinalen. I området med den mediale kondyle af lårbenet i fremspringområdet af den store saphenøs vene foretages et tværgående snit 4 cm langt. Her er lymfekarene kompakte. Før operationen skal de farves intravitalt. Identificerede fartøjer sys og bandages. Denne intervention ledsages typisk ikke af ødem i de perifere lemmesegmenter .\nDet er vanskeligere at tackle lymforré i dannelsen af lymfatiske fistler og ægte lymfocele. Dannet bindevævskapsel forhindrer deres heling. Derfor er det nødvendigt at ty til mere komplekse interventioner, der udføres i afdelingerne for mikrovaskulær og plastisk kirurgi (anvendelse af lymfovenøse anastomoser, myoplastik på vaskulær pedikel).\nMed udviklingen af vedvarende lymfødem, udføres konservativ behandling som med lymfødem i de nedre ekstremiteter.\nKomplikationer på grund af skade på lymfekonstruktioner, skønt ikke\nså truende som skader på de store kar, men de er meget ubehagelige for både patienten og operationskirurgen. Derfor bør metoder til forebyggelse heraf være i forkant. Og selvom det er usandsynligt, at de helt kan undgås, er det muligt at reducere frekvensen ved at minimere traumer under operationen, bruge invaginationsteknikken til at fjerne en stor saphenøs vene og introducere nye moderne endovasale teknologier.\nTromboemboliske komplikationer. Med kirurgiske indgreb i venerne i de nedre ekstremiteter skabes alle betingelser for udvikling af dyb venetrombose. Vaskulær skade, postoperativ hyperkoagulation, midlertidig fysisk inaktivitet er reelle risikofaktorer for denne formidable komplikation. Deres fare ligger ikke kun i krænkelse af blodudstrømningen, men også muligheden for tromboembolisme i lungearterien.\nOplysninger om forekomsten af dyb venetrombose og lungeemboli efter operationer i de overfladiske årer er praktisk taget fraværende, normalt beskrives kun dødelige tilfælde. Forsøg fra individuelle forfattere til at citerer alle figurer, der karakteriserer hyppigheden af forekomsten af disse patologiske processer, bør behandles kritisk. Det er faktisk et kendt faktum, at hyppigheden af dyb venetrombose varierer med typen af anvendte diagnostiske metoder. Opmærksomhed fortjener A.M. van Rij et al. [Atten]. Forfatterne undersøgte skinnearener ved hjælp af duplex-angioscanning hos 377 patienter før operation og 2-4 uger efter. Dybben-venetrombose blev påvist i 5,3% af tilfældene. Meget ofte diagnosticeres der ikke tromboembolisme af små grene i lungearterien. Ikke desto mindre kan det antages, at denne type komplikationer ikke er ualmindelige. Trombose\ni den postoperative periode kan forekomme på ethvert niveau, men oftest er det venerne i underbenet, og især de kirurgiske vener .\nVed første øjekast øges risikoen for at udvikle dyb venetrombose, når der udføres korrigerende indgreb på dem. Uden at bestride denne situation vil jeg gerne bemærke, at faren ikke bør overdrives. Teknisk korrekte indgreb kan minimere risikoen for denne komplikation. Vi observerede kun et tilfælde af femoral venetrombose efter ekstravasal ventilkorrektion, og det var forårsaget af overdreven traume i ventilens sinus under vaskulær udskillelse. Kun en patient, ud af 180, der opereres i klinikken, udviklede stigende trombose af de bageste tibiale årer efter deres fjerntliggende okklusion. Analysen viste, at årsagen var den tekniske fejl fra kirurgen, der forsøgte at hindre de bageste tibiale årer under området med trofiske lidelser og introducerede transplantatet ret dybt. I dette tilfælde blokeres udstrømningen gennem muskelvenerne, hvilket er udløseren til den trombotiske proces.\nDen kliniske diagnose af dyb venetrombose er ret vanskelig, og i den postoperative periode kan det slet ikke påberåbes. Hævelse, misfarvning af huden, smerter - alt dette kan observeres uden dyb venetrombose. Derfor kan de kun med ekstreme sværhedsgrader tjene som et diagnostisk kriterium. Symptomet på Homans, Mozes, Payr, Livenberg, især i de første dage efter operationen, er også uinformativ. Og alligevel giver dette ikke anledning til afslag på nøje at undersøge det opererede lem. Det er nødvendigt at overholde reglen om, at hvis der på baggrund af en gunstig bane pludselig vises tegn på venøs udstrømningsforstyrrelse, så\nudvikling af dyb venetrombose bør mistænkes, og ultralydsangioscanning bør udføres vha. farve og energidoppler. Dette er i øjeblikket den mest pålidelige metode til diagnose af trombotiske læsioner..\nPå grund af den kliniske billeds uklarhed diagnosticeres diagnosen dyb venetrinose undertiden kun nogle gange efter forekomsten af lungeemboli. Det kliniske billede af lungeemboli er også mangefacetteret. Men her er det nødvendigt at overholde reglen om, at hvis en patient i den postoperative periode har en episode af en skarp, omend kortvarig forværring, ledsaget af tab af bevidsthed, brystsmerter, åndenød, dvs. der er al grund til at antage udviklingen af lungeemboli.\nI alle tilfælde vil yderligere terapeutiske taktikker være baseret på ultralyddata. Behandlingen af dyb venetrombose og tromboemboli beskrives detaljeret i særlige retningslinjer og monografier, så lad os ikke dvæle ved det.\nDe vigtigste metoder til forebyggelse af tromboemboliske komplikationer efter operationen er aktiv motorisk tilstand og aspirin. Patienten skal begynde at gå i løbet af de næste få timer efter operationen, dette vil sikre det aktive arbejde i den muskuløs venøs pumpe og følgelig øge blodgennemstrømningen i de dybe årer. Aspirins effektivitet er velkendt, og dets anvendelse i den postoperative periode giver dig mulighed for at reducere hyppigheden af dyb venetrombose med 20-37% . Anvendelse af hepariner med lav molekylvægt i den postoperative periode er indiceret til et lille antal patienter med høj risiko for tromboemboliske komplikationer.\nJeg vil gerne henlede kirurgernes opmærksomhed på det faktum, at faren ved\nLungeemboli kan også skyldes tekniske fejl, der er foretaget under fjernelse af overfladiske årer. Så med en meget stor kult af en stor saphenøs vene, kan dens stigende trombose udvikle sig med dannelsen af en flydende trombe (fig. 1).\nDet er klart, at en sådan formidabel komplikation kun kan undgås på én måde - ved at udføre tilstrækkelig behandling af munden i den saphene vene under den indledende operation.\nDet skal huskes, at dyb venetrombose kan udvikle sig i de kommende uger efter udskrivning fra hospitalet. Baseret på arten af interventionen og i betragtning af tilstedeværelsen af risikofaktorer i en bestemt patient, skal du derfor bestemme, om det er passende at fortsætte med at tage uoverensstemmelser.\nI de fleste tilfælde er årsagerne til udvikling af komplikationer tekniske fejl, der er foretaget under interventionen. Derfor er den vigtigste forebyggende foranstaltning avanceret træning og ansvar for kirurger, der udfører sådanne operationer. Den berømte kirurg. Tilbage i 1961 skrev M. Talman om kravene til indgreb i åreknuder: ”En operation kræver den strengeste aseptiske teknik, den udføres kun i et velorganiseret operationsstue. Det kræver en erfaren kirurg og erfaren assistent. Denne operation er ikke for begyndere ”(citeret i ). Denne holdning er helt sand på nuværende tidspunkt. Jeg vil kun gerne udvide det og noget detaljeret i lyset af moderne tilgange. Efter vores mening bør kirurger med dybt kendskab til venøs senges anatomi, venøs fysiologi og patologi være involveret i den kirurgiske behandling af åreknuder\nFig. 1. Lav ligation i munden, hvilket fører til udvikling af stigende trombose\nudstrømning, der ikke kun ejer metoderne til at fjerne overfladiske årer, men teknikken for indgreb på karene. Kombinationen af viden giver lægen i enhver situation mulighed for at vælge den mest optimale version af operationen, og besiddelse af angiosurgiske teknikker vil sikre pålideligheden af dens implementering.\n1. Grishin, I. N. Åreknuder og åreknuder i de nedre ekstremiteter / I. N. Grishin, V. N. Podgaysky. ER. Gamle verden. - М.: Videregående skole, 2005.-- 253 s..\n2. Grishin, I. N. Muligheder og udsigter til ambulant kirurgi for åreknuder i Republikken Hviderusland / I. N. Grishin, V. A. Lesko, A. S. Tereshchenko // Belarusian Society of Physicians, Unitary Enterprise Art-Medik [Elektronisk ressource]. - Adgangstilstand: http: / /www.artamedica.com. - Dato for adgang: 11/19/2005.\n4. Utilsigtet arteriel skade under saphenøs stripping: tre tilfælde og terapeutiske strategier / A. Ramsheyi [et al.] // Arch. Surg. - 1998. - Vol. 133, N 10. - S. 1120-1123.\n5. Konstantinova, G. D. Phlebology / G. D. Konstantinova, A. R. Zubarev, E. G. Gradusov. - M.: Vidar forlag, 2000. - 160 s..\n6. Fejl, farer og komplikationer ved venekirurgi: vejledning til læger / red. Yu. L. Shevchenko. -SPb.: Peter Kom, 1999.-- 320 s.\n7. Shulutko, A. M. Varicose sygdom. Moderne\nbehandlingsprincipper / A. M. Shulugko, A. Yu. Krylov. -M.: Miklosh, 2003.-- 127 s..\n8. Seror, P. Suralnervenopati (ekstern saphenøs) knyttet til en sygdom i den lille saphenøs vene. Apropos af 5 sager / P Seror // J. Mal. Vase. - 2000. -Vol. 25, N 2. - s. 128-131.\n9. Mondelli, M. Neuroma i den neurale nerve som en komplikation af stripping af den lille saphenøs vene / M. Mondelli, F. Reale, T. Cavallaro // Surg. Neurol. -1997. - Vol. 48, N 4. - s. 330-332.\n10. Delvis eller total stripping af den store saphenøs vene. 5-årig tilbagefaldsfrekvens og 3-års frekvens af neurale komplikationer efter delvis og total stripping af den store saphenøs vene / K. Holme [et al.] // Ugeskr. Laeger. - 1996. - Vol. 22, N 158 (4). - s. 405-408.\n11. Morrison, C. Tegn og symptomer på saphenøs nerveskade efter større safhenøs stripping: udbredelse, sværhedsgrad og relevans for moderne praksis / C. Morrison, M. C. Dalsing // J. Vasc. Surg. - 2003. -Vol. 38, N 5. - S. 886-890.\n12. Holme, J. B. Forekomst af læsioner i den saphene nerv efter delvis eller fuldstændig stripping af den lange\nsaphenøs vene / J. B. Holme, K. Skajaa, K. Holme // Acta. Chir. Scand. - 1990. - Vol. 156, N 2. - s. 145-148.\n13. En prospektiv undersøgelse af hudskader på hud efter lang saphenøs kirurgi / J. J. Wood [et al.] // Eur. J. Vasc. Endovasc. Surg. - 2005. - Vol. 30, N 6. - s. 654-658.\n14. Albamasov, K. G. Patogenese og taktik til behandling af lymforré og lymfocele efter vaskulære operationer på de nedre ekstremiteter / K. G. Albamasov, A. A. Malinin // Kirurgi. - 2004. - Nr. 3. - S. 23-30.\n15. Lymfatiske komplikationer efter venøs operation i underekstremiteterne / L. R. Andrade [et al.] // J. Lymph. -2001. - Vol. 9. - N 34. - S. 97-103.\n16. Ouvry, P. A. Lymfatiske komplikationer fra variceal kirurgi / P A. Ouvry, H. Guenneguez // Phlebologie. -1993. - Vol. 46, N 4. - s. 563-568.\n17. Vedensky, A. H. Varicose sygdom / A. H. Vedensky. - L.: Medicin, 1983. - 208 s.\n18. Forekomst af dyb venetrombose efter operation med åreknuder / A. M. van Rij [et al.] // Br. J. Surg. - 2004. -Vol. 91, N 12. - s. 1582-1585.


Fragnment af kugleformet, blæst, gennemsigtig blå glasperle. Største mål: 0,9 cm. Sydvestjyske Museers Samling\nFragnment af kugleformet, blæst, gennemsigtig blå glasperle. Største mål: 0,9 cm.\n050112: Type, hulblæst, metalfolieret, import


Sikker og tryg anvendelse af gasgrill og kulgrill/engangsgrill\nVær opmærksom og udvis forsigtighed, når du griller. Her får du nogle gode råd til at undgå, at du eller andre kommer galt af sted når der grilles – for din og andres sikkerhed og tryghed.\nUndersøg altid hvilke regler der gælder, før du benytter din grill, i f.eks. din bolig- eller grundejerforening og i din kommune. Der kan være regler, der forbyder eller begrænser brug af ild i eksempelvis tørre perioder, hvilket du kan tjekke på www.brandfare.dk\nTjek regulator og slange for utætheder inden du tager gasgrillen i brug\nGrill kun udendørs, anvendelse af grill udvikler farlig kulilte, der ophobes, hvis den anvendes i et lukket rum.\nBrug af gasgrill på altaner/terrasser Altanen eller terrassen skal have mindst 50 % åbne langsider for at det kan betegnes som værende udendørs (Sikkerhedsstyrelsens regler)\nVed pludselig opstået ild, luk for gastilførslen og luk låget på grillen\nGrill kun udendørs En grill udvikler farlig kulilte, der ophobes, hvis den antændes i et lukket rum.\nPlacer grillen i sikker afstand og på et stabilt underlag Du skal placere din grill i sikker afstand til f.eks. tørre planter, hække, bygninger og andet, der kan brænde. Vær samtidigt opmærksom på at stille din grill på et stabilt og ikke-brændbart underlag\nRester af aske og kul skal være helt kolde, før du smider dem ud Det kan tage over et døgn, før asken og kulresterne er kolde, og der ikke er gløder tilbage\nVis hensyn når du griller.\nLæs mere og se filmene om sikkerhed ved anvendelse af gas- og kulgrill på Brandsikker Bolig (Beredskabsstyrelsen, TrygFonden, Kommunernes Landsforening og Danske Beredskaber) hjemmeside på\nBrandsikker Bolig (brs.dk)


Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø – Se vigtig info\n8,87 mio. kr.\nAbildgaardsgade 40, 2100 København Ø\nRækkehuset på Abildgaardsgade 40 i København Ø er opført i 1882 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 135 m2. Bygningen er bevaringsværdig med en høj bevaringsværdi.\nLuftfoto af Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø fra foråret 2019. Matriklen er markeret med den grønne polygon og adressens koordinater (55.6917°N, 12.5741°E) er den lille grønne cirkel.\nRækkehuset på Abildgaardsgade 40 opvarmes iflg BBR med -. En varmepumpe vil skære varmeregningen, give bedre indeklima, og lavere CO₂ udledning. Amalo giver dig en samlet gennemgang af økonomi og muligheder - Se bl.a. hvordan boligejer kan reducere boligens årlige CO₂ udledning med estimeret 0,7 ton. Se også hvordan du lige nu kan få 22.000,- i tilskud til installationen.\nSundhed — Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\nBaseret på den overordnede radonklassificering, lokale geologiske forhold og bygningsdata vurderes radonrisiko på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø at være medium.\nAbildgaardsgade 40, 2100 København Ø ligger i den gamle København kommune, der er klassificeret som Radonklasse 2. Det betyder at 1-3% af husstandene i området vurderes at have et radonniveau på 200 Bq/m3 eller mere (WHO anbefaler at koncentrationen ikke overstiger den øvre grænseværdi på 100 Bq/m3). Som udgangspunkt er risiko for Radon i boligen derfor middelhøj.\nDet geologiske underlag på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø er Moræneler (Se Geologi og Geoteknik), der frigiver Radon og dermed øger risiko for Radon i boligen.\nEjendommen Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø er opført i 1882 (Se Boligoplysninger) og sandsynligvis ikke radonsikret mod undergrunden (først med bygningsreglementet i 1998 blev der stillet krav om, at nybyggeri skal radonsikres).\nAbildgaardsgade 40, 2100 København Ø har en kælder på 47 m2. Kældere er generelt mere udsatte i forhold til radonforurening, men hvis ventileret kan en kælder være en god beskyttelse af resten af bygningen ifht radonindsivning.\nDer er middelhøj risiko for Radon på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø.\nAbildgaardsgade 40, 2100 København Ø har forhøjet risiko for radonforurening. Vil du sikre dig at radonniveauet er indenfor Sundhedsstyrelsens' grænseværdier bør du få foretaget en radonmåling.\nIfølge Machine Learning- algoritmen har rækkehuset på Abildgaardsgade 40 ingen risiko for Asbest.\nRækkehuset på Abildgaardsgade 40 har risiko for PCB i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Maling (62.2%), Isolering (53.7%), Gulve (51.7%), Fuge (51.5%).\nRækkehuset på Abildgaardsgade 40 har risiko for tungmetaller i følgende byggematerialer (sandsynlighed angivet i efterfølgende parentes): Gulve (75.1%), Maling (73.7%).\nDer er ingen registreret jordforurening på ejendommen Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø.\nKortet ovenfor viser jordforurening i området omkring matriklen 549-Østervold Kvarter, København, der hører til Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø. De røde omrader er egentlige jordforureninger (V2) og blå områder er mulige forureninger, der ikke endnu er undersøgt (V1). - Åbn stort kort\nDownload en officiel jordforureningsattest for Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø. Tryk på knappen og en PDF-fil vil blive dannet via Danmarks Miljøportal.\n101-03550 Region Hovedstaden 149 -\n101-00666 Region Hovedstaden 185 F2\n101-01648 Region Hovedstaden 192 -\n101-01490 Region Hovedstaden 279 -\n101-11255 Region Hovedstaden 353 F0\n101-03044 Region Hovedstaden 393 -\nJordforureningsdata indsamles, opdateres og adminstreres af regionerne. Hvis du vil vide mere om jordforurening omkring Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø bør du kontakte den ansvarlige myndighed hos Region Hovedstaden\nDer kan være problemer med luftforurening på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø.\nDer er ikke registreret trafikstøj på adressen Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\nKortet viser trafikstøj i området omkring Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø. - Åbn stort kort\nNedenstående tabel viser trafikstøj i 1.5 meters højde på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø om dagen:\nDrikkevand på adressen Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø har hårdhed: 18 - 24. Det betyder at vandet er klassificeret som hårdt. Hårdhedsgraden er baseret på et gennemsnit for kommunen. Vi anbefaler derfor, at du undersøger hårdhedsgraden hos dit lokale vandværk.\nRisiko for oversvømmelse — Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\nDer kan være risiko for oversvømmelse ved kraftig regn og/eller regulære skybrud på adressen Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø.\nAbildgaardsgade 40, 2100 København Ø ligger ikke i en lavning og som udgangspunkt er risikoen for at regnvand samler sig på adressen under skybrud derfor lav.\nRisiko for oversvømmelse ved ekstrem regn afhænger i høj grad af terrænet. Kortet ovenfor viser lavninger (markeret med blå) omkring Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø. De blå områder viser den potentielle maksimale udbredelse af skybrudsrelateret oversvømmelse hvis alle lavninger bliver helt fyldt med vand. - Åbn stort kort\nDen gennemsnitlige befæstelsesgrad i området omkring Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø er 80 procent. Det betyder, at ca. 80 procent af overfladen er bebygget eller belagt med asfalt, fliser, brosten mv., der hindrer regn- og overfladevand at sive ned i jorden.\nI perioder med kraftig nedbør vil det øverste jordlag have en middellav hydraulisk ledningsevne på 100 - 125 mm/dag i området omkring Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø. Selv i ubebyggede områder vil regnvand derfor blive på overfladen og kun relativt langsomt trænge ned i jorden.\nAbildgaardsgade 40 ligger i et område hvor grundvand ikke ser ud til at udgøre en risiko ifm oversvømmelse.\nBaseret på de historiske observationer og den nummeriske grundvandsmodel er der ikke tegn på at Abildgaardsgade 40 har problemer med højtliggende grundvand, for nuværende.\nKortet viser den modellerede dybde til grundvandet omkring Abildgaardsgade 40. Kortudsnittet måler 1.600 x 800 meter og adressen er markeret med markør . Dybderne er baseret på historiske (1991-2020) målinger i vinterhalvåret (i geologisektionen længere nede på siden kan du få mere detaljeret information om de geologiske boringer tæt på adressen, hvorfra grundvandsdata stammer). Modelberegningerne er nedskaleret fra 100 m grid til 10 m grid med brug af maskinlæring. Områder med højt grundvand er markeret med blå farver, mens gule og orange farver svarer til et dybere grundvandsspejl. - Åbn stort kort\nBoligejer på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø kan få et gratis og uforpligtende fugttjek (normalpris 995,- inkl. moms). Fugt er et problem for 90% af alle danske kældre - Fugt giver forhøjet risiko for sundhedsskadelig skimmelsvamp, astma, allergi, lugtgener, mug, saltudtræk og pudsafskalninger på kældervæggene.\nAbildgaardsgade 40, 2100 København Ø er ikke i umiddelbar risiko for oversvømmelse ifm forhøjet vandstand i nærmeste vandløb.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 100 cm over det normale niveau i nærmeste vandløb. Push-pin markøren angiver adressen Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. Se nærmere på det interaktive Vandløbsflodskort - Åbn vandløbskort\nAbildgaardsgade 40, 2100 København Ø ligger i en højde på 7.6 meter over havets overflade.\nKortet ovenfor viser hvilke områder, der kan blive berørt i tilfælde af en vandstand på 700 cm over det nuværende gennemsnitlige havniveau. Push-pin markøren angiver adressen Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø. Data er stillet til rådighed af Klimatilpasning.dk. På det interaktive stormflodskort kan du vurdere andre områder og vandstandsstigninger - Åbn stormflodskort\nBoligfakta og Økonomi — Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\nRækkehuset på Abildgaardsgade 40 i København Ø er opført i 1882 og indeholder 3 værelser, et køkken og et badeværelse fordelt på 135 m2.\nNedenfor har vi samlet flere BBR informationer om Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø.\n✓Generelle BBR informationer om Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\n✓BBR materialer og installationer for Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\n✓BBR arealer for Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\n!Noter til Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\nHent den officielle BBR meddelelse for Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø. Tryk på knappen for at hente PDF-filen via boligejer.dk.\nBestil energimærke til Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø til pris 4.800,-. Med et energimærke kan du søge om tilskud til energirenoveringer. Ved eksempelvis efterisolering af loft, udskiftning af facadevinduer og konvertering til varmepumpe kan du få ca. 100.000 kr. i tilskud, når du har et gyldigt energimærke.\nVi kunne ikke finde et energimærke på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø sidst vi kiggede (15. februar 2020). Det kan skyldes at bygningen ikke endnu er energimærket, eller, at det tidligere energimærke ikke længere er gyldigt.\nJydsk Tagteknik tilbyder gratis gennemgang af husets tag, træværk, vinduer, døre, isolering, tagrender og facade på Abildgaardsgade 40 - Normalprisen for hustjek er 2.995,- inkl. moms.\nDen primære opvarmningskilde på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø er fjernvarme. Der er ikke registreret supplerende varmeinstallationer.\nAbildgaardsgade 40, 2100 København Ø modtager fjernvarme fra HOFOR Fjernvarme P/S\nAbildgaardsgade 40 kan få 22.000,- i tilskud til energiforbedringer. Se hvordan Amalo kan hjælpe med lavere varmeregning, mindre CO2 udledning og bedre indeklima.\nGrøn varme på Abildgaardsgade 40\nKøbenhavn Kommune har tildelt rækkehuset på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø en samlet bevaringsmæssig værdi på 3. Bevaringsværdi 3 er en høj vurdering, der gives til bygninger, som i kraft af deres arkitektur, kulturhistorie og håndværksmæssige udførelse er fremtrædende eksempler inden for deres slags.\nBevaringsværdi af Abildgaardsgade 40\nEn bevaringsværdi på 3 indikerer en høj bevaringsværdighed. Der kan derfor være restriktioner på bygningen. Hvis du har brug for definitive svar omkring bygningens frednings- eller bevaringsstatus (f.eks. i forbindelse med sagsbehandling), kan du tjekke eventuelle restriktioner i Lokalplanerne der gælder for Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø eller kontakte København Kommune direkte.\nLokalområdet — Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\nBeboerne i området omkring Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø er mestendels conzoom®-typen Formue og Formåen\nAbildgaardsgade 40 hører til afstemningsområdet 3. Nord hvor der er 6.359 stemmeberettigede borgere.\nBaseret på Rigspolitiets statistiske opgørelser vurderes indbrudsrisiko på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø at være lav.\nI perioden fra første kvartal 2016 og frem til og med andet kvartal 2018 er der anmeldt 135 indbrud i et område på en kvadratkilometer omkring Abildgaardsgade 40. Indenfor 1km2-kvadratcellen er der 6824 adresser. Omregnet betyder det at der i perioden årligt har været hvad der svarer til 7.91 indbrud per 1000 adresser. Det giver en estimeret indbrudsrisiko på 0.79 pct.\nAbildgaardsgade 40 hører under skoledistriktet INDRE BY (Øster Farimagsgades Skole). I skoledistriktet er der én folkeskole, nemlig Øster Farimagsgades Skole.\nDer er gode bredbåndsmuligheder på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø.\nSe fibernet dækningsgrad omkring Abildgaardsgade 40\nDer er god 4G mobildækning på Abildgaardsgade 40 med vejledende downloadhastighed op til 100 - 200 Mbit/s. I Danmark findes der tre store mobilnetværk, der håndterer mobiltelefoni og mobilt bredbånd. På Abildgaardsgade 40 er dækningen for de tre netværk:\nSe 4G-dækningskort på Abildgaardsgade 40\nInternet og Mobildækning Abildgaardsgade 40, København Ø\nAnbefalet bredbånd på Abildgaardsgade 40\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi Hiper 100/10 Mbit/s (Telefonstik) » på Abildgaardsgade 40.\nFind andre tilbud og meget mere information om internet, og mobildækning på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø her.\nAnbefalet Mobilt Bredbånd på Abildgaardsgade 40\nBaseret på pris, hastighed, popularitet og kundetilfredshed anbefaler vi CBB (Mobilt bredbånd) 75 GB + Trådløs » på Abildgaardsgade 40.\nJordarten under Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø er Moræneler.\nGeologiske boringer i nærheden af Abildgaardsgade 40\nDen nærmeste overfladenære boring ligger 280 meter væk. Boringens lokalitet er navngivet Fjernvarmetunnel, København. Boringen blev afsluttet 29 juni, 2006. Brøndborer var GEO. Formålet med boringen var Geoteknisk boring/midlertidig grundvandssænkning og anvendelse er ikke angivet. Boringen nåede en dybde på 37.0 meter. Du kan finde mere information i borerapporten 201. 5923 ».\nTabellen nedenfor lister de 10 nærmeste boringer sorteret efter afstand fra Abildgaardsgade 40.\n280 Geoteknisk boring 37.0 201. 5923 »\n294 Geoteknisk boring 43.0 201. 5924 »\n304 21.0 201. 6510 »\n348 Moniteringsboring 201.10318 »\n350 4.6 201.11660 »\n359 4.6 201.11659 »\n360 24.0 201.10273 »\n360 4.0 201.10274 »\n360 4.0 201.11661 »\nHvor langt er der fra Abildgaardsgade 40\n✓Stamoplysninger for Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø\nGeografiske koordinater 55.69168786°N, 12.57406131°Ø\nAdressens Id 0a3f509d-08cc-32b8-e044-0003ba298018\nVi har samlet diverse stamoplysninger på Abildgaardsgade 40, 2100 København Ø.