“Kan det gøres bedre, skal det gøres bedre” og udfra den devise, trævler jeg nu op til “rib-kanten”. Måske lidt helt op?\nØV ØV ØV, at jeg ikke gjorde det for flere timers strik siden, da jeg opdagede det.\nInde i mit hoved kørte der en fin film med mig i hovedrollen:\nJeg gik rundt om juletræet med al sin pynt i overovermorgen med glade, velfriserede, velduftende, artige og tålmodige børn i hænderne, mens jeg sang rent, højt og meget smukt, en tårefremkaldende julesalme, mens alle smilede taknemligt til mig, julegavere lå under det smukt funklende juletræ i fint indpakningspapir og brede sløjfer, som jeg delte ud til de glade, tålmodige, artige, nybadede, nyfriserede børn… iført min vest, der til forveksling kunne minde lidt om een, som ihvertfald julemandens kone, godt kunne tænkes at gå i og alle blev glade og tilfredse med de gaver, som de havde fået.\nJeg ved ikke helt, hvor børnene skulle komme fra og hvis der var nogen, så var de nok hverken tålmodige eller særligt lykkelige eller taknemlige for min skønsang rundt om det juletræ, som plejer at se ud som det har gjort de sidste, mindst 20 år og under det ligger der aldrig julegaver, for de ligger i nogle sorte sække, der er gemt væk ude i bryggerset indtil dansen om træet er overstået og som en oftest skidt udklædt julemand deler ud i hast.\nBåndene er som regel ikke brede, for gaverne er oftest pakket i en forretning og jeg tvivler på, at julemanden, hvis han fandtes, havde en kone,- for hvem ville frivilligt være gift med en gammel, tyk mand med langt usoigneret fuldskæg, som aldrig gik i andet end sit røde kluns, kravlede rundt på folks tage, havde en irriterende og larmende ho-ho-ho-latter, kun arbejdede en måned om året og som ikke ejede en anstændig bil, men kørte rundt i en åben kane i den kulde og som folk i al almindelighed hverken troede på eller såede tvivl om.\nSå den vest…\nJeg ved ikke, om jeg vitterligt troede på, at fejlen ville rette sig selv, hvis jeg ignorede den.\nTil de af jer, som ignorer en (strikke-)fejl i håb om at det ordner sig selv, kan jeg oplyse, at der kun går kostbar strikketid fra og at der bliver mere at trævle op, samtidig med, at du slider unødigt på garnet.\nSom et plus kan siges, at jeg har øvet mig i at strikke vrang masker, retmasker og tælle til mindst 200 og nogen og firs… altså hvis jeg skal sige noget.\nDet har jeg lidt en fornemmelse, at jeg bliver nødt til. Ihvertfald overfor mig selv!\nSom endnu et plus kan jeg også tilføje, at jeg har været beskæftiget med noget, som ikke generer andre og at jeg har fået meget ud af mit garn ved at strikke det to gange.\nNå, men så ved du jo, hvad jeg laver de næste mange timer og sålænge jeg sidder med to tilspidsede pinde og en rulle garn mellem hænderne, laver jeg ikke andre ulykker.\nNu kører der en hel anden film rundt inde i mit hoved.\nEn lidt mere realistisk film, hvor jeg pakker en pakke op, som jeg selv har pakket og som indeholder en vest, som jeg selv har strikket og har ventet alt for længe med at strikke til mig selv i indbildt angst for, at jeg ikke kunne.\nEn tese, som jeg i denne første omgang ikke har kunne modbevise. Men næste gang! Lige om lidt kører det bare!\nI min egen indre og lidt mere realistiske dogmefilm, ser jeg mig selv iført vesten, som har en knap, lavet af en meget gammel narhvaltand. (hvis altså jeg lige kan huske, hvor jeg har gemt knappen) Knappen har siddet i en taske for en menneskealder siden, men det gør den jo ikke mindre pæn og den vil virkelig klæde vesten, som vil klæde mig utroligt meget, når jeg engang efter nytår skal på arbejde igen.\nVæk med Hollywood-filmen inde i mit hoved og ind med noget social-realistisk dokumentar-agtigt noget.\nJeg starter lige forfra og rigtigt og denne gang læser jeg endda opskriften, som er til for det samme.\nSom om, jeg lader mig slå ud af at skulle trævle op.. næ, det er skam noget jeg gør med al mit strik. Vel nærmest et kendetegn for mit strikkeri!\nOg så kom Laura endda i dag.\nPå årets korteste dag.\nDen dag som skulle være den dag, hvor der er mindst dagslys og hun lyste min dag op.\nMin juleferie startede også i dag og den skal nydes ligeså meget, som Lauras tilstedeværelse skal nydes og det er enddog meget.\nOg næste gang jeg hiver kameraet frem, når hun ikke at skjule sig..\nJeg vil have et godt og ordentligt billede af hende, som jeg kan kigge på, når hun rejser mod syd igen og jeg skal undvære hende i endnu et halvt år.\nHun er allerede at finde på musikskolen og mens jeg venter på hende, vil jeg pille op, trævle op, starte forfra på julemandens kones vest.. nåååe, på min arbejds-vest anno 2012\nIndsendt af Dortheivalo kl. 23.03.00\nAnonym 21 december, 2011 23:42\nhvad er det for et kamera der er blevet brugt, for jeg synes nu ikke, at den billede er særlig pæn at se på ligesom alle de andre billeder, den er godt nok ikke skarp denne her billede af Laura...\nBente (Gudum) 22 december, 2011 04:27\nØhhhh... hvor er fejlen på vesten?\nJeg synes den ser fin ud, og det er et stort arbejde at gøre den om.\nDortheivalo 27 december, 2011 13:37\nSJ: Det er fars lille kompaktkamera :-)\nBente: det er de to vrangmasker omkring fletningerne, som mangles.. jeg er snart i mål med den.. igen, så gik der lidt tid med det :-/


Find noget at bruge den ekstra tid derhjemme på\nadmin marts 30, 2021 Featured Ingen kommentarer\nDet er ikke nogen hemmelighed, at tilværelsen har været anderledes de sidste års tid, end hvad vi har været vant til.\nI stedet for at tage ud, så har mange måtte sande at de har skulle bruge meget mere tid derhjemme end det ellers har været tilfældet.\nDet har også betydet at flere personer har skullet finde på andre ting at tage sig til, nu hvor de har befundet sig mere inden for deres hjems fire døre.\nBrug den ekstra hjemmetid på hjernegymnastik\nEftersom man bruger mere tid derhjemme, så er det nogle andre aktiviteter man skal finde på, end dem man ellers har kunnet lave udendørs eller andre steder.\nEn af flere forskellige måder, er at bruge noget af al den ekstra tid på noget hjernegymnastik. Det er der flere måder at gøre på. Man kan løse sudoku, kryds og tværs, lægge puslespil eller man kan løse gåder for voksne.\nNogle af de fordele man kan få af hjernegymnastik, er at man øger både koncentrationsevne og tålmodighed. Derudover kan man lave det sammen med andre, og på den måde øve samarbejde med andre mennesker. Det er alle ting der kan komme en til gode i forhold til dagligdagen og job.\nNogle aktiviteter er dyrere end andre\nEr man i stedet for hjernegymnastik, til nogle af de lidt mere aktive måder at få tiden til at gå på, så kan det godt være man skal spendere ekstra, da nogle af dem kan være dyre. Men det behøver ikke at være en hindring, da man kan låne penge over internettet.\nVed lån penge 21 år kan man hurtigt og nemt komme til at låne penge, så man ikke er begrænset, hvis man finder på en hobby eller aktivitet der er mere til den dyre ende.\nNogle af disse aktiviteter kunne være sådan noget som bordtennis eller pool/billard. Det er ikke helt billigt at købe et bordtennis- eller pool-bord, hvorfor det kunne være relevant at låne lidt.\nEn anden aktivitet, der samtidig er blevet rigtig populær på det seneste, er cykling. Så kunne man godt tænke sig at komme ud og røre sig udendørs, så kunne det være at man burde spendere penge på en racercykel og noget ordentligt cykeltøj.\nUanset hvad, så er det vigtigt, at man finder måder man kan lide at bruge sin ekstra hjemmetid på, da vi endnu ikke ved hvornår det ændrer sig.\n← Nettet er vigtigt for dine gæster\nEn ny hobby sætter gang i dig både i og udenfor hjemmet →


Brug en minigravemaskine til dit næste byggeprojekt - Bygge Bixen\n511 Views\t11. november 2021\tBe first to comment\nHvis du står overfor et nyt byggeprojekt, er der helt sikkert en masse ting, du skal have styr på. det kan nemlig være ret krævende, når sådan et projekt skal fuldføres, og der er oftest en masse ting, man skal have fundet ud af, inden man går i gang.\nPå den måde er man nemlig godt rustet til det byggeprojekt, man skal i gang med. Måske du mangler forskellige maskiner, som kan hjælpe dig med dit byggeprojekt? Så kan det være, at en minigravemaskine er netop det, du skal have fat i til opgaven.\nIdeel til trange områder\nNår man står og skal have udgravet til en byggeopgave, kan det være en smule. Udfordrende – især hvis det er trangt område, som denne udgravning skal ske på. Det kan være vanskeligt at bruge en normal gravemaskine, da denne højst sandsynligt er alt for stor, og ikke kan benyttes på trange områder.\nHer er det ideelt med en minigravemaskine. Som navnet også antyder, er denne gravemaskine langt mindre, men stadig super effektiv, når det kommer til grave- og brydeopgaver. Den kan derfor hjælpe dig med udgravningen, selv på de trange områder.\nHvis du skal grave til terrasse eller indkørsel, kan det blive en hård omgang, hvis det gøres med håndkraft. Udover at det er en hård opgave, vil det også tage lang tid. Hvis du gerne vil spare tid og kræfter, kan du i stedet få fat i en minigravemaskine, som kan gøre det hårde arbejde for dig.\nPå den måde sparer du ikke kun på dine kræfter og skåner din ryg og dine knæ – opgaven bliver også klaret langt hurtigere, end den ellers ville. En minigravemaskine er altså en utrolig god løsning til dig, som skal i gang med et byggeprojekt i haven eller i hjemmet.\nGuide: Sådan giver du…\nSådan kommer du i mål…


Stemmetræning og taletræning - få undervisning af professionelle lærere!\nDe hører jo ikke efter – hjælp!\nOplever du nogle gange den lettere nedbrydende fornemmelse af, at folk hen ad vejen holder op med at lytte til dig, når du taler?\nHar du prøvet at ‘tabe’ dine tilhørere, og har du svært ved at gennemskue hvorfor?\nVi kan godt afsløre den hårde sandhed med det samme; Det handler om dig!\nMen fortvivl ikke, for vi kan arbejde os frem til, at du ikke kommer til at stå i den situation igen. Det er nemlig din naturlige autoritet som taler, der skal holde dine tilhørere fast, og du kan forbedre din teknik i løbet af kort tids stemmetræning og taletræning med vores dygtige undervisere på Music Institute.\nUanset om du er foredragsholder, skal styre et møde, er skuespiller, forretningsmand, politiker eller underviser, kan du have stor gavn af stemmetræning.\nDet handler om timing, selvsikkerhed og en stemme, der har den netop den selvbevidsthed og slagkraft, som situationen kalder på.\nStemmetræning kan hjælpe dig på mange måder. Du kan:\nSikre, at dit budskab kommer rigtigt igennem\nFå redskaber til at styre din stemme\nFastholde folks opmærksomhed\nFremstå selvsikker og professionel\nDe egenskaber kan vi hjælpe dig med at træne op gennem et fokuseret forløb, hvor vi finder og optimerer det, man kan kalde din professionelle stemme.\nVi kan hjælpe dig til at skabe den sikkerhed og og naturlige autoritet omkring din stemme, der gør, at dit budskab bliver hørt.\nVi arbejder med din professionelle stemme, og vi skræddersyr vores stemmetræning til at matche netop dine behov. Dine tilhørere skal kunne læne sig trygt tilbage, og nyde din stemme, når du taler. Men hvordan kommer du derhen?\nStemmetræning rummer flere forskellige aspekter, for vi arbejder både med stemmeføring, diktion, klarhed og toneleje, men vi kigger også på det grundlag, stemmen hviler på, nemlig din mentale tilstand når du skal tale.\nVi kan alle sammen blive nervøse, og det modarbejder ofte vores interesser. Derfor arbejder vi også med at opnå den ro, som skaber de bedste forudsætninger for at dit budskab kommer klart igennem.\nFå styr på de pokkers nerver\nVi kigger på din bevidsthed omkring din vejrtrækning, så du får den naturlige ro på din stemme, der bærer dit budskab klart igennem i selv de mest pressede situationer. Vores usikkerhed sætter sig nemlig på stemmen og afslører os, og så kan vores troværdighed let komme til at lide overlast.\nDet kan vi træne på og arbejde med, for i takt med at du lærer dig selv og din stemme bedre at kende får du langt mere kontrol over dine virkemidler.\nFå det bedste ud af netop din stemme\nVi finder dine stærke punkter og gør dig til en taler, der kan fastholde, inspirere og overbevise dine tilhørere. Vi gør din stemme til din værdifulde signatur, og vi får den til at arbejde bedst muligt for dig og din formidlingssituation.\nDu kan have de bedste intentioner og al den viden, der findes på det område, hvor du er eksperten. Men hvis din stemme står i vejen for dig, så kommer du ikke så langt, som du burde.\nDerfor er stemmetræning værd at bruge tid og opmærksomhed på. Og vi står klar til at hjælpe dig på vej.\nDu kan også læse om vores sangundervisning her.\nI undervisningen bliver der taget udgangspunkt i den enkelte elevs ønsker, mål og ambitionsniveau.\nOffentlige musikskoler er alt for dyre for udsatte familier


410 kvm kontor med skønneste udsigt | 410 m2 Kontor i Viborg - Klostermarken\nKontor til leje, Viborg, Klostermarken\nLeje per år eksklusiv drift: 307.500 DKK\n410 kvm kontor med skønneste udsigt\n410 kvm kontor med skønneste beliggenhed.\nLejemålet er opdelt i 7 kontorer - fra 13 kvm og op til 27 kvm hver - oplagt til enkeltmandskontorer eller storrumskontorer.\nAlle kontorer har flotteste udsigt over Viborg By og det skønne areal foran Hedeselskabet.\nFlot præsentabelt adgangsparti - elevator.\nLejemålet kan lægges sammen med nabolejemålet, så det i alt kommer på godt 1.000 kvm kontor.\nDer er mulighed for at deltage i udlejers kantineordning og der er mulighed for leje af store mødelokaler.\nDer er gode parkeringsforhold til lejemålet.


Brett Bloom. Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragelse! Superkilen blev skabt pa demokratisk vis. Dette essay - PDF\nBrett Bloom. Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragelse! Superkilen blev skabt pa demokratisk vis. Dette essay\nDownload "Brett Bloom. Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragelse! Superkilen blev skabt pa demokratisk vis. Dette essay"\n2 Brett Bloom Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragelse! sup,,kilen, en "P><k med Ekstrem Borge<inddragelse", der var bebudet som en stdlende ny vision for K0benhavns byrum, blev officielt indviet i juni 2012, sk0nt dele af parken endnu ikke er fa::rdige eller regelmressigt ma repareres. Bj arke Ingels Group (BIG), stjernearkitektfirmaet som ledede udfonnningen af parken, fandt pa denne aggressivt beskrivende undertitel til Superkilen. Men hvad er sa en park med ekstrem borgerinddragelse? Parken bestar af tre sc.erskilte omdder: Det Sorte Marked, Den Gt0nne Park og Den R0de Plads. Hvert omdde domineres af farven i navnet. Parken er befolket med byinventar, skilte, sportsredskaber og planter fra hele verden. Blandt meget andet findes der skraldespande fra Storbritannien, et start skilt fra Rusland og en kopi af en legeplads i blreksprutteform fra Japan, som hos de yngste bes0gende er en af parkens mest elskede dele. En stor del af det at forsta Superkilen kommer fra onlinefortrellinger eller ved at bruge en smartphone til at afkode skjulte parkfortaellinger. Borgere fra omddet blev udpeget til at hjrelpe med at vrelge parkens formgivere i en lukket konkurrence. Midlerne til at bygge den ekstreme park kom fra Realdania, en almennyttig fond. Vor tid er en tid med mindskninger af midlerne til offentlige arbejder; private trreder til for at udfylde hullerne i finansieringen. Med dette skifte folger en radikal rendring i det offentlige rums betydning og den enkeltes aktive rolle i skabelsen afbyen. Dette er et centralt fokus for mig pa de folgende sider med hensyn til Superkilen og dens financier,realdania. Parken prresenterer sig selv som et" integrationsprojekt", og dette vil ogsa blive indgaende unders0gt. En stor del af essayet handler om N0rrebros srerlige kampe, <lets yderst handlekraftige og uafhaengige befolkning, og hvad dette kan fortaelle os i stedet for kommunens omhyggelige indsats for at ra det til at se ud, som om Skilt i Superkilen, der advarer om den farlige belregning pa Oen R0de Plads. Superkilen blev skabt pa demokratisk vis. Dette essay tager ogsa afstand fra en park, der pa sa slaende vis ignorerer 0kologiske hensyn pa et tidspunkt, da vores by star over for dramatiske udfordringer, stillet ansigt til ansigt med de globale klimaforandringer. 47\n3 Brett Bloom Superkilen: Park med ekstrcru borgerinddragelse! At skrive manuskript til demokrati og forskellighed For nylig dukkede der officielle skilte op i og omkring parken Superkile11, som advarede parkens brugere om, at den r0drnalede beton var glat, nar den blev vad. I hj0rnet af hvert skilt stod - ligesom overalt i Kobenhavn pa skilte, der bekendtg0r afhentningen af affald eller legepladsernes abningstider - byens slogan, "Sammen om Byen". Ordene Sa111111en Om Byen er orngivet af kasser til at fremhreve dem, sorn stikker frem bag teksten ligesom skygger af huse eller talebobler, der giver byen stemme. 1 De forskellige farver, der er anvendt, henviser ti! byens materialer: "mursten, neon, himlen, vand, grres, beton, asfalt, trre, osv." 2 Tankerne bag designet af denne branding-identitet er enkle og elegante. Thor Ringgard Wilkens, en talsperson for kommunen, har udtalt: 'Sammen Om Bycn' blev udviklet, da Teknikog Milj0forvaltningen (TMF) blev oprettet i 2007 (to forvalminger blev slacr sammen). Pa dee tidspunkt fik TMF opdatcrer sin vision og sin mission og fik nye va:rdier: Abenhed, tillid og ct helhedssyn. Vrerdier, som det var vigtigt at underm'ltte, da syv uafh;engige afdclinger med deres egne direkt0rer og mirumal kontakt blev sac sammen i en afdeling. 3 K0hcnhavn 0nsker at brande sig som et sted, hvor kommunen og folk i byen skaber byen hand i hand. Det er irnidlertid vigtigt at r.enkc over, hvordan branding former vores oplevelse af dee offentlige rum. Der folger gode hensigter med denne veludforte kampagne, men i et bekosteligt og meget offentligt tilfielde, Superkile11, skjuler den den sande historic om, hvad der er sket. Nemlig at pengemagt har overtrumfet den demokratiske proces, i stedct for at kommunen og folk selv har bygget en park, der afspejlede lokalbefolkningens 0nsker. Byens skiltning bruges ti! at bibringe os en folelse af kontrol og rerlighed. Skiltet fort<eller os, at "Omradet er glat i vadt fore." Hvad <let ikke fortreller noget om, er den elendige beslutningsproces, der har afstedkommet denne situation. BIG fi.k overbevist kommunen om, at materialer, der oprindelig var t<enkt ti! indend0rs brug, kunne anvendes i det uden- d0rs afsnit af Superkilens R0de Placis. Denne form for hybris har givet kommunen mangen en hovedpine - bade 0konomisk og pa anden vis - i anledning af dcnne park. Ikke alene er den oprindelige belreg-. nings farve falmet - hvilket BIG havde insisteret pa, at den ikke ville - men den er ogsa vanskelig at g0re ren, fordi den er meget skrnbelig, og kommunen de1for har v;:eret bange for at anvende <let s<edvanlige tunge materiel til reng0ri11gen. Nar ovcrfladen af Den R0de Plads bliver vad ell er sner til, bliver den farlig for cyklister. Bel<egningen bliver helt nyetableret i 2013, og det star ikke klart, hvem der kommer cil at betale regningen. Kommunen siger, at det er DIGs ansvar, men dette er ikke endeligt afgjort. 4 Imidlertid er kommunen god cil at signalere kontrol, og vi har et beroligende skilt med prene former og klarc farver, der fort<eller os, at det nok ska! komme i orden alt samrnen. Vi kan ikke sp0rge skiltet om, hvorfor belregningen ikke var egnet til rummet eller klimaet. Vi kan ikke scille det endnu bedre sporgsmal, som er: "Hvorfor skulle nogen dog findc pa at brolregge et abcnt omrade i byen fuldstrendigt?" 5 Mit forslag? I stedet for den bekostelige nye bel<egning til erstatning for den rndmalcde beton kunne man fjerne belregningen og skabe et virkeligt gr0nt rum. Det er mere end bare skiltning, der former vores oplevelse af de offentlige rum i byen. I sin bog, Radical Space, skrivcr Margaret Kohn: Srerlige steder orkestrerer den sociale adfa:rd ved at levere manuskripter for det at m0des og forsamle sig. Det byggede milj0 former individernes handlinger og identiteter ved at forstrerke nogle relativt Stabile stikord til, hvad der er korrekt adfierd. 6 Kohns unders0gelse af rummct leverer en begavet ramme for forstaelsen af den oplevelse, baseret pa et tretskrevet manuskript, som Superkilen er. Pa overfladen synes parken sjov og ukompliceret, en farverig luftspcjling i Y dre Norrebros gra byomgivelser. Men som med ethvert byrum er den formet af intrikate og ideologiske processer, savel som af vores oplevelse af rummet, for vi overhovedet trreder indenfor. Kohn siger: 48\n4 Superkilen: Park med ekstrem borge1inddrngelsc! Brett Bloom Rummet pavirker, hvordan individer og grupper opfatter deres plads i tingenes orden. Rumlige konfigurationer naturaliserer sociale relationer ved at forvandle kontingente former til et permanent landskab, der fremsclr uforanderligt snarere end tilgrengeligt for, at nogen anfregter det. Ved at levere en freues baggrund tjener rumlige former det formal at imegrere individerne i fa:lles virkelighedsforestillinger. 7 Vi betinges socialt t i! at erfare rummet pa mader, der drekker enhver mulig adfxrd, vi kunne trenlces at udvise. I l0bet af opva!ksten begynder vi at forsta, at der er visse former for adfrerd, som er passende, afh::engig af situationen - en natklub er for eksempel nogct andet end en domkirke. Hvert rum, vi kommer igennem og midlertidigt bebor, har sit eget umiddelbart genlcendelige metaforiske register, som vi tilpasser adfrerden til udcn at trenlce over dee. Et klasselokale er indrettet pa at lette bestemte magtrelationer og en bestemt vidensproduktion, som adskiller sig fra den venlige arkitektoniske vejledning, man navigerer i pa en togstations travle billetkontor. I hvert rum, man trreder ind i, ved man, at det vil fa folger, hvis man udviser en bestemt adfrerd, som bliver anset for uretmressig. Disse lag af symbolsk kodning etableres som en made, hvorpa ens adfrerd bliver kontrolleret, og man tilskyndes ti! at opfore sig pa handterlige mader, til bogstavelig talc at reproducere den ideologiske magt, som scedet grunder sig pa. At overtrrede disse rums koder medfurer straf eller de andres nusbilligelse. Modideologier, som manifesterer sig i disse rum, kan, som vi senere skal se, medf0re yderst voldsomme tvangsforanstaltninger fra den autoritct, som aldrig har brug for at vise sig udtrykkeligt i disse rum, undtagen nar truslen mod dens myndighed bliver mere end blot symbolsk. Det offcndige rum berjener sig affysiske ogvisuelle vej visere til at fre mbringe den 0nskede adfrerd. Vi Mndhrever alle slags internaliserede regler over for os selv. Vi vurderer situationen og handler i diskret overensstemmelse hermed pa forudgivne betingelser. Vi trreder ind i en ballet af gensidig selvregulering og gensidigt sclvudtryk med de andre, vi m0der. Den franske filosof, Michel Foucault, har udviklet en teori om guvernementalitet eller "regeringskunst". Deter den myndighed, en magt betjener sig af for at 0ve herred0mmc over sin befolkning i enhver skala. Tcrmen er siden kornmet ti] at betegne en inderligg0- relse af autoritetens regelsret, som ender med, at man bliver sin egen opsynsmand pa grund af en vag frygt for at blive straffet. Vi ud0ver guvernementalitet, nar vi foretager os noget sa enkelt som at ga tur i den lokale park. Superkilen synes legende at vcnde op og ned pa vores forventninger til, hvordan vi sredvanligvis opforer os i fuld offentlighed. Det foles mere som et computerspil end som en offendig park. Den tunge trafi.k af idealiserede billeder af parken pa internettet og i designblade viser parken i fuglcperspektiv, hvorved der gives en samlet fornemmelse af rummet, som er nresten umulig at fa pa stedet. Mange mennesker vii allerede have oplevet parken via disse onlinebilleder eller ved hjrelp af en app pa deres telefoner, inden de gar ind i parken. Nar vi kommer ind i parken, ved vi, at noget er meget anderledes. Den frcmstar s<eregent visuelt sarnmenhrengende og strnrnlinet pa en made, der ikke er ligcsom andre af byens parker. Den visuelle sammenhreng har faet forrang udcn tanke pa andre hensyn. Parkens arrangement af bamke, skilte, trreer og andet inventar mimer et muscumsanangement, med masser af plads ind imellem dem. Et museum skaber plads rundt om et kunstvrerk for at forstrerke dets vigtighed. Denne form for visuel sammenhreng kan dog ofte fore ti! en meget desorienteret oplevelse af rummet. Dette bliver ikkc afhjulpet af, at genstande fra mcget forskellige kulturer, gennemsyrede af de sreregenheder, der adskiller disse kulturer indbyrdes - sasom religion, materialhistorie, adgang til naturressourcer og tusinder af andre nuancerede pavirkiunger - ogsa lader sig mrerke ved nrermerc eftersyn. De trives ikke side om side i sa1ru11e rum. Nogle genstande i parken, som den store tyr fra Spanien, virker groft overclimensionerede. Der er forskellige ting, der virker for sma eller helt irrelevante, som franske cykelstativer, stillet op ved siden af steder, hvor folk ikke samles og derfor heller ikke tager deres cykler med hen. De kommunale skilte, der giver en 49\n5 Brett Bloom Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragelse! besked om at samle op efter ens hund, eller om at befaegningen er farlig, nar den er vad, bar danske dimensioner ligesom resten af byen, hvilket yderligere understreger udsvingene mellem de forskellige egenskaber ved parkens individuelle genstande. De st0rkner ikke til en sammenhrengende helhed uden for den konceptuelle tanke, der har skaffet dem til Danmark, hvilket snarere end at skabe en parkoplevelse med sammenhreng frembringer en ubehagelig fornemmelse af at vandre gennem en oplagsplads for genbrugt bym;:essighed. Efter alle disse anstrengelser for at!a denne park til at virke anderledes ender man med at bruge en brenk i dette rum pa den samme made, som man ville bruge en park, der ligger fa meter borte, og som ikke kan nyde godt af et lignende niveau af branding og ideologisk mystifikation. Den utrolige tryllekunst her er, at man tror, det er anderledes. Hvad dette sted g0r, er at bytte en kontrollerende fortrelling ud med en an den. At observere Superkilen nresten dagligt giver en en fornemmelse af, hvor kontrolleret parken er. Graffiti bliver fjernet nresten lige sa hurtigt, som den duk.k.er op. Et privat firma, Center for Renhold, har faet kontrakt pa at fjerne graffiti inden for 24 timer efter dens opdukken i Superkilen. Krydser man N0rrebrogade og gar ind i N0rrebroparken i retning mod Hiller0dgade, vil man se graffiti, der bar siddet der i arevis. Lige uden for den zone af intensiv imagepleje, Et almindeligt syn i Superkilen: et skilt mangler, fordi det er blevet ta get af parkens grester. som omgiver Superkilen, ser <let ud til, at kommunen bliver ligeglad. Pa mange mader er parken en 10bende 0velse i at begrrense skaderne, og kommunen er hele tiden n0dt til at undskylde sig. Der er konstant nogle af parkens elementer, der gar i stykker, fordi de ikke er designet til N0rrebros offentlige rum. Af Jon Pape, direkt0ren for Center for Park og Natur, fik jeg <let indtryk, at ko1m1mnen havde paraderne nede af hensyn til parke11s pastaede "nyskabelser." 8 Der er intet officielt skilt, der foweller, at man er ankommet til Superkilen, eller hvad den handler om. Man kan downloade en app til sin smartphone (hvis man har en), med et kort, forklaringer og videoer af designprocessen, for at finde ud af, hvor man befinder sig, og hvad der foregir. Men i mange! af en smartphone ma man besejle Den R0de Plads, Den Gr0nne Park og Det Sorte Marked pa egen Mnd. Nogle af parkens grester har hjulpet til med at skabe forvirring ved at tage den smule skiltning, der var, med som souvenir. Kommunen indb0d en radgivende borgergruppe til at udvrelge et vinderdesign til parken. Udvrelgelsen af denne gruppe blev forestaet af folk, der havde samarbejdet med komrnunen i arevis under den kommunale byfornyelse af omddet. Denne udvrelgelse er symbolsk og giver os en forestilling om, hvordan kommunen betjener sig af reprresentation for at virkeligg0re sine mal - det vil sige, bruger symboler til at sta for noget andet. Borgergruppen form.odes bade at reprresentere omddet og at reprresentere en demokratisk proces. Gruppen er ikke reprresentativ for den brede befolkning, der bor i nrerheden af, eller som bruger parken, fordi den ganske enkelt ikke har vreret pa valg eller pa anden vis er demokratisk udvalgt. Som vi skal ta at se, indgik demokrati heller ikke i valget af Superkilens design. Processen kunne have vreret aben for fiere folk i omradet, og valget af parkens design vrere truffet pa offentlige m0der. I deres erklrering om Superkilen, 9 lyder det fra BIG: 50\n6 51 Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragclse! Brett Bloom Palmerne fra Kina er et virl<elig s0rgeligt syn med saekke over lovet - mange maneder om aret - og ligner fanger fra Guantanamo, som om de blev holdt fangne i Danmark. Dette projckt skulle blive et intcgrationsredskab, snarere end en restetisk 0velsc i Danish Design. Vi bes1uttede os for at ga ind ti1 projektet som en 0velse i ekstrem borgerinddragelse. Snarere end at r:ekke ud i oftentligheden cfter den laveste frellesmcvner eller en politisk korrekt efterrationalisering af forudfattedc meninger, der styrede uden om potentiel rnodstand - foreslog vi borgerinddragelse som en drivkraft i designet, der skulle Jcde ti! maksimal udtryksfrihed. Kommunen og dcsignerne af Superkilen bruger fordrejede reprresentationsformer til at fremstille mangfoldiglled og integration som en dej af parkens opgave. Dette bliver trukket ned over hovedet pa folk i omradet. Men der foreligger et alvorligt problem, hvis et projekt som SHperkilen kan udgive sig for et projekt, der fcjrer diversiteten i Danmark. Det g0r det absolut ikke, som jeg nu skal forklare. De, der har designet og finansierct Superkilen, g0r et stort nummer ud af Narrebros kulturelle mangfoldighed, isrer i de ejendonune, der st0der lige op ti! parken. Mangfoldighed er den grund, de angiver, til, at de er nedt til at lave noget andet end en "restetisk 0velse i Danish Design" til denne park. Superkilens app erklrerer, at over 50 kulturer er repr;:esenteret i omd.det omkring parken; BIG siger, at der er 60. Realdania, parkens sponsor fra erhvervslivet, taler om mangfoldighed i deres fortrelling om projektet. Prominente biogs og magasiner uden for Danmark videres;:elger en idealiseret version af historien. De forsk0nner nogct, de kun kan opfatte ved at se pa de glade billeder og lrese de officielle beretninger fra bevillingsgivere og designere, som kan fortrelle om de planlagte "forhabninger om at revitalisere onu adct og fore flere mennesker san1men." 10 Jeg ville gerne vide, hvordan der opnas mang-\n7 Brett Bloom Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragelse! foldighed og integration med denne park? Hvad betyder det, at en samling hvide mennesker danner reprresentationer af "mangfoldighed" uden egentlig at medindrage de mennesker, de danner dem om, undtagen i ligegyldige roller. Fungerer det ved at f3 "de mangfoldige mennesker" ti! at identificere sig med livl0se genstande fra hele verden, af hvilke mange er gaet i stykker, kort efter at de er blevet stillet op?vil nogen sidestille sin rige kulturarv med en skraldespand fra en anden by? Hvad denne park g0r, er at lefle for forskellen. Den danner en reprresentation af forskellen. Den vil tage reren for at udpege mangfoldigheden og sidestiller dette med at st0tte den. Men de afg0relser, der er truffet pa alle niveauer, rnber denne indstilling, mens den danner en repr<esentation af at vrere folsom over for forskelle uden faktisk at tage skridt til at myndigg0re forskellige slags folk. Superkilen og de, der har muliggjort den, er paternalistiske med hensyn ti! demokrati, forskelle og det at lave byrum. Hvad med multikulturalisme? Hvad med at lave en proces, der faktisk medinddrog forskeuigartede mennesker hek fra begyndelsen? Det tydeligste trrek ved Superkilens design, bortset fra Den R0de Plads' skin nende 10de, men dysfunkti oneue, maling, er kludetreppet af parkgenstande fra hele verden. Kloakdreksler fra Kina, skraldespande fra Storbritannien, et krempema:ssigt doughnutskilt fra USA - men hvordan er disse ting egentlig kommet til Danmark, og giver de ct korrekt spejlbillede af de "fl.ere end 50 kulturer", der bor i omcldet omkring den lovende park? Nar man vandrer gennem parkens 3 zoner, begynder man at t:enke over, hvorfor alle skiltene ved tingene i parken kun er pa to sprog: dansk og den markerede genstands hjemlands sprog? Hvorfor er lwert skilt ikke skrevet pa alle de sprog, der bliver brugt i omddct, hvis dette virkelig skal handle om mangfoldighed? Far det ved et trylleslag folk til at fole sig ekstra velkomne i Danmark, fordi den racisme, de m0der, og samfundets utilg;engelighed nu er forsvundet i resten af landet takket vrere parken? Ncerer etniske danskcre en nyfunden respekt for nogen fra Kina, fordi de ser ct kinesisk kloakdceksel? Et virkelig mangfoldigt lokalt frellesskab og en n1angfoldig park krrever en mere aben proces i bade design og byggeri. Superkilen kan betragtes som en offentlig made, hvorpa en status quo-magtstruktur behanciler demografiske forandringer gennem en multikulturel maskerade. Kampe om byrummet pa Nerrebro Pa Nj(mebro er alt, som det plejer - tractitionelle arbejdere bor side om side med studerende, venstrefl0jsaktivister og indvandrcrfamilier fra hele verden. Den bernmte bydel er som altid en mangfoldig blanding af stilarter og atmosfa:rer, men i de konunende h vil et af kvartererne i Norrebros udkam blive omdannet ril rre bemrerkelsesv:crdige og attraktive zoner med splinrernye muligheder for aktivt byliv. - Realdania 11 Gentrificering er udviskningen af de historier, et kvarter fortceller sig selv. Et kvarter har kun en erindring, hvis dets folk genfort:eller den og minder andre om, hvad der er gaet forud, om kampe, sejre, nederlag, forbedringer og meget mere. Historier som den om, hvordan indehaveren af N0rrebros Cafe Viking, Jane Petersen, sagde fra over for organiserede kriminelle, der forsi.~gte at afpresse hendes Va!rtshus og andre vrertshuse j omradet. Hun megtede at betale gangsterne beskyttelsespenge.vxrtshuset fik smadret ruderne som straf. Dette havde den omvendte virkning af den tilsigtede og mobiliserede hele kvarteret til scotte for "Mor Jane." Hun vandt slaget uden myndighedcrnes hjcelp. Historier som denne fylder en bydel lige sa meget, som beboerne g0r. Historier, der har brug for at blive fortalt igen og igen, er sadan nogle som den om Byggeren. Borgerne pa N0rrebro byggede en krempestor legeplads, der ogsa var et frellesareal, pa en byggetomt, hvor forfaldne huse var blevet revet ned, n<er hj0rnet af Korsgade og Stengade. Deres park blev liggende fra , inden kommunen kom for at gennemtvinge deres byfornyclsesplaner. Folk pa N0rrebro sprerrede fl.ere gader og adgangen til Byggeren. Konununen tyede til ekstrem voldsanvendelse for at rydde parken og krreve kvarteret tilbage fra de folk, 52\n8 53 Superkilen: Park med ekstrem borgeriudclragclsc! Brett Bloom Plakaten for Ungdomshusets 30-ars fodselsdag viser en spegelsesudgave ar bygningen pa dens tidligere beliggenhed, Tagensvej 69, en byggetomt, der stadig ligger hen, og et yderst omstridt rum. Sk0nne1 over de private og offentlige omkostninger ved den kommunale rydning ar Ungdomshuset i 2007 varierer mellem 100 og 144 mio. kr. (ca. 19 mio.), naesten det samme bel0b, som det har kostet at bygge Superkilen og Mimersparken.\n9 Brett Bloom Superkilen: Park med ekstrem borge1indclragelse! som boede, byggede og dr0mte der. Bogen Kampen om Byggeren (1980) er en detaljeret dokumentation af denne kamp med mange fotografier, der viser ekstrem politivojd rette sig mod kvarterets befolkning for at have bygget en park- FOR AT HAVE BYG GET EN PARK- og have forsvaret deres 0nske om at beholde den. Dette viser myndighedernes enorme foragt for deres egne borgere. En anden historie er den legendariske, n<esten to ar lange kamp om Ungdomshuset. Historien om Ungdomshuset viser enormt meget om de risici og den ideologiske veld, som K0benhavns Kommune er i stand til at orkestrere mod sine borgere. Til den samme pris som en park ligesom Superkilen trafkommunen aggressive foranstaltninger over for folk, som aktivt var i f<erd med at finde pa en anden made at v<ere i byen pa. Den tvang folk ud af en historisk vigtig bygning, der var dybt forbundet med internationale kampe for kvinders rettigheder, for 0konornisk lighed og meget mere, inden den blev til Ungdomshuset. I sidste ende rnislykkedes det for dem, da frellesskabet omkring Ungdomshuset stod urokkeligt fast og delvis fik, hvad de 0nskede, nemjig en ny bygning, de kunne kalde et hjem. Endnu i dag forts<etter kampene - endsk0nt i mindre skaja - om offentlige og private rum i bydelen. En meget interessant igangv<erende indsats udspiller sig pa lndre N0rrebro n<er Blagardsgade. En mangfoldig gruppe af beboere afviser den snigende gentrificering af onu adet - i form af stigende boligpriser, k<edecafeer og entrepren0rer, der 0nsker at abne vejen for investeringer og opk0b. Kunstneren, aktivisten og den h0jlydte kritiker af neoliberaliseringen og gentrificeringen af N0rrebro, Joakim Jakobsen, har skrevet ti! nug i en Kampagnen imod Streckers cafe - kaldet 'Cafe N0rrebro' - var en 'organisk' aktion, hvor mange forskellige folk og grupper reagerede imod, at der blev placeret en ny cafe pa hj0rnet afbiagardsgade og N0rrebrogade. Den blev den lokale prygelknabe mod gentrificeringen, hvor de forbipasserende smed alt muligc ind ad vinduerne og saboterede bade facaden og interi0ret gennem 6 maneder fra omkring nytar 2010, ti! cafeen lukkede i 10bet af sommeren Det var ikke rigtig en kredecafe, men den var ejet og anlagt af nogle ejendomsfolk, der tjente penge pa at abne og drive career og restauranter, hovedsageligt i Indre By. De troede, at deres imperium helt uproblematisk og uden at konsultere mermilj0et kun.ne ekspandere til N0rrebro og isa:r til denne ikoniske adresse. Kampagnen er fortsat imod 'Joe and che Juice' pa hj0rnet af N0rrebrogade og Ravnsborggade - en egentlig ka::decafe, og denne kampagne har indtij videre ikke drevet cafeen ud, men der er ikke andre end turister, der bruger cafeen, sonl er blevet n0dt til ar skjule sig bag skodder, overvagning og hrerdet seal. En sidste historie ma fort<elles - sk0nt der er mange fl.ere pa N0rrebro. Det er en mindre kendt historie, fordi den savner dramatiske gadekampe eller kendte designere. I fl.ere ar lagde Initiativgruppen, en paraplyorganisation for en gruppe selvorganiserede N0rrebrobeboere, planer for den store tomme grund, der nu er Mimersparken, og som var ejet af jernbaneselskabet DSB. De arbejdede pa at artikulere en by, de gerne ville bo i - en, der var bygget ud fra kvarteret og <lets beboeres stasted. Blandt andet forte de en kampagne for at [a renoveret de gamle privatejede pakhuse pa hj0rnet af Mimersgade og Borgmestervangen, nrer Superkilen, og ta dem overdraget til lokajsamfundet. lnitiativgruppen s0gte om penge, skrev til kommunen, afholdt symposier, lavede aktioner, der skulle g0re folk opm<.erksomme pa pakhusenes muligheder, gav rundvisninger til bes0gende og naboer, mens de spekulerede over, hvad der kunne g0res med omradet, udgav adskillige 'zines og b0ger om deres anstrengelser og forbandt deres kamp for at skabe forandringer i deres egen bydel med kampe i andre byer. De lagde enormt meget arbejde i at fors0ge at ta kommunen til at besvare og opfylde de lokale beboeres direkte 0nsker. De blev 11112ldt med udemokratisk tavshed hos kommunen. T nitiativgruppens projekt var en forl0ber for den demokratiske maskerade, der har frembragt Superkilen. Initiativgruppen s:amarbejdede med naboer og venner, der boede pa N0rrebro, om at tilvejebringe en bindstrerk dokumentation for, hvad folk 0nskede sig i 54\n10 55 Superkilen: Park med ekstrem borgerindclragt>lse! Brett Bloom deres bydel. Kobcnhavns Kommune ignorede denne grcesrodsproces, men skulle senere komme ti! at gentage den sa1ti1ne debat, endshmt i en prrefabrikeret daseform, der mindre handlede om nogen egentligt demokratisk proces og mere om, hvordan demokratiet tager sig ud, da de foretog en rundsporge blandt naboerne pa N0rrebro om, bvad de kunne 0nske sig i en offentlig park. Svarene var allerede tilgrengelige i det arbejde, der var blevet gjort omkring Initiativgruppens nytrenkning af den forhenvrerende ronune DSB-grund. Kobenhavn lod en storslaet lejlighed ga fra sig til at inddrage denne gruppe af menneskcr, der var engagerede i onu-adet og i at gentcenke byen hinsides neoliberalismen. Et bystyre, som der er dokumentation for enten ignorerer folk, som med den h0jrnstede Initiativgruppe, eller i Ungdomshusets tilfielde brutalt slar ned pa dem, er det vanskeligt at forestille sig som srerligt interesserct i demokrati. N0rrebro har en lang forhistorie med kampe om, hvordan byen skal defineres. At trenke over et rum som Siiperkilen baner vej for tankerrekker om, hvordan en virkelig demokratisk, medinddragende proces kunne have vreret igangsat med denne umadeligt handlekraftige bydel. Placemaking vs. placemarketing Dette er rigrig meget om PLACEMAKING! -Tina Saaby, Stadsarkitekc. ' 2 Den visionrere byt...enker, Jane Jacobs, syntes, at byer skulle vrere til dem, der boedc i dem, og ikke formes af kommercielle interesser eller byplanlreggere, der ikke tog hensyn til dem, der brugte byen. "Placemaking" stammer fra Jacobs' og andres teorier. Vi ved, at "placemaking" er i hrenderne pa en neoliberal byplanlregger, oar folk far lov til at dukke op og udsmykke et sted med deres kroppe og aktiviteter, enten de bruger en kickboksering eller leger pa en elefantformet rutsjebane. Men nar de aktivt 0nsker noget andet end de private bevillingsgivere ellcr meddelagtige kommunale embedsmrend, bruges dcr stokkemetoder til at fa dem til at billige en park som Superkilen. Kommunal skiltning ved det nye trafikknudepunkt viser en meget ungdommelig by uden syge eller gamle. Kun etniske danskere er afbildet, og befolkningens varierede mangfoldighed er slettet af bybilledet. lngen s<elger Hus Forbi eller samler flasker og d~ser fra den n<ermeste skraldespand. Det, der bliver afbildet, er et sterilt byrum - her er alting cool. Hvem har tegnet denne by? Hvem forestillerdet? Hvem repr<esenterer det?\n11 Brett Bloom Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragelse! Realdania kom til K0benhavns Kommune og sagde, 'Vi vi! gerne lave et eksperiment.vi vi! se, om vi kan forandre den sociale adfrerd eller de sociale standarder, selve m:iden, omrlidet bliver opfattet p:i, ved at skabe et nyt byrum.' For os var det lidt som en UFO Janding, fordi de havde en t0pstyret tilgang. (... ] Pa alle niveauer, pa alle m0der, vi havde med Realdania, pr0vede vi at sikre os, at vi kuune [a indflydelse. For (magtforholdene] var ikke indlysende. Det var tydeligt, at vi var n0dt til at kxmpe for hver fodsbred jord. Det siger Troels Glismann om, hvordan Realdania tradte ind i processen med at udv<elge parkens design. 13 En made, man kan identificere et neoliberalt samfund pa, er, nar erhverslivet, storfinansen og ikkevalgte organisationer og individer begynder at spille en overdimensioneret rolle i udformningen af det offentlige liv. De begynder at gribe ind i processer, som engang tilh0rte den demokratiske proces' og de folkevalgtes dom<ene. Denne ekspanderende rolle, som private organisationer og virksomheder har, giver dem i sidste ende stor magt til at forme kulturen ogsa ud over de ting, de finansierer. De begynder at frembringe nye billeder af samfundet, som er v<eldigt attraktive, i till<eg til at de tjener penge og ser deres v<erdier blive forst<erket hele tiden. Realdania, en privat fond pa n<esten 2,1 mia. euro, beskriver sig selv som demokratisk drevet og kr<ever, at medlemmerne ejer fast ejendom. Realdania er umadeligt magtfulde i det offentlige liv i Danmark. De star bag Olafur Elisassons Your Rainbow Panorama oven pa Kunstmuseet ARoS i Aarhus, Urban Media Space Aarhus pa havnen i den samme by, Den Bia Planet - et nyt akvarium pa Amager i K0benhavn - ud over parkprojektet Superkilen. Veldokumenteret kritik, retssager og offentlige protester har ikke gjort meget til at bremse denne ekskluderende og udemokratiske organisation. Realdania er en korrumperende kraft, der udfordrer den dernokratiske statsmagt ved at tvinge lokalsamfundene til at sa::tte dens 0nsker over deres egne. Hvis de rent faktisk var et m0nsterdemokrati og interesserede i det frelles bedste, som de hcevder i deres PR, sa burde dette ikke v<ere noget problem. Dokumentationen for deres adfa::rd udg0r en afsl0- rende kontrast. Der er et stort antal arkitekter, som ncerer modvilje mod Realdanias indflydelse. Dagbladet Politiken har foretaget en rundsp0rge, hvor over 50% af 600 arkitekter svarede, at de syntes, Realdania havde for stor indflydelse. Om Realdania fortalte redakt0r Keld Vindum til Politiken: "De har potentiale for og magt til at g0re sa store ting, at de udfordrer den statlige og regionale planl<egning", siger Keld Vindum, ansvarshavende redakt0r for fagbladet Arkitekten.. Han kalder Realdania en "parallelinstans". 14 Realdania bruger sine penge til at institutionalisere sin magt pa usmagelig vis, for eksempel ved at finansiere en institution, mere specifikt Musikhuset i Aalborg, i bytte for, at medlemmer af forretningen trceder ind i betyrelsen for den finansierede organisme. Den artikel, som n;:evner denne praksis, beskriver Realdania som "filantroper, der opererer efter den omvredne armslcengdes princip." 15 Pa et tidspunkt, da bystyrerne rundt omkring har ta penge i kassen, og vi gennemlever en langstrakt 0konomisk krise, giver finansieringen af disse projekter os et klart billede af en privatiseret velfcerdsstat med stigende indflydelse fra erhvervslivet pa, hvordan byens rum formes og artikuleres. Denne indftydelse og nedbrydningen af offentligheden vil fortsat forst<erkes, hvis der ikke bliver grebet ind. Udviklingen af projekter som Superkilen ledsages af "borgerinddragelsens" sprogbrug. Brugen af denne term signalerer og indeb:oerer, at rumrnene fremavler en eller anden form for evne til at handle i befolkningen, som rcekker videre end til blot at lege med tingene. Det, de er, ender med ikke at vcere ret meget mere end beholdere, der er fyldt af publikum, som opforer sig, som de skal. Handlinger, der ikke star i manuskriptet, eller direkte udfordringer af fort<eilingen er ikke tilladt. Hvad betyder det egentlig at deltage i Superkileii ved at tage kampen op med et stykke parkudstyr, der er funky, ironisk malplaceret og bor i et kvarter, der er gang i? Bare fordi man laver en bunke ting, folk kan deltage i, betyder <let ikke: at de kommer til at bruge dem; at <let giver mening, hvis de faktisk 56\n12 57 uperkilen: Park med ekstrem borgeril1ddrngclsc! Brett Bloom bruger dem hinsidcs det, bare at bruge dem; at det pa nogen made er frigorende, myndigg0rende eller pa anden vis transcenderende at bruge dem. Hvordan g0r dettc OS til brugere af byen pa mader, vi ikke allerede er det? Hvordan er inddragelsen i denne park anderledes end i andre parker?tror de, der har tegnet den, og kommuoen virkelig, at de har forvandlet den offentlige diskurs og det offentlige rum sa meget, at de har konstitueret nyc subjektiviteter i brugerne af parken? Pa en eller anden made formodes man at vente sig noget stort af den made, dette srerlige sted er indrettet pa. Hvis man tror pa det, virker <let; hvis man ikke tror pa det, g0r det ikke. For dem, der ikke kender term.en, er "participation" (deltagelse, men ogsa borgerinddragelse, brugerinddragelse, a.a.) et buzzword, der nu i en arrrekke har bredt sig overalt j den internationale kunstdiskurs med en stadigt voksendc stak af b0ger, tidsskriftsartikler, phd.-afhandlinger og udstillinger til at fejre dets stadigt mere fremtrredende stilling. Ordet indebrerer, at et kunstvrerk etablerer en situation, hvor deltagerne fuldender eller hjrelper med at virkeligg0re et kunstvrerk. Der findes en tro pa, at deltagere i participatoriske v;;erker far et vist mal af myndighed. Realiteten er den, at kunsteren typisk er den eneste, der virkelig drager fordel af proessen, eftersom det symbolske potentiale hos den, der ikke er ophavsmanden selv, er banalt og grundheggende ikke registreres som andet end "den handling at deltage". Det stra::kker sig ikke ud over denne position og det at blive registreret som kreativ. Der er et klart hierarki pa frerde, med mindre der fra begyndelsen er artikulerct en frig0relsesproces.vi opmeder kun som subjekter i Superkilen pa dette lavere niveau. Ingen af os tar reren for, at vi anvender parken. Det sk0nnes ikke at vrere lige sa vigtigt som at have tegnet den.vi kan ikke rendre pa rummet, kun spille efter reglerne og de forudgivne retningslinjer. :En made, hvorpa vi ve<l, at deltagelseskunstsv::erker, -bygninger eller -parker ikke er interesserede i demokrati, er, at de aldrig furer til noget overskud af myndigg0relse. De fremkalder aldrig nogen demokratisk n0dvendighed, hvilket visker dem ud, sk0nt de lader ane, at <let er denne ind, der modsiger dem. Dette hidrnrer fra overforingen af den "participacoriskc kunsts" oprindelse, i dens mere radikale former, ti! former, der har taet slebet dens kanter og gjort den attraktiv for pengeinteresser. At orientere kunsten mod medindragelse, lighed og deltagelse begyndte som en made, hvorpa den vareorienterede kunstfremstilling og de magtfulde "jordbesiddere". der styrede diskursen om kunst, kunne udfordres. F0r den blev opsuget i mainstreamdiskursen, blev denne type V<?!rk kaldt for "socialt engageret kunst", hvilket skulle antyde en direkte kamp med samfundsformationcrne for at udfordre de herskende kulturelle magtstrukturer. Kunstnere har vreret utroligt Jette at instrumentalisere i udviklingen af rum som Superkile11 i forskellige sammenhrenge rundt om i verden. De bliver placeret i denne rolle som venlige inte1faces mellem byplanlreggere, arkitekter og en bys befolkning. Kunstnerne leverer <let alkyrnistiske tryllestof, som planla:ggere og arkitekter ikke er i besiddelse af, og som forlener et vrerk med autenticitet, kreativitet og mening. Det g0r de ved at give magten bag vrerkerne et ansigt og ved at fa dem til at foles abne, demokratiske, og som om borgerne rent faktisk havde noget at skulle have sagt om, hvordan tingene udvikler sig. Det er sadan, vi ma forsta Supcrflex' rolle. Gruppen har vreret ansvarlig for at udv::elge fem af de genstande, der befolker Superkilen, sk0nt man ma arbejde megct hardt for at regne ud, hvilke det drejer sig om, uden en app og tid til at kigge pa alting. Der sker en overforing af denne aktivitet ti! alle genstandene, om hvilke vi tar at vide, at nogle af dem er blevet foresuet af folk, der bor i merheden af parken. Jeg er ikke i stand til at finde angivelser af, hvem der har faet ideerne til andre end de fem projekter, der er gennemf0rt afsuperflex.troels Glismann insisterer pa, at kun et Wle antal genstande er blevet valgt af nogen fra omradet, og at det i hovedsagen var BIG, der stod for udvrelgelsen. D e fem projekter ved Super.flex er finansieret af staten, og beboerorganisationen fik bare at vide, at de ville blive udfi;:,rt. Organisationen havde overhovedet ikke noget at skulle have sagt undervejs i processen. 17 Ordene "kreativitet" eller "kreativ by" spiller\n13 Brett Bloom Superkilcn: Park med eksn:em borgcrindc:kagelse! ogsa med, bade i sprogbrugen omkring et rum som Superki/en, og i forstaelsen af det. I Danmark handler den retorik, som stadsarkitekten, Tina Saaby, betjener sig af, om "midlertidig anvendelse,'' 18 en scerligt tysk gentagelse af konceptet, hovedsageligt udviklet i Berlin som en officiel byplanretorik, der skulle puste nyt!iv i nogle omclder af byen, som var ladt i stikken og lagt 0konomisk 0de efter 0sttyskJands kollaps. Kunstnere fik midlertidig brugsret til butikker og byggetomter uden videre tilsyn euer regulering, ulovlige v<"crtshuse og natkjubber blev talt, eftersom de somme tider var den eneste 0konomiske aktivitet i omradet. Sa snart den mere "legale" okonomiske aktivitet og de mere "legale" revitaliseringsprojekter kom i gang, blev kunstnerne skubbet ud. Denne made at cage Richard Floridas tanker til sig pa i en nordeuropceisk sammen hreng er let at spore i den made, hvorpa kunstnere bliver brugt i Kebenhavn. Florida er ansvarlig for spredningen af forestillingen om den kreative kjasse, motoren i den neoliberale bys genopbygning, eftcr at fremstillingsindustriens arbejdspladser er blevet sendt ti! de steder, hvor arbejdskraften er billigst. Nar man tilbringer tid i Superkilen, nyder man ikke bare en offentlig park, mens man spadserer, spiller skak eller ser b0rnene tumle sig, man "er kreativ" og "i fcerd med at blive integreret" _ Man deltager, ekstremt, i et trylleapparat, der frembringer individuelle og kollektive subjektiviteter. Hvor ligger kreativiteten helt n0jagtig i "den kreative by"? Hvor ligger kreativiteten i parken? Far den mig til at 0nske at blive "mere kreativ"? Er den ligesom en and euer en sygdom, som jeg formodes at ta og siden sprede? Det er virkelig mcerkva:rdigt at bede folk om at VG"ere kreative og de}tage i en park, nar de hejt fra begyndelsen aktivt er blevet udelukket fra at ra noget at skulle have sagt om, hvordan den skulle fores ud i livet. Lige sa m<"crkvrerdige er pastandene om integration. Deltager man ogsa, mens man bliver integreret? Er man kreativ? Eller fors0ger Realdania at omdanne en til, hvad de synes, er en real Dane? Andre modeller for at lade byen finde sted Jeg betragter S11perkile11 som en kolossal mulighed, der er forspildt, for virkelig vision::er byrums- dannelse. Nedenstaende tanker, eller lignende tanker, som postulerer, at borgernc er aktive, ved godt politisk helbred, 0kologisk bevidste og frigjorte, kunne vcere blevet integreret i udviklingen af det rum, der nu ma deje med S11perkilen. Det lmever en oplyst befolkning og kunstnere og designere, som s0ger at myndigg0re folk, at dreje samtalen bort fra status quo. Park Fiction De sidste 14 ar er det nresten hvert ar lykkedes mig at bes0ge Park Fiction, en offentlig park i Hamborgs Sankt Pauli. 19 Den er et fortrinligt eksempel pa, hvordan kunstnere og aktivister kan samarbejde med en oplyst lokalbefolkning om at udvikje et sp::endende og nyskabende byrum uden topstyret byplanla:gning eller stjerneoverstr0ede designere. I slutningen af 1990'erne blev det planlagt at bygge et h11>jhus med luksuslejligheder pa en af de sidste tilbageva:rende byggetomter langs med Elben. Park Fiction pabegyndte en proces, der skulle aktivere de omkringboende for at gore modstand mod den planlagte udvikling, og indledte deres egen h0jst opfindsornrne og energiske planlregningsproces. Park Fiction betjente sig af adskillige strategier i konfrontationen med bystyret: protester, at indtage byggetomten med deres egne designforslag til en park, de lavede plakater og foretog forskellige aktioner. De lavede film og atholdt debatter. St0rst succes havde de med at arrangere designworkshops, hvor folk blev opfordret til at danne sig et billede af, hvordan deres 0nsker kunne slippes l0s pa byrummet. De samarbejdede med en forskelligartet rcekke af folk fra omcldet, idet de ledte efter sa mange synsvinkjer og ideer som muligt. Dette omfattede et samarbejde med en queerungdomskjub, indvandrerb0rn, lokale kunstnere og aktivister, pensionister, en menighed, hvis kirkebygning st0der op til et hj0rne af parken, og mange fl.ere. De sarnlede alt det materiale, som disse workshops fik genereret, i et omfattende arkiv, der er blevet gjort otfentligt til~ngeligt, med planer om at udforme et permanent hjemsted for arkivet i parken. Sankt Paulis beboere designede en krempestor pl::ene i form af et bolgende flyvende treppe. Lige ved siden af ligger der en the-0 med en lav bakke og palmer af metal. Begge rum bliver brugt utrolig 58\n14 Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragelse! Brett Bloom meget og er popujcere hos beboerne. Midt i parken ligger Golden Pudel Club - et ikonisk spillested og et sted, der var afg0rende for parkens virkeligg0relse - omgivet af et udend0rs amfiteater, fuldt integreret i Park Fiction. Park Fiction blev til virkelighed pa en made, som er spejlvendt af Si1perkilens. I stedet for at lade, som om den er demokratisk, legernligg0r den demokratiet. Kulturen omkring det private erhvervsliv spillede ingen rolle under udformningen af parken, og den forbliver til <leis et rurnligt argument mod den gentrificering, som kryber n<ermere i form aflejligheder til 1 mio. Bystyret blev tvunget til at g0re, som borgere og aktivister 0nskede. Kenneth Balfelt 8c Superbrugerne Vi beh0- ver ikke at tage til udlandet for at finde eksempler pa folk, som forer byformgivningen i nye retninger, der mynddigg0r borgerne og baner vej ud af fastlaste politiske og 0konorniske situationer. I Danmark har vi allerede en, der laver myndigg0rende, menneskeliggjorte offentlige rum. Vi ma blive mere opmcerksomme pa hans arbejde, nyskabelser og den legemliggjorte demokratiske proces, som befinder sig i kernen af <let, han far til at finde sted. Den lavmcelte, yderst talmodige og indsigtsfulde Kenneth Balfelt foretager nogle af de interessanteste eksperimenter med byrum,jeg bar set. Da jeg lige var fl.yttet til Danmark, syntes jeg, det var mcerkeligt, hvor tit superlativet "super" blev anvendt i navne pa ting- Superflex, Superkilen, Superbrugsen, Super Best, Supertanker, Superdry, super... osv. Det var ikke for jeg h0rte om kunstneren Kenneth Balfelts arbejde, at jeg st0dte pa en yderst enkel, men merk betegnelse, der vender op og ned pa traclitionelle forestillinger om, hvordan kunstnere arbejder i offentligheden med de folk, som bruger dens rum. Denne betegnelse er "superbruger". Man kan se et eksempel pa, hvad Balfelt m.ener, i hans samarbejde med.0ldrikkerne pa Enghave Plads pa Vesterbro i K0benhavn om udviklingen af deres egen park. Han identificerer dem som "superbrugere" - folk, der er eksperter i deres egne forhold. De udg0r en befolkningsgruppe, sorn kcemper med psykisk sygdom, stofrnisbrug og alkoholisme, og som ogsa har brug for et offentligt sted, der vil tage imod dem, hvor de kan tilbringe deres tid. Hvem skulle bedre kunne spille en rolle i at formgive et byrum, der kan opfylde deres behov? De folk her er vidende om brugen af byrummet pa mader, som selv den lrerdeste byplanlregger, arkitekt eller kunstner, der arbejder med social praksis, aldrig kan blive <let. De, der sidder og drikker offentligt, tilbringer umadelige mrengder af tid i parker og ved, hvilke slags design og inventar, der vil fungere, og hvilke trceer og naturindslag, der vil overleve, fordi deter dem, der, som Mikkel - en af dem, der samarbejder med Balfelt - en <lag sagde til rnig, misbruger disse rum hver eneste dag. Balfelts angrebsvinkel og identificeringen af de folk, han samarbejder med, som "superbrugere" er ikke tom retorik, der bliver brugt til at maskere de hensigter og 0nsker, som ligger bag en uigennemskuelig proces.vi eifarer pa vores egen krop, hvordan dette giver sig udslag pa en bade legemliggjort og myncligg0rende facon. Herom vidner de mader, pa hvilke folk og historier i parkens rum legemligg0r disse forestillinger. De befinder sig rent fysisk i parken hos de folk, der har hjulpet til med at fore den ud i livet. Her er en redeg0relse, jeg har skrevet ti! en kommende bog om Balfelts arbejde: Jeg gik hen i parken sent pa aftenen sammen med en af mine venner og var ivrig efter at vise ham 0ldrikkernes pavilion. Efter at vi var kommet ind i parken, fik jeg kun talt med ham i et par minutter, for en mand, der sad pa en b~nk [... ] med <let samme begyndte at forcelle os om parken, uden at vi havde spurgt om noget. Det sigende var den synsvinkel, han anlagde. Det var synsvinklen hos en, der helt igennem havde taget projektet i besiddelse i den forstand, at han sa sig selv og sine ligem~nd som dem, der havde lavet projektet. De udviklede parken. De tog beslutningerne. De pr0vede pa at fa stedet til at blive ved med at virke rart pa enhver, der kom forbi. Sproget, ban udtrykte sig i, var ligefremt og kraftfuldt og ikke nogen samling af talepunkter eller tom jargon. Det var tydeligvis en b:lde betydningsfuld og meningsfuld e1faring for ham, og han tog aktivt de] i at give parken dens interessante liv\n15 Brett Bloom Superkilen: Park med ekstrcm borgerinddragelse! Som kontrast simulerer Superkilen denne type af erfaring for os, blandt andct pa en app til vores telefoner, hvis vi a!tsa har sadan nogje og gerne vil Sta i parken og forbinde videoerne med genstandene i et en-tilen-forhold. Indtil nu har jeg ikke set nogen som heist g0re sadan. Simulakret dannes ved hj;.dp af adskillige videoer, der viser os, hvordan folk har va!ret pa rejse og opdaget ting, der skulle kopieres eller tages med hjem ti! K0benhavn.Vi er n0dt til at tro, at videoerne er vigtige for vores erfaring af parken, og stole pa, at de faktisk star i forbindelsc med rummet, eftersom vi ikke kan g0re denne erfaring med folk eller med genstandene i selve rummer. Disse videoer lader os sta tilbage med en aflegemliggjort fornemmelse af de artefakter, der befolker Superkilen. Nar man forst har oplevet at m0de folk, som er blevet myndiggjort, sa de kunne skabe noget i offentligheden og vrere Stolte af det, synes, det var deres, og fole sig ansvarlige for det, kan man simpelthen ikke godtage rnindre. Det er en h0j standard, Balfelt har sat, og vi ma strrebe mod at skabe byrum, som kan legemligg0re dette og fa det til at ske. Balfelt vender op og ned pa den specialiserede designers rolle. Snarere end at godtage den tilbedelse af magten, som er normen, bruger Balfelt sin uddannelse, sin res tetiske bevidsthed og fierdigheder, der er skrerpet gennem mange ar, i en proces, som er aben og kontinuerligt forandrer de ideer, han hj;.dper med til at fremme. Balfelt er dybt ansvarlig og ikke hele tiden over andre. I Kebenhavns Kommune skal vi sikre byen mod de kraftige regnskyl vi forventer i fremtiden," fomeller stadsarkitekttina Saa by. Et konkurrerende design til parken af GBH, og det, som den radgivende borgergruppe ville have i stedet, ville have svaret direkte pa behovet for gr0nne omrader, opsugning af regnvand og mindsket st0j.i ' 60\n16 61 SuperkiJen: Park med ekstrem borgerh1dclragelse! Brett Bloom Projekterne i klimakvarteret viser, hvordan vi pa en gang kan skabe smukke, grnnne gader og byrum og i samme omgang kan etablere en effektiv teknisk 10sning, der leder regnvandet i vore gader ud ti! havnen - i stedet for ned i vores k;eldre. Deter arkirektur, der integrerer teknologi og restetik pa en ny og sp:endende mllde. Sadan fortsrettertina Saaby. 22 De skybrud, der ramte K0benhavn og oversv0mmede kreldrene rundt om i byen i sommeren 2011, kunne have!aet afb0det deres folger, hvis K0benhavns byplan havde rununet frerre harde overfladebela:gninger. Hun demonstrerer, hvor uforberedt byen er pa den slags us:edvanlige vejrfienomener. Vi har brug for farre harde overfladebelregninger i al almindelighed, sa vi kan lette vejen for et bedre afvandingsomrade inde i byen, som kan hjrelpe til med at opsuge store mrengder nedb0r og rense regnvandet i jorden for forurenende elementer. Det er en gammel teknologi, der ikke har brug for noget "klimakvarter" som fors0gsornrade.vi har brug for en by, hvor hvert eneste kvarter er beredt pa de udfordringer, der ligger forude: flere k:empestorme, oversv0mmelser, stigende vandstand i havene, h0jere temperaturer,forringede levesteder for planter og dyr og meget mere.vi har brug for en by, der ikke anlregger parker med store brolagte fl.ader. Der er brug for grnnne omdder til mennesker, dyr og en sund by i et stadigt mere ugunstigt klima. Byer er st0jende steder, og parker kan medvirke til at mindske st0jen, isrer ikke-menneskeskabte ting som grres, bakker, trreer, buske, s0er og andre overflader, som ikke drejer, forstrerker, forvrider og tilbagekaster lyden, men g0r det modsatte ved at absorbere lyden og drempe den. Isrer pa Den R0de Plads kan man h0re busserne 65 meter borte pa N0rrebrogade, som om de k0rte lige ved siden af. Det kan ikke overraske nogen, at h0jttalersystemet (afbildet pa nreste side med skiltet om, at det er blevet slukket), kopieret efter fa pa Jamaica, og som man kan spille musik pa via sin telefons bluetooth- egenskaber, er blevet slukket. Lyd forplanter sig nemt og hurtigt i dette rum. Superkilen g0r den allerede st0jende by H0jttalersystemet er slukket pa grund af de st0jgenei, det giver.\n17 Brett Bloom Suprrkilcn: Park med ekstrem borger.inddragelse! ge af parkens tra!er er plantet, gik en tur med mig gennem Superkilen. Hun havde den samme akavede intuitive forstaelse af stedet som nygammelt, uafhrengigt af mine oplevelser og overvejelser. endnu mere st0jende. H0jttaleranheggets placering er elendig, eftersom der ligger mange meters ubrudt hard overfiadebelregning mellem det og de omkringliggende huse. Oven i den grove st0jforurening skaber Den R0de Plads sin egen lysforurening, et problem for is.er de nrermeste naboer, som taler om, at de bliver generet af det rnde lys, der giver genskin ind i husene.23 Nar som heist jeg befinder rnig pa Den R0de Plads, flr jeg en srelsom fornemmelse af, at det er en ny-gam.mel park, begge dele samtidig - en bemrerkelsesvrerdig pra<:station, eftersom jeg aldrig har set noget lignende; utrolig mange ting er gaet i stykker, slidt op, blevet repareret, men trrenger til at blive det pa ny, behegningen glaseret med en hinde af urin-01- brrek-smeltet-pulveriseret-papir-hvad-ved-jeg, affald er strnet ud og blrest ind i hver en krog og hvert et hj0rne. Graffitien er allerede blevet malet over ftere gange, hvad der tar murene til at skalle af og smuldre. Jeg star ikke alene med min opfattelse af Den R0de Plads. Camilla Berner, en kunstner, der arbejder med kunst og vilde planter i offentlige rum, og som har hjulpet mig med at forsta, hvor darligt man- Et monument over globaliseringen og forbrugerkulturen SHperkilen er en 0kologisk katastrofe bade fysisk og symbolsk; det viser maden, hvorpa parken og de naturlige, levende elementer i den fungerer.tra:erne pa Den R0de Plads,r0de 10nnetrreer, lider under at vrere blev~t plantet pa en made, der gavner restetikken, men ikke deres helbred. Barken skaller af, og der gror mug pa stammerne. Inger K.ergaard, som er biolog, har forsikret mig om, at de kun vil overleve et par k De farvede, st0bte stenunderlag er ikke lavet, sa de letter vandaft0bet fi:a de Mrde overflader til rodsystemerne. Det er denne mange) pa omtanke for naturen og dens processer, der har fort os ind i vores nuvrerende situation med globale klimaforandringer. Vi har brug for kunst og design, som ikke gentager denne tabelighed og viser OS en made at gribe byrummet an pa, der er prreget afbevidsthed, forsigtighed, respekt og milj0mressig seri0sitet. I den ene del af parken, hvor Det Sorte Marked m0der Den Gr0nne Park, pa toppen af det h0jcste punkt, sidder der et skilt, som forta::ller, at der her Jigger jord fra Gazastriben. Vi kan endda se fl.ere korte videoer pa telefonen via Sttperkilens app, sa vi kan fa hele historien. Denne poetiske og betrenksomme gestus star i modsretning til det, som faktisk liggcr der - det, man kan se lige nu - er jord, der er blevet trampet ned, som er darligt afinrerket, langsomt er ved at erodere og er 0kologisk uforsvarligt. En jordbund er en levende, andende, dynamisk organisme, som har behov for at befinde sig der, hvor den er. Den er fuld af bakterier, insekter, rnikroorganismer, planter, svampe og sa videre, som har udviklet sig pa det sted, jorden befinder sig. At vende bunden i vejret pa en jordbund, at fta den va:!k fra dens hjemsted, er en voldshandling. Der bliver allerede stjalet tilstra:kkeligt med jord fra palrestinenserne af Israel. At transportere jord fra Palrestina og placere det pa en bakket0p pa N0rrebro er forvirrende. Det tager ikke hensyn til den lokale jordbunds sundhedstil- 62\n18 63 Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragclsc! Brett Bloom lndendorsbelregning udenfor, falmede farver, glat i vadt fore, hyppigt drekket af smuds. stand. Ska! vi sidestille det, vi finder pa denne h0j, med pahestinenserne? Det siger ingenting om den kritiske situation, de befinder sig i. Det siger endnu mindre om, hvordan de tumjer med den vanskelighed, at de lever i et samfund, hvor de er u0nskede, og hvor hverken indvandrere eller ikke-indfodte rigtig er 0nskede. Jeg bervivler ikkc, at dette har v.-eret en st::erk oplevelse for dem, der har fort det ud i livet, men hvad med alle os andre? Barkafskalning- pa grund af sygdom, men folk har hjulpet til - og svampevcekst pa stammen takket vrere den ringe udplantning af r0d l0n pa Den R0de Plads. Mange af de genstande, som er hentet tij Danmark, har ikke holdt sig ret godt, eftersom de er lavet til andre rum, klimaer, kulturer og forestillinger om det offcntlige rum. Kommunen, fortreller Jon Pape, er ogsa bekymret over de vanskeligheder og omkostninger, de kan sea over for, vedrnrende reparation, udskiftning eller frernstijling af beskadigede eller stjalne genstande. 24 Alt det jetsetteri, det har taget at etablere parken, siger mere end mange ord om det spild og de afbrudte forbindelser, den giver anledning til. Det enorme spild ved at rejse rundt alle vegne og sende tingene tij Danmark har brug for at blive gransket. Denne tankegang demonstrerer mere end noget andet en forbrugerisk indstilling: at forbruge forskellen, i dette eksempel eksotiske genstande andetsteds fra, som ideer om det offentlige rum eller tegn for det, snarere end som ting, der kan passe til en park pa Narrebro. Superkilen er et monument over globaliseringcn, olien og den neoliberale byplanl.-egning. Den er hverken 0kologisk - socialt eller rnilj0mressigt - egnet til sit eget klima. Den bar ikke ladet sig integrere. Oversal ef Peter Bom111\n19 Brett Bloom Superkilen: Park med ekstrem borgerinddragelse! Noter 1 Thor Ringgaard Wilkens, Kommunikationskonsulent, Teknik- og Milj0forvaltningen, K0benhavns Korrunune, til forfatteren, 19. dee Ibid. 3 lbid. 4 Troels Glismann, i interview den 19. dee. 2012, K0benhavn. 5 Troels Glismann, formanden for den beboerorganisation, der hu va:ret ansvarlig for at va:lge designer ti! Superkilen, giver os et indblik i tankegangen bag denne ekstreme brola:gning. Han har fortalt mig om en konfrontation mellem borgerne og BIG. Borgerne 0nskede flere grnnne omdder. BIG sa ned pa dette og lod forsta, at <let var en kliche. De sagde, at bynun havde belregning, og derfor skulle denne park ogsa have det. 6 "Introduction", af Margaret Kohn, Radical Space: Building the House of the People. Cornell University Press, s Ibid., SS Telefoninterview med Jon Pape, 19. nov Se: 10 "BIG's Quirky Kilometer Long Superkilen Park Celebrates Diversity in Copenhagen." AfBridgette Meinhold, 10/23/12, Fra Urban renewal as Gree11 Laboratory, udgivet af K0benhavns Korrunune, 23/10/ Interview med Troels Glismann. 14 "Arkitekter - Pengetank er for magtfuld", afjens Lens Lenler og Torben Benner, Politikett, 9.juli "Fonde skal udvikle ting, som ellers ikke bliver til noget", afthomas Hebsgaard, lnforn1ation, 25.j uli Interview med Troels Glisma1m. 17 Troels Glismann. 18 Saaby har plrederet for, at der skulle fremhj;ejpes flere "mjdlertidige anvendelser" i K0benhavns byrum. Ti! en artikulering af denne tanke, se: Urban Catalyst: Strategies for Temporary Use, redigeret af Philip OswaJc,Actar, Urban Catalyst er en Berlin-baserec gruppe, som har udforsket og artikulerec forestillignen om "rnidlertidig anvendelse" som et korrektiv ti1 nye krav ti1 byplanl;egningen. 19 I 2004 var jeg med ti1 at redigere bogen Belltown Paraside/ Making Their Oum Plans, White Walls. Den har et kapitel om Park Fiction. 20 "You 're so vain. You Probably Think the Art is About You. Don't You?", af Brett Bloom, Art as Social Practice, redigeret af Mathias Borello, sommeren Billedet courtesy GBH. Deres projektforslag kan findes her: hvww.gbh-landskab.dk/projekter/superkilennoerrewood 22 Her findes originajen: nyheder/2012/ august/ aa bning-af-koebenhavns-groenneste-btokvarter/ 23 Troels Glismann, interview. 24 Jon Pape, interview. Brett Bloom, f Asscociate Professor ved Det Jyske Kunstakademi, Aarhus. 64


Elektrisk vandvarmer spørgsmål / Shareoflancaster.com\nHvordan man opbygger en Wire Frame hjørne reol\nProcentdel af Nitrogen i afklippet græs\nElektrisk vandvarmer spørgsmål\nNår elektriske vandvarmere har problemer, tage husejere varsel. Når du er vant til et varmt brusebad eller rengøring din hænder under en varm hane, og nu kun koldt vand kommer ud, der er et problem et sted. Hvis du vil gemme kan penge på en vandvarmeren, der er på vej sydpå, at opdage, hvad kan gå galt med din elektrisk vandvarmer hjælpe dig med fejlfindingen af problemet.\nHvorfor er der ingen varmt vand?\nSpørgsmålet om, hvorfor elektrisk vandvarmeren ikke længere giver varmt vand kan besvares ved at kigge på fire forskellige ting. Først er kontrollere sikring eller circuit breaker for at sikre, at magt er at nå vandvarmeren. Skubbe reset-knappen, hvis den høje temperatur cutoff er blevet aktiveret. Erstatte en defekt termostat, hvis det er kilden til problemet. Erstatte varmeelementer, hvis de skal udskiftes.\nHvorfor er der ikke nok varmt vand?\nHvis du får noget varmt vand, men det løber ud på en utilstrækkelig måde, skal du muligvis kun at nulstille termostaten til en højere indstilling. Brug en kontinuitet tester til at teste for kontinuitet i varmelegemet og erstatte det, hvis der ingen er. Du skal muligvis installere et større varmelegeme, fordi din nuværende vandvarmeren kapacitet ikke er tilstrækkelig. Hvis vandet skal gå en lang vej gennem rør mellem vandvarmeren og vandhaner, prøv isolerende rørene eller flytte varmeren tættere til vandhaner.\nHvorfor er varmt vand opvarmningsanlægget gør en Sizzling lyd?\nEn elektrisk vandvarmer, gør en lyd som bøffer sydende på en pande er næsten altid forårsaget af sediment i tanken. Du bliver nødt til at tømme tanken, indtil vandet er klart. Yderligere trin omfatter iblødsætning elementer i eddike i en time og skrabe skala på tanken eller varmeelementer.\nHvorfor er vand så meget varmere?\nEn pludselig stigning i temperaturen af vandet betyder først checke termostaten og nulstille den, hvis nødvendigt. Hvis termostaten ikke forårsager vandet til at blive skoldning, kunne problemet være defekt varme elementer, der skal udskiftes. Termostaten kunne også være defekt og skal udskiftes. Hvis du har isolering omkring rør eller tank, Sørg for at det ikke har løsnet. Hvis isoleringen er løs, pakke det strammere.\nSådan foretages fejlfinding af en Rheem elektrisk vandvarmer\nSådan nulstilles en elektrisk vandvarmer\nSådan foretages fejlfinding af elektrisk vandvarmer problemer\nHvad er liv Expectacy af en elektrisk vandvarmer?\nHvordan at justere en elektrisk vandvarmer\nSådan størrelse en elektrisk vandvarmer\nHvordan man kan dræne en Whirlpool elektrisk vandvarmer


Elektriker i Hejring ⇒ Få 3 gratis og uforpligtende tilbud. Klik her!\nHvis du skal bruge en elektriker i Hejring eller omegn, har du sikkert allerede undersøgt mulighederne for, hvordan du kan komme til at spare penge på din opgave.\nElektriker Hejring – Spar tid og penge\nDet er faktisk slet ikke så svært at spare penge på elektrikerarbejde i Hejring. Det kan du nemlig gøre ved at indhente op til 3 gratis og uforpligtende tilbud på din opgave. Det er let og hurtigt, og så tager det faktisk ikke meget længere tid en 5 minutter. Ud over at du for eksempel sparer penge, så sparer du egentlig også en masse tid, fordi du ikke selv skal bruge tid på at indhente tilbud fra de forskellige elektriker i Hejring. Her skal du blot beskrive din opgave et sted, hvor efter det firma som vi arbejder sammen med klare resten for dig. Det er let og hurtigt klaret, og det tager ikke særlig lang tid. Her på siden kan du læse nogle af de andre tanker, du kan gøre dig selv, inden du skal indhente et tilbud på en elektriker.\nHvis du har erfaring med elektronik, er det meget naturligt at overveje, om du selv kan udføre arbejdet billigere, end det vil koste at hyre en elektriker i Hejring. Dette kræver dog stor viden, da el er en svær og kan være en farlig størrelse. Derfor skal du virkelig være sikker på, at du kan udføre arbejdet godt og rigtigt, og også så det ikke skal laves om. Det kan nemlig godt komme til at koste nogle penge, hvis man laver en dyr fejl. Vælger du derimod at hente et eller flere tilbud på en elektriker i Hejring, kan du komme til at spare tid på din opgave, og du er sikker på, at arbejdet bliver udført godt og korrekt.\nDet firma som vi samarbejder med benytter nemlig kun de bedste af de bedste elektrikere, og det er altså din garanti for, at arbejdet bliver udført ordenligt. Kunne du tænke dig at vide mere eller har spørgsmål, er du altid meget velkommen til at kontakte os eller vores samarbejdspartner, så vil vi gøre vores bedste for at besvare dine spørgsmål så godt som muligt. Vi vil nemlig gerne være det sted, hvor en god oplevelse med en elektriker i Hejring begynder, og derfor tager vi det meget seriøst. Sidst vil vi gerne ønske dig mange gange vind i sejlene med dit nye elektrikerprojekt.


Dall Energy - DI Energi\n01.03.17 • DI Energi • Månedens medlem\nAdm. direktør Jens Dall Bentzen besvarer fem skarpe spørgsmål om, hvem Dall Energy er, hvad de har fokus på netop nu, og hvad deres vigtigste fordel er at være medlem af DI Energi.\n1) Hvem er Dall Energy?\nDall Energy er et ingeniørfirma med speciale i biomasse forbrændings- og forgasningsteknologier. Vores primære produkt er en nyudviklet og patenteret forgasnings- og forbrændings teknologi, der kan omdanne mange typer organiske (affalds) fraktioner til energi på en meget miljøvenlig og kost-effektiv måde.\nTeknologien er blevet præmieret med danske priser (Miljøstyrelsens Clean Tech pris) og internationale priser (Europas Opfinder 2011). Vi har etableret 3 kommercielle anlæg: 2 i Danmark og 1 i USA.\n2) Hvad optager Dall Energy netop nu?\nDet der optager Dall Energy nu, er vores projekt til Sindal Varmeværk, hvilket er vores første kraft-varmeværk. Anlægget skal producere el og varme til Sindal om 1 år. Herudover har vi spændande dialoger med internationale parter, med henblik på at etablere flere anlæg i udlandet.\nVores dialog med Dalkia kan lede til noget stort. Dalkia er verdens største operatør af fjernvarme-systemer, og hvis Dalkia gennemfører det projekt ved Paris vi drøfter i øjeblikket, kan Dall Energy blive ”foretrukken” leverandør til Dalkia´s mange projekter.\nVores projekter er kapitaltunge (50-100 mio kr.) og vi har en spinkel egenkapital. At sikre garantistillelse til kommende projekter bliver vores største udfordring. Vi er hjulpet i gang af en aftale med Vækstfonden, hvilket har været virkeligt godt.\nVia DI Energi kan Dall Energy vedligeholde vores netværk med andre virksomheder og aktører i den danske energisektor og har her en god basis for at dele viden og erfaringer Adm. direktør Jens Dall Bentzen, Dall Energy\nEndvidere er DI Energi tæt på det politiske system i Danmark og i EU, som har stor betydning for de rammer, vi arbejder under, og de kan formidle vigtig viden om lovgivning, direktiver og andre initiativer af betydning og varetage sektorens interesser i tilblivelsesprocessen.\nFakta om Dall Energy\nGrundlagt 2008, med seed investering fra Spraying Systems USA.\nTeknologien er udviklet imellem 2008-2015.\nI 2016 ændres strategi, så Dall Energy fremover leverer sine ovne eller hele anlæg.\nPå nuværende tidspunkt er 3 referenceanlæg etableret via design og rådgivningsaftaler.\nLæs mere om Dall Energy på deres hjemmeside.


FrivilligFredag - 2016 Veje til deltagelse\n426 aktiviteter i 82 kommuner fejrede dette års Frivillig Fredag, hvor temaet var; Veje til deltagelse.\nÅbning af nyt frivilligcenter, en kirke, der hver time på Frivillig Fredag spillede et til lejligheden komponeret frivillig-klokkespil, samt konkurrencer af forskellig art.\nI Thisted lånte lokale erhvervsfolk hver 1000 kr. med det formål at få pengene til at yngle mest muligt til støtte for Frivillig Fredag-arrangementet. I Tønder var der konkurrence om skrivning af den bedste frivilligsang. I Kolding kunne man i ugen op til Frivillig Fredag på forskellige steder rundt i byen ”fange” en frivillig med sin mobiltelefon i konkurrencen Frivillig Go’ – inspireret af Pokemon Go.\nFlere lokale arrangører inddrog skoler i deres Frivillig fredag-fejring. Elever i Vallensbæk, Nyborg og Lyngby arbejdede med frivillighed i klassen, andre steder har elever produceret film og i Norddjurs hjalp elever fra Grenaa Gymnasium foreninger med at lave flyers og fundraisede præmier til en konkurrence.\nFlere efterskoler deltager i Frivillig Fredag og arrangerer fx aktivitetsdage for børnehaver og skoler i lokalområdet. I Odder arrangerede eleverne fra Eriksminde Efterskole en kulturdag for flygtningebørn med forskellige boldspil samt et fælles kunstprojekt. Alt var planlagt af efterskoleeleverne, der også fungerede som værter på Frivillig Fredag.


En mavepuster til det officielle Danmark: Den kære ytringsfrihed\nDe konservative, Venstre og Dansk Folkeparti har på det seneste skamredet begrebet ytringsfrihed, så begrebet nu efterhånden er blevet en kliche. Det er ytringsfrihed når Pia K kalder alt og alle for landsforræddere, det er ytringsfrihed Anders Fogh brugte som undskyldning da han afviste at tage afstand fra Jyllands Postens racisme-trip-tegninger, og det er ytringsfrihed regeringen påkalder sig når Dansk Folkepartis medlemmer raver rundt og benytter nazistisk retorik.\nSamtidig har regeringen arbejdet for at begrænse danskernes ytringsfrihed så meget som muligt. Man har blandt andet vedtaget en terror-lov der for første gang siden 60erne begrænser ytringsfriheden og straffer anderledestænkende hårdt.\nNu er kampen mod ytringsfriheden så gået ind i en ny fase. Nu bliver personer der er uenige i regeringens politik meldt til politiet for landsforræderi. Man kunne naturligvis have sagsøgt enhedslisten og dets partiprogram år tilbage, da de først hævdede at modstand mod den ulovlige besættelseshæren i Irak var legitim, men man har tilsyneladende ventet på at et mere synligt offer.\nDet er således naturligvis nemmere at få danskerne accept af at ytringsfriheden for muslimer med tørklæde skal begrænses frem for et angreb på den blege Frank Aaen. Trods det åbenbare hykleri, baserer regeringen sit angreb på flere meningsmålinger der har påvist at mange danskere ikke er så stærke tilhængere af ytringsfriheden som nydanskere, men gerne vil have den begrænset når det gælder anderledes-tænkende og religiøse mindretal.\nAlmindelige danskere må tænke sig om, inden de støtter disse angreb på ytringsfriheden. Man behøver ikke at være enig med Asmaa i disse udtalelser, men man kan godt kræve at politikerne får et vist spillerum. Sålænge Asmaa ikke opfordrer til had og forfølgelse af minoriteter, men blot kalder kampen mod en ulovlig besættelse for legitim, kan man næppe kalde hendes udtalelser for skadelig for hverken Danmark eller demokratiet.\nlink til regeringens kamp mod ytringsfrihed for alle\nEtiketter: Asmaa Abdol-Hamid, Irak krigen, konservative, politik, regeringen, terrorloven, ytringsfrihed\nposted by mavepusteren og mavepusterinden at onsdag, juli 25, 2007\nIndskrænkning i danskernes frihed - aviserne juble...\nkristne fundamentalister massakrede muslimer\nHvis man ikke har noget at skjule..\nBlogmagasinet endelig i luften!\nAgurketid og tømmermænd..


Lindhardt og Ringhof - Business Intelligence Specialist\nLindhardt & Ringhof søger en Business Intelligence Specialist\nSynes du, det er spændende at arbejde med dataudtræk og Business Intelligence? Og befinder du dig godt i interessefeltet mellem IT og finans? Så tilbyder Lindhardt og Ringhof Forlag A/S en stilling som Business Intelligence Specialist i forlagets økonomiafdeling.\nLindhardt og Ringhof er det forlag i Danmark, som har flest bogtitler tilgængeligt på markedet, og samtidig er det en del af Danmarks største mediekoncern, Egmont.\nAnalytisk og struktureret datahaj\nSom Business Intelligence Specialist får du en vigtig rolle på forlaget. Du vil, i tæt samarbejde med de to business controllere, supportere og videreudvikle vores allerede fungerende Business Intelligence (BI) setup, der har til formål at understøtte forretningens analysebehov, særligt overfor forlags- og redaktionschefer samt salg og marketing.\nUdvikle nye BI rapporter\nFejlrette og opdatere eksisterende BI rapporter\nSikre god performance og pålidelighed i BI setuppet\nPromovere brugen af BI rapporter også uden for økonomifunktionen\nForetage dataudtræk og bearbejdning af disse på baggrund af business controllernes løbende behov, samt til den øvrige økonomiafdeling\nVedligeholde og opbygge nye Jet Reports som understøtter arbejdet især, i økonomiafdelingen\nAd hoc rapporter til den øvrige forretning\nDerudover vil der også kunne komme yderligere arbejdsopgaver af mere regnskabsmæssig karakter, særligt i forbindelse med månedsluk.\nVi forventer, at du har relevant erfaring med forretningsorienteret dataudtræk, formentlig i en stilling med Business Intelligence som omdrejningspunkt. Du kan lide at gå i dybden med dataudtræk og formår at kombinere grundighed med overholdelse af korte deadlines. Du går struktureret til dine arbejdsopgaver, er villig til hele tiden at engagere dig i at finde endnu bedre løsninger, og sætter en ære i at levere korrekte, retvisende data.\nDu har en uddannelse indenfor IT eller økonomi med fokus på dataudtræk. Du er stærk i SQL og superbruger i Power Pivot. Erfaring med Sharepoint, ODBC og PowerBI er en fordel. God forretnings- og økonomiforståelse, samt erfaring med økonomisystemer (gerne Navision, herunder Jet Reports) er ligeledes en fordel.\nSom person er du analytisk og detaljeorienteret. Du er positiv, løsningsorienteret og har humor.\nEn spændende stilling i en dynamisk virksomhed\nHos os får du en spændende og lærerig stilling, hvor samarbejde med kreative medarbejdere er i centrum. Vi tilbyder en arbejdsplads, hvor passion, ambition og rummelig er nøgleord, og hvor der er plads til balancen mellem arbejde og privatliv. Du kommer til at arbejde i et uformelt arbejdsmiljø, i en underholdende og til tider hektisk hverdag, hvor forandringsvillighed er en nødvendighed.\nSå send din ansøgning via linket her på siden snarest muligt og senest den 22. januar 2018. Vi holder samtaler løbende.\nHar du spørgsmål til stillingen, er du velkommen til at kontakte Business Controlling Manager Jakob Hvitved på tlf. 21253272 eller mail: jhv@lrforlag.dk. Du bedes venligst benytte linket her på siden for at komme i betragtning til jobbet. Vi glæder os til at høre fra dig.\nForlagshuset Lindhardt og Ringhof med tilhørende datterforlag - bl.a. Carlsen, Alinea, Akademisk Forlag og L&R Business ejes af Egmont. Forlaget beskæftiger ca. 180 mennesker og udgiver omkring 600 bøger om året.\nLindhardt og Ringhof, Vognmagergade 11, 1148 Kbh. K


Jagttegnskurser nr. 2019-1 Helsinge og 2019-1 Auderød\nVores 19-1 kurser er nu færdig afholdte med stor succes og med propfyldte hold som sædvanlig.\nTak for den store interesse og for al den positive omtale I, vores kursister, giver os! Hver eneste år får vi rigtig mange nye kursister, der har fået anbefalet vores kurser af tidligere kursister og det er vi meget taknemmelige for :o)\nDe næste kurser i Nordsjælland bliver afholdt i foråret 2020\nHvis du ønsker at få en plads på et af disse kurser kan du sende mig en mail her og dermed komme på maillisten. Du vil så får besked når vi åbner for tilmelding og vil kunne nå at tilmelde dig inden holdene fylder op :o)\nHvis du ikke kan vente til foråret, kan vores august-kursus i Sakskøbing måske være en mulighed for dig? Vi har altid en del kursister fra Nordsjælland på dette kursus også :o)\nTilmelding er som altid efter “først til mølle” princippet og vi kan således ikke garantere at der er plads hvis du venter til sidste øjeblik.\nVi oplever som altid utrolig stor efterspørgsel på vores kurser og begge kurser herunder er nu, 4 måneder før kursusstart, helt fyldte. Det er altså ikke mere muligt at tilmelde sig.\nBegge disse kurser bliver afholdt efter samme gennemprøvede undervisningsprincipper som vi har haft stor succes med på alle vores kurser og fået utrolig megen positiv feedback på.\nDu vil kunne gå op til jagttegnsprøven i april/maj på en dato du selv vælger.\nKursus nr. 2019-1 Helsinge er fordelt over 4 dage og bliver afholdt på Restaurant Pibemølle (teoriundervisning) og det skønne Landsted, Lykkegård (praksis) ved Helsinge. Denne lokation er dejligt centralt for kursister fra hele Nordsjælland og inden for behagelig køreafstand af bla. København, Hillerød og Gilleleje mfl.\nKurset bliver afholdt over følgende dage i 2019:\nLørdag d. 9. marts kl 8.30-16.00\nSøndag d. 10. marts kl 8.30-16.00\nLørdag d. 30. marts kl 8.30-16.00\nSøndag d. 31. marts kl 10.30-14.30\nTeoriundervisning foregår på :\nDen praktiske del af undervisningen vil foregå på\nKursus nr 2019-1 Auderød bliver afholdt på den gamle Auderødlejr og er også fordelt over 4 dage ligesom alle vores kurser. Auderødlejren ligger rimeligt centralt for det meste af Nordsjælland og kommer til at danne en sjov ramme om dette kursus\nLørdag d. 23. feb. kl 8.30-16.00\nSøndag d. 24. feb. kl 8.30-16.00\nLørdag d. 13. april kl 8.30-16.00\nSøndag d. 14. april kl 10.30-14.30\nKurset bliver afholdt på denne adresse:\nKursuspris: 4950 kr. inklusiv moms\nBemærk: Der er ingen ekstra betaling for mad, lerduer, patroner, “skydebanetillæg” eller andre ekstra omkostninger!\n(Du skal dog selv betale lærebogen og jagtprøven, se længere nede)\n( skal bekræftes på mail fra tidligere kursist )\nPrisen er inklusiv :\n#Komplet praktisk undervisning i afstandsbedømmelse, skydning, sikkerhed og geværhåndtering af erfarne godkendte instruktører, fordelt over flere gange.\n#Fuld forplejning, dvs rundstykker og kaffe ved ankomst, god frokost, eftermiddags kaffe/kage, frugt, soda/vand osv.\n#Jagttegnnu.dk´s egen unikke undervisningsmatriale.\n#Lerduer og patroner.\n#Brug af vores geværer, skydebane osv.\nIkke inklusiv :\nlærebogen “jagttegn” og tilhørende lovsamling 630 kr\n( købes på jagtproeven.dk )\nPrøvegebyr til naturstyrelsen 315 kr\nTilmelding er efter “først til mølle” princippet og vi kan således ikke garantere at der er ledige pladser hvis du venter til sidste øjeblik!\nSidste tilmeldingfrist er 1. feb. 2019\nJeg har taget mit jagttegn hos Jagttegnnu.dk. Det har været en yderst behaglig oplevelse. Det forgik over to weekender, med meget intens undervisning. Men resultatet var ikke til at tage fejl af. Vores underviser (Jacob Sandberg) er yderst professionel og virkelig behaglig. Han underviser på en måde så man meget nemt forstår det (også selvom man ikke har en stor viden inden for jagt) Jeg kan derfor kun give min allerbedste anbefaling af jagttegn.dk\nVarmeste anbefalinger fra mig (som lige har bestået jagtprøven) til jagttegnnu og specielt Jacob Sandberg. Jeg startede med at tage en frivillig jagtprøve hvor jeg fik hele 12 fejl i teorien (man må kun have 4 fejl) og efter endnu en intensiv weekend (2 i alt) med Jacob hvor vi gennemgå materialet, teori, våbenhåndtering osv. så endte jeg med at bestå jagtprøven med 0 fejl i både den teoretiske og praktiske prøve. Hans måde at lære os omkring jagt og vildtkending på, kombineret med øvelse derhjemme har gjort at jeg nu kan kalde mig jæger og kan stoffet til UG. Mange tak, og vil anbefale alle at tage kurset hos jagttegnnu.\nDaniel Buhr Stenskov\nKan kun give jagttegnnu.dk en kæmpe anbefaling. Jacob er en super (og tålmodig) formidler, som ved hvordan man på kun 2 weekender (og hjemmearbejde) bliver klar til og består prøven, samtidig med at han formår at holde kursisternes motivation oppe igennem dagene. Man kan ligeledes fornemme at han brænder for jagt og hvad der dertil hører og det smitter. (NB. uanset hvad man selv mener er det bedste og smarteste måde at lære på, så vælg Jacobs måde og gør præcis som han siger, for han har sku ret)\nEt super kursus på Idalund med Jacob. Du får mange huskeregler du kan bruge til jagtprøven, fik selv 3 fejl til jagtprøven. Så tak for et dejligt og sjovt kursus til Jacob. Hilsen David\nJeg har her i foråret taget et kursus ved jagttegnnu. Jeg bestod med flyvende karakterer, og jeg følte mig rigtig godt forberedt, både til den teoriske del, samt den praktiske. Undervisningen Jacob lagde for døren var lige spot on! Han forstod at lave undervisningen interessant samt lettere at huske. I forhold til det praktiske fik man massere gode fagfolk ind, så vi ikke spildte tid på skydebanen, og man fik en rigtig god konstruktiv information der kunne bruges til at forbedre ens evner. Det er svært, når man skal vælge, hvor man vil tage sit kursus til jagttegn, men jeg syntes virkelig jeg ramte rigtigt her. Hos jagttegnnu får man virkelig noget for pengene.\nHar taget kursus hos Jacob i marts 2018 har netop været til jagttegnsprøve idag og bestod Der bliver virkelig fulgt op på kursisterne, og da prøverne startede,følges der op med tilbagemeldinger og spørgsmål mv. Man føler sig slet ikke ladt i stikken, og Jacob gør en stor dyd ud af at gøre hvad der står i hans magt for at folk skal bestå. Det har været et fantastisk kursus at deltage i, og jeg har virkelig fået noget ud af det Sjov, underholdende og lærerigt Jagttegn.nu får mine varmeste anbefalinger 🙂\nMathias Wriedt Jørgensen\nJeg har netop bestået jagtprøven. Rigtig godt kursus og Jacob er dygtig til at give nemme huske regler og lære om afstand og våbenhåndtering. Kan varmt anbefale dette kursus.\nHar også lige bestået Jagttegns prøven med 0 fejl - kan kun anbefale Jacob Sandberg og Jagttegnnu Et rigtig godt kursus med fokus på det relevante. Mange tak, nu skal haglprøven lige bestås og så ses vi på jagt 🙂\nJeg har her i foråret taget jagttegn-kurset hos jagttegnnu. Kurset var fremragene planlagt og underviseren (Peder) havde et rigtig godt øje for at skabe lidt variation og bryde de teoretiske dage op i forskellige aktiviteter. Efter prøven fik jeg mulighed for at snakke med flere fra andre kurser: flere gav udtryk for at de ikke havde kunnet overskue stoffet og ikke havde vidst, hvad de skulle fokusere på og hvordan. På jagttegnnu havde vi fået klare meldinger og det virkede.\nSyntes næsten at du skal have den historie at kunne tage med.\nHenning, mig og 13 andre var tilmeldt prøven der hvor vi gik op, der mødte 11 op på selve dagen, og ud af 11 var vi 4 stk der bestod terorien. Og vi var alle 4 kursister fra de “berygtede” weekend hold\nVed ikke om du kan bruge det til noget men syntes selv det er meget morsomt da alle andre jægere man selv snakker med er lidt imod weekendkurser\nMvh Tonni Jæger\nHVORFOR VÆLGE JAGTEGNNU?


Et nyt kapitel - 1 - Movellas\nJeg lægger min taske og kufferter ind i Taxaen og lukker bagagerummet. Min halvfulde tante Zoe smider sin cigaretskod på jorden og går hen til mig.\n"Din far og mor ville havde været stolte af dig." siger hun og smiler sit kunstige smil.\n"Tak." siger jeg og lader som om, jeg tror hun taler sandt. Hun giver mig et lille hurtigt kram og går op til hoveddøren. Jeg sætter mig tungt ned i sædet og læner mig godt tilbage. Jeg lukker øjnene og trækker vejret i lange dybe indåndinger. Der er gået et halvt år, siden jeg har været sammen med andre mennesker. Siden ulykken skete har jeg ikke rigtigt snakket med nogle, kun min tante og min psykolog.\nJeg begynder at gå i trance igen, og alle minderene vælter frem, samt kvalmen der stiger. Taxachaufføren drejer nøglerne og bilen starter med et brøl. Det giver mig et chok, og jeg skynder mig at skubbe mine tanker væk.\nEn sveddråbe løber ned af min kind, og jeg tørre den hurtigt væk med ærmet. Jeg kan se på GPS' en, at der er 15 km til vi er der, og jeg er allerede nervøs. Vi er ude på landet og der er kun nogle få huse hist og pist. Der går kun et par minutter, før vi kommer til en skov. Vi kører længer og længe, og efter lidt tid kan ikke se andet end træer og mos.\nVi kommer til en stor sort port og holder helt stille.\n"Jeg kan ikke køre længer." siger han og kigger på mig. Jeg giver ham pengene, og han tager min bagage ud, og kører.\nJeg går hen til den sorte port, men den er låst. Jeg prøver at ryste porte men den giver sig ikke. Der er en lille højtaler i midten af porten, og der er en dame der siger:\n"Hvad er dit navn? hvor gammel er du?" jeg står helt stille, og ved ikke hvad jeg skal sige.\n"Hallo." siger stemmen igen.\n"Hmm mit navn er Ella Wood, og jeg er 16 år." siger jeg og venter.\n"Okay, bare gå ligeud indtil du kommer til en stor brun dør. Derefter går du til højre, og der er der en går dør, som fører ind til kontoret. Biiib." porten åbner og jeg ruller min gamle kuffert efter mig.


(7906) Melanchthon. Alle oplysninger om (7906) Melanchthon er opdateret 2022\n(7906) Melanchthon de it pt (7906) Melanchthon nl cs (7906) Melanchthon hu (7906) Melanchthon sv no fi tr\nDen information, vi har kunnet samle om (7906) Melanchthon, er blevet omhyggeligt gennemgået og struktureret for at gøre den så nyttig som muligt. Du er sandsynligvis kommet her for at finde ud af mere om (7906) Melanchthon. På internettet er det let at fare vild i et virvar af sider, der taler om (7906) Melanchthon, men som ikke giver dig det, du gerne vil vide om (7906) Melanchthon. Vi håber, at du vil fortælle os i kommentarerne, om du kan lide det, du har læst om (7906) Melanchthon nedenfor. Hvis de oplysninger om (7906) Melanchthon, som vi giver dig, ikke er hvad du søgte, så lad os det vide, så vi kan forbedre denne hjemmeside dagligt.\n522,103 × 10 6 km\n(3,49 AU )\n~ 1.947 d\n(5,33 a )\n(7906) Melanchthon , international betegnelse (7906) Melanchton , er en asteroide i hovedasteroidebæltet .\n(7906) Melanchthon er en asteroide i hovedasteroidebæltet . Det blev opdaget af Cornelis Johannes van Houten , Ingrid van Houten-Groeneveld og Tom Gehrels den 24. september 1960 på Palomar Observatory . Den har en bane, der er kendetegnet ved en semi-hovedakse på 3,05 AU, en excentricitet på 0,143 og en hældning på 9,98 ° i forhold til ekliptikken .\nDet blev navngivet som hyldest til Philippe Mélanchthon (1497-1560), en tysk reformator, der arbejdede tæt sammen med Martin Luther .\n(en) " (7906) Melanchton " , på webstedet for Minor Planets Center (adgang til 17. oktober 2015 )\n(en) " 7906 Melanchton " [html] , på ssd.jpl.nasa.gov , Jet Propulsion Laboratory (adgang til 17. oktober 2015 )\nVi håber, at de oplysninger, vi har indsamlet om (7906) Melanchthon, har været nyttige for dig. Hvis det er tilfældet, så glem ikke at anbefale os til dine venner og familie, og husk, at du altid kan kontakte os, hvis du har brug for os. Hvis du på trods af vores bestræbelser mener, at det, vi har leveret om _title, ikke er helt korrekt, eller at vi bør tilføje eller rette noget, vil vi være taknemmelige, hvis du vil give os besked. At give den bedste og mest omfattende information om (7906) Melanchthon og ethvert andet emne er essensen af denne hjemmeside; vi er drevet af den samme ånd, som inspirerede skaberne af Encyclopedia Project, og derfor håber vi, at det, du har fundet om (7906) Melanchthon på denne hjemmeside, har hjulpet dig med at udvide din viden.\nTak for dette indlæg om (7906) Melanchthon\nJeg var glad for at finde denne artikel om (7906) Melanchthon., Dette indlæg om (7906) Melanchthon., Godt indlæg om (7906) Melanchthon., God artikel\nJeg blev slået af denne artikel om (7906) Melanchthon, det er sjovt, hvor velafmålte ordene er, det er ligesom... elegant., Endelig en artikel om (7906) Melanchthon\nEndelig en artikel om (7906) Melanchthon, der er let at læse.