Billund Lufthavn A/S. Miljøredegørelse for PDF\nDownload "Billund Lufthavn A/S. Miljøredegørelse for 2006"\n1 C Billund Lufthavn A/S Miljøredegørelse for 2006\n2 Indholdsfor tegnelse Side 1. L E D E L S E N S B E R E T N I N G 3 M I L J Ø P O L I T I K 4 2. I N D L E D E N D E O P LY S N I N G E R 5 V I R K S O M H E D S O P LY S N I N G E R 5 N Æ S T E M I L J Ø R E D E G Ø R E L S E 7 3. K O R T L Æ G N I N G A F M I L J Ø P A R A M E T R E O G R E S S O U R C E R 8 T R A F I K R E S S O U R C E F O R B R U G 1 0 E N E R G I O G V A N D 1 0 T R A N S P O R T 1 7 R Å V A R E R O G H J Æ L P E S T O F F E R M I L J Ø P Å V I R K N I N G E R Y D R E M I L J Ø 2 8 L U F T F O R U R E N I N G 2 8 S P I L D E V A N D 3 0 A F F A L D 3 5 S T Ø J O G V I B R AT I O N E R 3 8 L U G T 4 4 R I S I K O O G D R I F T S F O R S T Y R R E L S E R 4 4 J O R D - O G G R U N D V A N D S F O R U R E N I N G K R A V T I L U N D E R L E V E R A N D Ø R E R R E S U M É A F E G E N K O N T R O L O G V U R D E R I N G I F O R H O L D T I L M I L J Ø G O D K E N D E L S E S TAT U S S I D E N S I D S T E M I L J Ø R E D E G Ø R E L S E M Å L O G H A N D L I N G S P L A N 5 7 V U R D E R I N G O G P R I O R I T E R I N G A F M I L J Ø I N D S AT S E N 5 7 H A N D L I N G S P L A N I N K L. M I L J Ø M Å L O G T I D S P L A N F O R M I L J Ø R E D E G Ø R E L S E O R D L I S T E 6 0 B I L A G 2\n3 1. L e d e l s e n s b e r et n in g Billund Lufthavn afleverer nu miljøredegørelse for 4. gang. Miljøarbejdet har passeret etableringsfasen og er nu sat i system, hvor det at have fokus på miljøspørgsmålene er en del af dagligdagen. Der er fortsat store udfordringer i at nedbringe lufthavnens miljøbelastning, specielt i en periode, hvor aktiviteterne på lufthavnen heldigvis igen er stigende. Det er derfor vigtigt fortsat at holde et højt fokus på miljøarbejdet. Siden sidste miljøredegørelse har en del af rapporteringen været koncentreret om at finde nøgletal, vi kan sammenligne os med. En lufthavn er enkeltstående i forhold til andre industrivirksomheder, og selvom vi forsøger at sammenligne os med andre lufthavne, kan andre lufthavnes aktiviteter og forretningsomfang reelt gøre en sammenligning umulig. En del af vores nøgletal er derfor etableret for internt at vurdere vores egne evner i forhold til tidligere år på virksomheden. Energiarbejdet er fortsat med gennemgang af store og små initiativer til nedbringelse af energiforbruget. Vi har samtidig valgt at tilknytte eksterne konsulenter til arbejdet, der er ganske omfattende og kræver en høj opmærksomhed for fortsat at være givende i form af nedsat forbrug. Vores to største miljøbelastninger er stadigvæk flystøj og afvanding. Flystøjen har udviklet sig gunstigt i form af lavere belastning på trods af et stigende antal operationer. Årsagen er dels anvendelsen af fly, der støjer mindre, og dels, at en relativt større del af lufthavnens oprationer er med propelfly. For så vidt angår motorafprøvning er lufthavnen i løbende dialog med flyselskaberne om afprøvningernes afvikling. Overvågning af afvandingen kræver en stor arbejdsindsats, og vi har konstateret, at der også i denne periode har været brug for en skærpet opmærksomhed på dele af afvandingsovervågningen. Lufthavnen har etableret en miljøportal, hvor alle miljødata med tiden bliver samlet. Det gælder vores godkendelser og vilkår og det gælder resultater af prøvetagninger, målinger og analyser heraf. Miljøportalen har indtil videre adgang for interne brugere på lufthavnen, for rådgivere tilknyttet miljøarbejdet og ikke mindst for vores miljømyndigheder. Anders Nielsen Projekt- og udviklingschef 3\n4 Medarbejderinddragelse Valgt ikke at inddrage arbejdsmiljø i denne miljøredegørelse. Miljøpolitik Billund Lufthavn ønsker at være kendt som en miljøbevidst virksomhed. Vi vil fokusere på at overholde samtlige vilkår i lufthavnens miljøgodkendelse. Vi vil - sammen med myndighederne - forudse forandringer og være parate til at tackle nye miljømæssige udfordringer. Vi vil - sammen med flyselskaber og øvrige aktører i lufthavnen - skabe løbende forbedringer. Vi vil aktivt arbejde for indførelse af ny teknologi og viden, således at påvirkninger af natur og omgivelser nedbringes/ minimeres. Vi vil åbent - både internt og eksternt - orientere om udviklingen i Billund Lufthavns påvirkning af miljøet. Vi vil gennem oplysning og træning øge medarbejdernes miljøbevidsthed, således at miljømæssige hensyn vægtes højt i det daglige arbejde, både når det gælder indkøb, vand- og energiforbrug samt emissioner af støj, røg, partikler og lugt. Vi vil prioritere medarbejdernes arbejdsmiljø højt. Vi vil minimere antallet af arbejdsulykker i Billund Lufthavn. Figur 1.1 4\n5 2. Indledende oplysninger Virksomhedsoplysninger Navn og adresse: Billund Lufthavn A/S Postboks Billund Telefon: Fax: Hjemmeside: CVR-nr.: P-nummer: Ansatte: 603 fuldtidsansatte pr Ansvarlig ledelse: Lufthavnschef, adm. direktør: Jørgen Krab Jørgensen Ansvarlig for miljøområdet, Projekt- & udviklingschef: Anders Nielsen Miljøkontakt 1 : Leder af Mark & Miljø: Karsten Callesen Miljøassistent: Vibeke Noe Lausen Selskabsform: Aktieselskab Regnskabsperiode: Miljøredegørelsen dækker regnskabsperioderne 1. januar december 2004 og 1. januar december 2005 Branche: Branchekode Lufthavne mv. Hovedaktiviteten er lufthavnsdrift, herunder leverandør af serviceydelser til passagerer og flyselskaber samt drift af Cargo Center Billund 2. Lufthavnen har en kap. 5 godkendelse. Lufthavnen er godkendelsespligtig efter miljøbeskyttelseslovens liste, over godkendelsespligt virksomhed i henhold til punkt H101. Tilsynsmyndighed: Ribe Amt Sorsigvej Ribe Billund Kommune Rådhuscentret Billund 1 Miljøorganisation er vist i bilag 1 2 Billund Lufthavns aktiviteter er kort beskrevet i bilag 2 5\n6 Egen kontrol: Eurofins Miljø A/S Ladelundvej Vejen Gunnar Lunds Olieservice Olievej Esbjerg Billund Lufthavn A/S Passagerterminalen Billund Miljøgodkendelse: Miljøgodkendelsen er meddelt 26. marts 1999 af Ribe Amt, der er efterfølgende kommet tillæg 3 til hovedgodkendelsen. Godkendelsen og udledningstilladelsen er meddelt efter miljøbeskyttelseslovens 33. Nedsivningstilladelsen er meddelt efter miljøbeskyttelseslovens 19. De væsentligste parametre i miljøgodkendelsen omfatter - Støj fra fly i forbindelse med starter og landinger samt motorafprøvninger. - Spildevand. Afvandingen af lufthavnens område sker efter udledningstilladelse for tag- og overfladevand til Billund Bæk/Vandel Bæk, Ribe Amt. Afvandingsforholdene indgår i spildevandsplanerne for henholdsvis Give Kommune og Billund Kommune. - Nedsivningstilladelse til nedsivning til grundvandsmagasin. - Aftale om bortskaffelse af opsamlet væske fra de-icerplatform til Billund Rensningsanlæg. - Affald opbevares, håndteres og bortskaffes i overensstemmelse med anvisninger fra Billund Kommunes erhvervsregulativ. - Luft omfatter emissioner, der er trafikrelateret og øvrige emissioner fra energiforbrug til drift af lufthavnen, herunder drift af varmecentral. Spildevandstilladelse til offentlig kloak: Der er etableret tilslutningsaftale til udledning af spildevand til offentlig kloak med Billund Kommune. Tilslutningstilladelse for den nye terminal er under udarbejdelse hos Billund Kommune. Recipient for direkte udledning af spildevand: Udledning af overfladevand sker til Vandel Bæk og Billund Bæk. Udledningen sker via fire udløb. Det udledte overfladevand stammer fra drænvand, tagvand fra lufthavnens bygninger samt overfladevand fra befæstede arealer og omkringliggende grønne arealer. I den forbindelse er det værd at bemærke, at overfladevandet i vinterhalvåret kan indeholde rester af de midler, der anvendes til afisning af fly samt baner, rulleveje og forplads. Der er derfor opstillet et overvågningsprogram for udledning af overfladevand. 3 Liste over tillæg findes i bilag 3 6\n7 Risikobekendtgørelsen: Billund Lufthavn er ikke omfattet af risikobekendtgørelsen. De væsentligste ressourcer: De væsentligste ressourcer er de energikilder, der anvendes til drift af lufthavnens bygninger, materiel og køretøjer. Det drejer sig om vand, el, varme (fjernvarme, naturgas og i mindre grad fyringsolie) samt brændstof. De væsentligste De væsentligste hjælpestoffer, der anvendes i driften, kan inddeles i følgen- de grupper: - Afisningsmidler til afisning af fly. - Afisningsmidler til afisning af baner, rulleveje og forplads. - Rengøringsmidler til rengøring i bygninger og inde i fly. - Rengørings- og opvaskemidler til brug i produktionskøkken og salgssteder med fødevarer. - Vaskemidler til rengøring af materiel og køretøjer. - Skumvæske til afprøvning af slukningsudstyr. miljøparametre: I afsnit 3.2 er resultatet af kortlægningen af disse hjælpestoffers indhold af miljøfremmende stoffer medtaget. Der er især fokus på hjælpestoffer, der anvendes til afisning af banen, da en del af disse hjælpestoffer udledes med overfladevandet eller nedsiver til grundvandet. Dette skyldes at afisningsmidlerne indeholder Urea (kvælstof) og kaliumformiat, der begge er iltforbrugende ved nedbrydning, hvilket belaster vandmiljøet. Ligeledes er der fokus på forbruget af afisningsmidler til flyene, der indeholder triazoler. En anden meget væsentlig miljøparameter er støj fra fly, der lander/letter og de motorafprøvninger, der foretages på flyene. Tilpasset tilsyn: Arbejdstilsynet har i juni 2003 gennemført et tilpasset tilsyn, hvilket har ført til godkendelse af Billund Lufthavn som niveau 1 virksomhed. Arbejdsmiljøgodkendelser: Billund Lufthavn har ingen arbejdsmiljøgodkendelser. Miljøstyringssystem: Billund Lufthavn er i gang med at opbygge et miljøstyringssystem. Periode for miljørede- Denne miljøredegørelse dækker årene 2004 & gørelse 4: Næste miljøredegørelse (5): Næste miljøredegørelse forventes afleveret i august\n8 3. Kortlægning af miljøparametre og ressourcer I 2005 har vi indført et miljøstyringssystem, hvor alle miljødata opsamles, herunder også forbrug af bl.a. hjælpestoffer. Dataene indsamles løbende af de medarbejdere, der er ansvarlig for driften i de forskellige områder. Udover lufthavnens egne medarbejdere har også miljømyndigheder og rådgivere webbaseret adgang til relevante data i systemet fx data fra egenkontrol. Systemet er under stadig opbygning. Kortlægningen beskriver de påvirkninger, Billund Lufthavns samlede aktiviteter har på miljøet. Det gælder aktiviteter som: Drift af Billund Lufthavns anlæg, værksteder, fragtafdeling og øvrige bygninger. Flyoperationelle aktiviteter: Handling, de-icing og snerydning. Passagerafledte aktiviteter primært i terminalen. Luftemmision Støj Hjælpestoffer Råvarer Energi Vand Billund Lufthavn A/S Ydelser til passagerer Ydelser til operatører Figur 3.1 Spildevand Fast affald Olie- og kemikalieaffald 8\n9 Trafik Nedenfor er tallene, som er grundlaget for Billund lufthavns aktiviteter, angivet. Antal passagerer Figur Ruter indenrigs Ruter udenrigs Charter Anden trafik Lokaltrafik Total Fragtmængder Ton Figur Figur 3.4 Antal flyoperationer\n10 3.1. Ressourceforbrug Energi og vand Generelt Energiforbruget er fulgt nøje i de foregående år, hvor vi hver måned har rapporteret om forbruget i vores personaleblad Open Air. I januar 2004 etablerede vi en energigruppe med det formål at samle en gruppe af medarbejdere, der i kraft af deres store viden om anlæg, installationer og adfærd kunne bidrage med forslag til indsatsområder og løsninger med henblik på at nedbringe vand- og energiforbruget. Energispareforslagene i det energisparekatalog som medarbejderne kom med forslag til i 2003, er alle gennemført, hvor det har medført en rimelig nedbringelse af energiforbruget. Især besparelser på elområdet har været i fokus i den periode, som redegørelsen dækker. Elforbruget er oplyst af vores leverandør, dog står vi selv for aflæsning af lejernes forbrug. Forbruget af fjernvarme, naturgas, fyringsolie og brændstof måles internt på virksomheden. Energiforbruget er korrigeret for lejernes forbrug fra 2004 i det omfang, vi afregner energiforbruget med lejerne. Det betyder, at en del af vores energiforbrug stadig vil omfatte lejernes forbrug, da det ikke er alle lejere, der har separate målere. Specielt ikke når det gælder varme og vand. Energiforbruget er sammenlignet med udvalgte nøgletal hentet i ELO-nøgletalsrapport 1 i kategorien lufthavnsterminal. Der er udelukkende fulgt op på nøgletallene for den nye terminal for at kunne sammenligne med nøgletal, der blev fundet i forbindelse med udarbejdelsen af den forrige miljøredegørelse. Da vi har et ønske om at få vurderet vores energiforbrug med henblik på at kunne nedsætte det samlede energiforbrug, har vi kontakt til en miljørådgiver, der skal bidrage med forslag og løsninger til at nå dette mål. Inddragelsen af energirådgiveren er igangsat i foråret El Elforbruget på Billund Lufthavn anvendes primært til oplysning herunder til belysning i forbindelse med landingsbane, rulleveje, forplads til fly og interne veje. Forbruget af el er meget lidt passagerafhængigt, idet der kræves den samme mængde belysning, uanset om der er få eller mange passagerer. De dieseldrevne Ground Power Unit s (GPU er) blev ved flytningen til en ny passagerterminal udskiftet med eldrevne GPU er for de fly, der er parkeret ved passagerbroerne. Der arbejdes på at udskifte de øvrige dieseldrevne GPU er til el, så de dieseldrevne GPU er kun anvendes 1 ELO nøgletalsrapport 10\n11 til fly parkeret langt væk fra passagerterminalen eller på den gamle platform i syd. 250 El til GPU er MW Figur Som led i vores arbejde med energistyring er der taget en række initiativer til at nedbringe forbruget på el. Initiativer som fx opsætning af timere på lyset overalt hvor det er muligt samt manuel styring af lyset ved parkeringspladser, i ankomsthal, og andre steder, hvor der ikke er medarbejdere eller passagerer i lange perioder af døgnet. Fra 2005 er andelen af markedsel ikke længere opgjort, da kravet til at aftage en vis andel markedsel er bortfaldet. MW Figur Forbrug * 2005* Gl. terminal Øvr. Bygninger Ny terminal I alt Sammenligner vi nøgletallene fra ELO-nøgletalsrapporten på 79 MWh/m², viser den, at nøgletallene for lufthavnen ligger ret højt. Forklaringen på dette kan være, at de andre lufthavne har færre forretningsområder (fx butikker) tilknyttet deres virksomhed, hvilket gør, at vi ikke kan sammenligne os med andre lufthavne, men i stedet må følge vores egen udvikling i det beregnede nøgletal for el- * Lejernes forbrug er såvidt muligt fratrukket i det samlede forbrug. 11\n12 forbrug pr. m². Ser vi på udviklingen i nøgletallene de seneste år, viser der sig et fald i 2004, som efterfølges af en lille stigning i Nøgletal for elforbruget pr. m MW Figur Forklaringen på dette er, at der specielt i 2004 er gjort meget for at finde besparelser på elforbruget, hvilket også har vist sig ved opgørelsen af det samlede forbrug. I 2005 er forbruget steget igen, hvilket kan forklares med en stigning i aktivitetsniveauet i form af flere passagerer, flere fly og mere gods til cargo centret samt flere eksterne firmaer, der har lejet sig ind. Samtidig har aktiviteterne været spredt over en større del af døgnet. Nøgletal pr passagerer MW Figur Sammenlignes elforbruget over årene sat i relation til antallet af passagerer, viser der sig et fald fra 2004 til 2005 på trods af den øgede aktivitet. Der skal dog fortsat gøres en stor indsats for at nedbringe elforbruget. Afdækning af mulige indsatsområder vil ske i samarbejde med energirådgiver. 12\n13 I handlingsplanen i miljøredegørelsen fra 2004 havde vi som mål at nedbringe elforbruget med 2 % inden Ser man på faldet i elforbruget fra 2003 til 2005, viser der sig et fald i elforbruget på 5,3 % på trods af et stigende aktivitetsniveau spredt ud på flere timer af døgnet. Vi mener fortsat, at der skal spares på elforbruget og ønsker at spare yderligere 2 % inden Varme Der benyttes tre kilder til opvarmning: * Fjernvarme til den nye terminal inklusive administration, vaskehal og servicebygninger * Naturgas til den gamle terminal i syd, cargo centret og håndværkergården frem til 1. juli 2005, hvorefter det er overgået til fjernvarme. * Fyringsolie til servicebygning vest, tårnet og nødgenerator. I juli 2005 blev varmecentralen med naturgasfyret overtaget af Billund Fjernvarmeværk. Fremover vil det være hovedmålerne på fjernvarme, der aflæses for at finde frem til forbruget i de områder, der tidligere var opvarmet med naturgas Varmeforbrug MW Figur * 2005* Fjernvarme Naturgas Fyringsolie I alt De viste tal for varmeforbruget er korrigeret med de aktuelle graddagetal. Det gælder også forbruget af fyringsolie, da den andel, der ikke bruges til opvarmning, er forholdsvis lille. Tallet for forbruget hos lejerne i 2004 (1174 MW) er også benyttet i 2005, da overgangen til fjernvarme har gjort det svært at opgøre forbruget i Der var fortsat et fald i varmeforbruget i nord, hvor der har været et fald på 4 % fra 2004 til 2005, når lejernes forbrug (1174 MW) er fratrukket. Det store fald må tillægges en vedholdende indsats for at justere varmeforbruget løbende. Ventilationen bliver styret i de enkelte områder i forhold til det faktiske behov, så den fungerer optimalt men samtidig ikke kører unødigt i perioder, hvor der ikke er men- 2 Kilde graddage: DMI/Billund Lufthavn. 13\n14 nesker i et givent område. Justeringerne er foretaget løbende og i samråd med de ansatte i de pågældende områder. Der er desuden blevet slukket for gulvvarmen i den nye terminal i sommerhalvåret. Flere passagerer medfører dog, at ventilationen kører mere, hvilket vil give et varmetab. Varmeforbruget i syd, som indtil juli 2005 blev opvarmet med naturgas, er steget med 6,5 %, hvilket kan forklares med, at en større del af den gamle passagerterminal løbende er blevet udlejet i løbet af 2004/ Nøgletal varme Fjernvarmeforbrug KWh/m 2 /år 50 0 ELO middeltal Figur Den store stigning i elforbruget kan også betyde, at det elforbrugende udstyr bidrager til opvarmningen på lufthavnen om end i et begrænset omfang. Forbruget af fyringsolie afhænger i nogen grad af vejret, da der anvendes fyringsolie til opvarmning af flyafisningsbilen i vinterhalvåret og til nødgeneratoren. Nødgeneratoren starter op, så snart sigtbarheden bliver dårlig, da det kan være fatalt med et strømudfald selv i få minutter på navigations- og kommunikationsudstyret til flyene. Der er ikke angivet noget nøgletal for fjernvarme i lufthavnsterminalen, i stedet anvendes tallet for naturgas ved brug af nøgletal 3. Nøgletallet er beregnet for passagerterminalen. Som det fremgår af nedenstående skema, er nøgletallet for terminalen langt under nøgletallet fra ELO-rapporten. Igen kan vi ved at sammenligne vores egne nøgletal konstatere et fortsat fald i varmeforbruget. Vand Lufthavnens vandforbrug knytter sig hovedsagligt til køkken, rengøring og sanitære installationer. Der har været en stigning på 7,8 % i vandforbruget fra 2004 til Da lejernes forbrug kun er steget lidt, må forklaringen findes i lufthavnens eget forbrug. Vi ved fra vores løbende opfølgning på vandforbruget, at vandforbruget er meget følsomt over for en stig- 3 Omregningsfaktoren fra fjernvarme til naturgas er 1 MW fjernvarme = 0,95 MW naturgas. Kilde: Billund Varmeværk, leverandør til Billund Lufthavn. 4 I har det ikke været muligt af beregne nøgletal. 14\n15 ning i aktivitetsniveauet. Da der har været en stigning i aktiviteterne i 2005 både med hensyn til antallet af passagerer og mængden af håndteret fragt, skal forklaringen på det øgede vandforbrug findes der i form af øget produktion af mad, mere opvask, øget rengøring og større benyttelse af toiletter - alt sammen på grund af øget passagertal i Nøgletallet er beregnet for passagerterminalens vandforbrug Vand M Figur * 2005* Gl. terminal Passagerterminal Samlet forbrug ELO-nøgletallet viser et middeltal for vandforbrug i m³/m² på 1,35, hvilket er en del højere end vandforbruget i passagerterminalen på Billund Lufthavn. Det skal her tilføjes, at der ved opførelsen af passagerterminalen blev gjort en stor indsats for at finde de mest energirigtige løsninger, hvilket tilsyneladende har haft en god effekt. M Nøgletal vand Figur Vand/1000 passagerer Vand/m2/år 15\n16 Brændstof Når der indkøbes brændstof, vægtes brændstof, hvori der er lidt færre miljøskadelige stoffer, højt. Brændstofforbruget er registreret ved hver tankning af materiel eller køretøj. Udviklingen i brændstofforbruget har i de senere år været faldende. Fra 2004 til 2005 er brændstofforbruget dog steget 10 %. Stigningen kan forklares med en stor stigning i vinterbekæmpelsesudstyrets forbrug af brændstof, en stigning i forbruget til handling, hvoraf GPU erne forbrugte en del mere, og en stigning i Cargo Center Billunds forbrug, hvor aktiviteterne er øget væsentligt. Forbrug af brændstof til materiel og transport Liter Figur Benzin Diesel I alt forbrug Ser man på forbruget til de forskellige aktiviteter, fremgår det, at forbruget generelt faldt pænt i 2004, hvor der blev gjort en stor indsats for at gøre opmærksom på vigtigheden af at spare på brændstoffet. I 2005 sker der en væsentlig fremgang i aktiviteterne, og brændstofforbruget stiger en del. Forbruget af diesel til GPU er er medtaget særskilt, da forbruget fortsat udgør en stor andel af det samlede brændstofforbrug. Forbrug af diesel til Ground Power Units Liter Diesel Figur\n17 Stigningen i forbruget af diesel til GPU er skyldes, at der i 2005 blev handlet flere fly, og at en del fly blev skiftet ud med mindre fly. Fly, der er for små til at benytte de faste flybroer med direkte adgang til terminalen og mulighed for at anvende eldrevne GPU er. Der arbejdes på at finde frem til en løsning, så de dieseldrevne GPU er kan erstattes af eldrevne, så der bliver mulighed for at anvende ren el ved de fly, der ikke kan komme ind til de faste broer. Udover emissioner fra diesel er der også en væsentlig arbejdsmiljøgevinst ved at udskifte de støjende dieseldrevne GPU er. Transport Transport dækker i denne sammenhæng over den kørsel, der foretages i lufthavnens biler. Kørsel til og fra lufthavnen for medarbejdere er ikke registreret. Brændstofforbrug biler Liter Figur Benzinforbrug Dieselforbrug I alt brændstof På lufthavnen er man meget bevidst om at indkøbe køretøjer, der bruger så lidt brændstof som muligt i forhold til antallet af kørte kilometer. Der findes i alt 56 biler og fire busser på Billund Lufthavn, hvoraf ca. halvdelen er indregistreret, så de udelukkende må køre inden for hegnet. Billund Lufthavn har sin egen shuttlebus service til passagererne. To af busserne bruges til at køre shuttlebus udenfor hegnet ved parkeringsområdet. De øvrige to busser bruges til at fragte passagerer, hvis fly holder så langt væk fra terminalen, at det ikke er sikkerhedsmæssigt forsvarligt, at lade dem færdes på platformen ved flyene. 17\n18 Km Figur Bilernes kørte km Kørte km Som det fremgår af ovenstående, er der sket en samlet stigning i kørte kilometer, hvilket har medført, at der er forbrugt mere brændstof. Forklaring på dette må være, at den øgede aktivitet også har påvirket brændstofforbruget til transport. Råvarer og hjælpestoffer De registrerede råvarer og hjælpestoffer anvendes i følgende områder: Rengøringsmidler til bygningsarealer, inventar og i fly Rengøringsmidler til inventar og service i Café & Restaurant Rengøringsmidler til rengøring af køretøjer og materiel Desinfektionsmidler Afisningsmidler til baner og fly Skumvæske til brandberedskab Det blev i 2004 besluttet, at der skulle gennemføres en kortlægning af disse hjælpestoffer i form af en kortlægning af indholdet af farlige stoffer og deres miljømæssige påvirkninger 5. Rengøringsmidler til rengøring af inventar, bygningsarealer og i fly Rengøringen på Billund Lufthavn bliver med få undtagelser foretaget af Rengøringsafdelingen også hos lejerne. Ligeledes gøres der rent i en stor del af de fly, der serviceres i lufthavnen. Valg af og indkøb af rengøringsmidler er hele tiden under udvikling, da man ønsker at bruge så lidt og så miljørigtige produkter som muligt. Der udarbejdes hvert år en intern rapport til dokumentation af de overvejelser, der er gjort og som opfølgning på det forbrug, der har været. 5 Kortlægningen er opsummeret i bilag 4. 18\n19 Rengøringsmidler Liter Figur Gulvvask Sanitet m.m. Flyrengøring Tøjvask Total I 2004 blev der skiftet til en ny leverandør af rengøringsprodukter. Skiftet var motiveret af et ønske om bedre produkter. Der anvendes i dag meget miljørigtige produkter ud fra en filosofi om, at man altid forsøger sig med et så mildt produkt som muligt i udgangspunktet. Menige medarbejdere har ikke adgang til risikomærkede produkter, medmindre de skal udføre en specialopgave. I sådanne tilfælde udleveres produktet af en holdleder efter nøje instruktion i brugen til den pågældende medarbejder. Der er samtidig opsat arbejdspladsbrugsanvisninger de steder, hvor rengøringsmidlerne findes. Rengøringen har monteret doseringsanlæg på de midler, der bruges meget ved udgangen af 2005, hvilket sikrer et optimalt forbrug af hensyn til miljøet, samtidig med at rengøringseffekten bliver så god som muligt. Arealer og sæder Bygningsrengøring gulvareal m m m m m 2 Flyrengøring sæder Stigningen i forbruget af rengøringsmiddel til gulvvask skyldes hovedsagligt, at omfanget af rengøringen i cargo terminalen og dermed forbruget af rengøringsmidler er steget. Samtidig er nogle af de rengøringsmidler, der anvendes til gulvvask, universalmidler, der har erstattet de rengøringsmidler, der tidligere blev indkøbt til rengøring af inventar. Det samme gælder midler til almindelig rengøring af sanitet, hvor der ligeledes anvendes et universalrengøringsmiddel. 19\n20 Nøgletal 0,12 0,1 0,08 0,06 0,04 0, Gulvvask/ m2 Flyrengøring/ sæde * 10-2 Gulvvask /passager * 10-2 Figur Kortlægningen 7 viser, at 2 af de anvendte gulvplejemidler er problematiske. Disse er ikke anvendt siden Nøgletallene, hvor gulvvask indgår, er steget, fordi det registrerede forbrug af vaskemidler til gulvvask er steget, idet der er tale om et universalmiddel, der bruges til andet end gulvvask. Nøgletallet forventes at blive mere anvendeligt, når der er flere år at sammenligne med. Rengøringsmidler til rengøring af inventar og service i Café & Restaurant Afdelingen Café & Restaurant sørger for produktion og salg af mad til personale og passager i passagerterminalen. Det sker, at der også produceres mad til servering i flyene, men det er en undtagelse Mængder rengøringsmidler Maskinopvask Håndopvaskemiddel Desinfektionsmiddel Rengøringsmiddel Rense- og plejemidler Total i kg Figur Forudsætter at 1 liter = 1 kg. 7 Kortlægningen er opsummeret i bilag 4. 20\n21 Afdelingen omfatter: et produktionskøkken, tre salgssteder, personalekantine, mødelokaler og en VIP-lounge. Fra 2004 til 2005 blev der skiftet leverandør, hvilket har givet en del usikkerhed i tallene for 2004, da en del produkter blev destrueret, og registreringen i afdelingen går på mængderne af indkøbte produkter. Mængderne i 2004 er derfor skønnet forbrug. Kortlægningen viser, at 4 af de produkter, der anvendes, indeholder stoffer, der er medtaget på listen over farlige stoffer. Vaskemidler til rengøring af køretøjer og materiel I forbindelse med ibrugtagning af den nye terminal er der opført en vaskehal, hvor alle køretøjer og materiel vaskes. Vaskehallen har afløb til det offentlige spildevandssystem og er indrettet, så olie og benzin udskilles fra spildevandet. I vaskehallen opbevares og anvendes tre produkter: supersæbe, shampoo u/voks og skyllevoks. Sæberne er alle flydende alkaliske vandbaserede rengøringsmidler. Forbrug vaskemidler Liter Figur Supersæbe Shampoo uden voks Skyllevoks Forbruget af vaskemidler er anslået ud fra de indkøbte mængder. Stigningen i forbruget i 2005 skyldes, at forbruget af vaskemidler er et udtryk for indkøbte mængder og samtidig med at vaskehallen lejes ud til eksterne, uden at dette forbrug måles særskilt. Desinfektionsmidler Til desinfektion af vandvognen og toiletvognen, der anvendes til at servicere flyene, bruges følgende produkter: Blegessens (natriumhypochlorit), Idu-flight (indeholder: benzalkoniumchlorid og glutaraldehyd), samt Stafilex Quat (indeholder: benzalkoniumchlorid). Forbruget er skønnet udfra de indkøbte mængder. Stigningen i anvendelsen af desinfektionsmidler skyldes en stigning i aktiviteterne og dermed en stigning i de ydelser, der bruges desinfektionsmidler til, da blandingsforholdet af de forskellige produkter ligger fast. 21\n22 Forbrug af Blegessens & Idu-flight Liter Figur Blegessens Idu-flight Forbrug af Stafilex Quat Liter Figur Kortlægningen viser, at såvel Idu-flight som Blegessens indeholder farlige stoffer, og det bør overvejes, om de skal sustitutieres. Hjælpestoffer Brand & Redning Forbrug af hjælpestoffer Brand & Redning Liter Figur Suma Dis D4 Taski Burcco ATTACK Z293 22\n23 Brand & Redning anvender to hjælpestoffer til rengøring af deres udstyr: et vaskemiddel (Taski Burcco ATTACK Z293) og et desinfektionsmiddel (Suma Dis D4) til røgdykkerudstyr. Forbruget er skønnet ud fra de indkøbte mængder. Afisningsmidler til fly- og baneafisning Forbruget af afisningsmidler til fly- og baneafisning følger ikke kalenderåret som de øvrige opgørelser. I stedet opgøres forbruget for hver afisningssæson, der går fra den 1. november til den 1. april henholdsvis 2004/2005 og 2005/ Flyafisning Flyene skal afises for at sikre, at de er fuldt manøvredygtige. Afisningen gør, at sne- og isdannelser fjernes fra flyene. Flyafisning foregår enten med en de-icervæske (Kilfrost DF PLUS (80)) eller en anti-icervæske (Kilfrost ABC-2000), der begge er fremstillet af propylenglycol, der blandes op med vand inden brug. De-iceren (Type I) bruges til flyafisning umiddelbart før start. Anti-iceren (Type II) anvendes forebyggende på parkerede fly for at forhindre eller begrænse isdannelser på parkerede fly Figur Flyafisning - Type I Antal fly afiset Flyafisning - Type I Forbrug i alt Forbrug/fly i liter Liter Figur\n24 Flyafisning - Type II Figur Antal fly afiset Forbrug/fly i liter Flyafisning - Type II Forbrug i alt Liter Figur Forbruget af de-icervæsken afhænger i høj grad af vejret. Forbruget registreres for hver flyafisning. Som regel er det sådan, at forbruget af de-icervæske er størst ved temperaturer lige omkring 0-punktet, hvorimod is-dannelse er begrænset ved høje frostgrader. I forbindelse med bygning af en ny passagerterminal blev der ligeledes etableret en platform til afisning af flyene, hvor der er direkte afløb til en opsamlingstank for dermed at begrænse udledningen af afisningsmidler. Billund Lufthavn har en tilladelse til fortsat at afise op til 5 % af flyene på standpladserne. I de forudgående to afisningssæsoner har vi haft en dispensation til afisning af fly på standpladserne, da det har givet en del problemer at få afiset flyene de morgener, hvor der har været is/sne på flyene. Dispensationen har dog ligget inden for de 5 %. Dispensationen blev søgt, fordi sammensætningen af fly har ændret sig, siden de-icerplatformen blev etableret. Der er i dag flere mindre 24\n25 fly end tidligere. Det har vist sig at være svært at afise store og små fly samtidig på platformen. Det er aftalt med Miljømyndigheden Ribe Amt, at der inden den kommende afisningssæson skal være fundet en permanent løsning på, hvordan afisningen skal foregå fremover. De seneste sæsoner er der gennemført forsøg, som vil være et godt supplement til afisning med væsker. Der er lavet forsøg med at afdække flyene på de dele, der ellers ville skulle afises med væske. Resultatet af afprøvningerne har vist gode resultater, således at det er muligt at nedbringe såvel anti-icing som de-icing af flyene væsentligt, hvis denne metode vinder indpas hos flyselskaberne. Der er i øjeblikket en positiv dialog med flere flyselskaber om anvendelse af denne metode, der både vil skåne miljøet og nedbringe selskabernes udgifter til afisning af fly. Baneafisning For at sikre en tilstrækkelig god bremseevne og vejgreb på baner, rulleveje og forpladsen, hvor flyene parkeres, skal der i lighed med almindelige veje saltes. Da metallerne på fly imidlertid ikke tåler almindeligt vejsalt, er der udviklet andre stoffer, der har samme egenskaber, uden at det skader flyene. Til afisning af baner, rulleveje og forplads, hvor flyene er parkeret, anvendes afisningsmidlet Aviform som supplement til den mekaniske fjernelse af sne og is. Aviform anvendes både som væske og granulat. Indtil årsskiftet 2004/2005 blev der også anvendt Urea som afisningsmiddel. Urea har særdeles gode egenskaber ved fjernelse af is/ sne, men har vist sig at have nogle miljømæssige problematiske egenskaber i form af omdannelse til ammoniak og nitrat. Urea er derfor helt udfaset til fordel for Aviform. Aviform er en kalium-formiat tilsat en korrosionsinhibator. Aviforms belastning af vandmiljøet består i, at det er iltforbrugende, hvilket der løbende følges op på i afisningssæsonen jf. afsnit 3.2. De seneste sæsoner 2004/2005 og 2005/2006 har vi arbejdet på at finde en måde, hvorpå vi kan udlægge Aviformen som granulat. Da dette har givet en del vanskeligheder, har det samtidig medført et større forbrug end ønskeligt. Det større forbrug skyldes problemer med: 1) Tilpasning af udstyret til Aviform 2) Tilpasning af forholdet mellem granulat og væske, så der opnås størst mulig effekt med mindst muligt forbrug af afisningsmiddel. Tilpasning af udstyret har givet en del vanskeligheder i forhold til udlægning af granulatet, der opfører sig meget anderledes end urea. Det har fx givet en del problemer at opbevare granulatet på køretøjerne, idet granulatet nemt gik i opløsning. 25\n26 Køretøjet er nu udformet, så det fungerer så optimalt som muligt, hvorfor problemerne ikke eksisterer længere. Forholdet mellem granulat og væske har også krævet en indkøringsperiode for at kunne ramme det optimale blandingsforhold i alle former for vejrlig. Det er nødvendigt at befugte granulatet med Aviform i væskeform, for at den kan bide sig fast i isen. Gives der for lidt væske, blæser granulatet nemt væk, og omvendt gives der for meget væske, medfører det unødvendige miljømæssige belastninger og omkostninger. Som ved flyafisning gælder ligeledes for baneafisning, at forbruget i høj grad afhænger af vejret. Der er fortsat stor opmærksomhed omkring det at minimere forbruget, så vidt som det kan forsvares rent sikkerhedsmæssigt. Fx afises banerne først, lige inden de skal bruges, hvilket betyder, at banen afises om natten for at kunne stå klar til morgentrafikken Forbrug af baneafisning Figur Urea i kg. Aviform i fast form Aviform i liter Skumvæske til brandberedskabet Skumvæske Liter Figur\n27 I forbindelse med den ugentlige afprøvning af brandkøretøjerne bruges der i gennemsnit 50 l skumvæske. Dertil kommer et meget begrænset forbrug til brandøvelser. Eftersyn og brandøvelser afholdes på et afgrænset areal på lufthavnen. Forbruget er anslået i forhold til den indkøbte mængde. Skumvæsken, der bruges, er Sinax F 12. Ifølge leverandørens oplysninger er skumvæsken ugiftig og biologisk nedbrydelig. I forbindelse med godkendelse af midlet som en del af vores miljøgodkendelse har vi ønsket at få oplyst, hvilke stoffer der er i skumvæsken og i hvilke mængder, hvilket har vist sig at være meget svært. Vi arbejder fortsat på sagen i håb om at finde en acceptabel løsning. Uddannelse og større brandøvelser afholdes på flyvestation Karup. 27\n28 3.2. Mil j ø p åv irk n in g e r - y d r e m il j ø Luftforurening Emissioner af luftforurenende stoffer hænger sammen med de trafikbaserede aktiviteter, bidrag fra kedelvarme og punktudsugning på værksteder mv. Transport til/fra lufthavnen med personbiler, busser og kørsel med fragt er ikke medtaget. Trafikbaserede bidrag De trafikbaserede bidrag stammer hovedsagligt fra startende og landende fly, motorafprøvninger samt materiel til handling og servicering af flyene. Da flyene ikke hører til på lufthavnen, og en stor del af emissionen foregår, når de er i luften, vil der ikke blive gjort rede for emission fra flyene. Emission fra varmeanlæg Kilder fra varmeanlæg er varmecentralen med naturgas (solgt den 1. juli 2005), oliefyrede anlæg og forbrug af fjernvarme. Samlet emission CO 2 Ton El Naturgas Fjernvarme Fyringsolie Brændstof materiel Benzin Diesel Flaskegas Total Figur Øvrige emissioner Den øvrige emission stammer fra: elforbrug, ventilation og punktudsugning fra procesluft på værksteder, samt lagre mv. Emission fra ventilation og punktudsugninger er ikke opgjort, men overholder de gældende krav. Nøgletallene er ændret for el, fjernvarme, naturgas og brændstof, hvilket gør, at nogle af tallene ikke er medtaget for årene 2000/ Til beregning af den samlede emission er benyttet nøgletal fra kilde: 28\n29 Beregning af NOx for benzin svarer til bilernes benzinforbrug. Dieselforbruget er sværere at finde frem til, idet en del materiel ikke kører og derfor ikke har km som mål. Det er derfor besluttet at bruge nøgletallet fra key2green i 2004, der siger, at Nox i g/liter er 2,0 for benzinbiler, 6,0 g/liter for dieselbiler og 22 g/liter for lastbiler. Materiellet er derfor fordelt efter skøn i grupperne dieselbil eller lastbil. Samlet emission CO El ,6 3417,8 Naturgas ,4 324,3 Fjernvarme ,2 508,3 Fyringsolie ,9 103,4 Brændstof materiel Benzin ,14 92,45 Diesel ,9 668,75 Flaskegas 1 0,57 0,03 0,2 0,66 Total ,3 5115,7 Figur SO 2 i kg El ,2 676,0 Naturgas 5,1 5,08 5,14 2,5 1,74 Fjernvarme ,1 403,4 Fyringsolie 36,1 31,68 27,04 24,0 31,0 Brændstof materiel - 23,8 20, Benzin ,78 0,8 Diesel ,5 5,0 Flaskegas Total , ,8 1235, ,9 Figur NOx i ton El 8,1 6,84 8,09 7,5 7,0 Naturgas - 2,49 2,52 1,15 0,81 Fjernvarme ,47 1,16 1,41 Fyringsolie 0,08 0,07 0,06 0,05 0,07 Brændstof materiel - 4,59 5, Benzin ,08 0,078 Diesel ,61 4,01 Flaskegas 0,00 0,00 0,00 0,00 0,00 Total - 16,0 17,29 13,55 13,38 Figur Emission på energiforbruget følger det faktiske forbrug, dog er nøgletallet for el ændret en del. Brændstofforbruget er forsøgt splittet mere op, hvilket også har givet nogle andre tal ikke mindst på NOx. Generelt er der sket et fald i emissionen fra 2004 til\n30 Spildevand Udledning af spildevand omfatter tre områder på Billund Lufthavn: 1) Sanitært spildevand 2) Opsamling af væske fra de-icerplatform for fly 3) Udledning og nedsivning af overfladevand. En væsentlig miljøpåvirkning fra Billund Lufthavn er udledning og nedsivning af overfladevand. Der er særlig opmærksomhed omkring det overfladevand, der kommer fra bane, rulleveje og øvrige befæstede arealer, hvor flyene opholder sig, idet der anvendes afisningsmidler til disse områder. Afisningsmidler, som indeholder stoffer, der kan påvirke miljøet. Afisningsmidlerne kommer både fra afisning af fly samt baner, rulleveje mv. Bortledning af vand fra disse arealer sker til dels i form af direkte nedsivning og til dels som nedsivning i et opsamlingsbassin, der er etableret. Desuden udledes en del af overfladevandet via udledning til Vandel Bæk/Billund Bæk. Endvidere udvaskes der Urea (anvendt før 31. december 2004) og Aviform til grundvandet mere om dette i efterfølgende afsnit. For at sikre, at der ikke opstår oversvømmelser eller erosionsskader på vandløbet, er der etableret udligningsbassiner med forbindelse til udløbene. Som forudsætning for tilladelsen til udledning og nedsivning af overfladevand føres egenkontrol med overfladevand og grundvand. Overvågningen er iværksat for at sikre, at påvirkningen fra afisning af fly og baner ikke bliver uacceptabel. Egenkontrollen af overfladevandet er fastsat til at foregå i afisningssæsonen 1. november 1. april. Egenkontrol med grundvandet foregår jævnt fordelt over året. Når der fokuseres så meget på afisningsmidlerne, er det fordi, de kræver ilt, når de skal nedbrydes, hvilket vil påvirke recipienterne herunder dyrelivet i bækken. Sanitært spildevand Det sanitære spildevand afledes til det kommunale spildevandssystem og behandles på Billund Kommunes rensningsanlæg. Sanitært spildevand omfatter afløb fra køkkener, omklædnings- og badefaciliteter samt toiletter. Afløb fra værksteder, garager og vaskehaller er ligeledes tilknyttet spildevandsystemet. Mængden af afledt spildevand er stort set identisk med vandforbruget. Når der vaskes fly, ledes vaskevandet til det kommunale spildevandssystem ved at der omkobles et spjæld. Der har i 2004/2005 været afprøvet et system med en mobil flyvaskeplads. Princippet i dette system er, at der placeres et underlag med oppustelig barriere under flyet, der kan opsamle vaskevandet. Vaskevandet suges op i en spildevandstank, der fjerner de grove partikler, hvilket gør det muligt at genanvende vandet op til fem gange. Systemet er dog ikke gjort per- 30\n31 manent, idet der som oftest kun vaskes et fly ad gangen på Billund Lufthavn. Udledning og nedsivning af overfladevand Udlederkrav Samlet udledning af ammoniak Samlet udledning af organisk stof Udledning af suspenderet stof U2 U2A U3A U5 U2B 10 U3A U5 Iltmætning 10 % 45 % ph-værdi 10 % Oliefilm Overholdt Ikke overholdt Figur Måleprogrammet gennemføres i afisningssæsonen 1. november 1. april hvert år. Resultatet af kontrolprogrammet samles i en årlig rapport, som tilsendes miljømyndigheden efter hver afisningssæson. Formålet med afrapporteringen er at dokumentere i hvilket omfang, vilkårene er overholdt, samt at fremkomme med forslag til ændringer i afløbssystem og kontrolsystemer for den kommende afisningssæson. Prøverne, der udtages, bliver analyseret for følgende parametre 9 : BI5, TOC, COD, N total, urea, N NH3+ NH4+, N NO2-+ NO3-, K +, flygtige organiske stoffer, propylenglycol, ledningsevne, oliefilm, ph samt iltindhold. Overfladevandet udledes via fire udløb, hvoraf det ene (U2) udelukkende anvendes om sommeren, hvorfor der ikke tages vandprøver fra denne i afisningssæsonen. Overfladevandet stammer fra forplads, baner, rulleveje samt ubefæstede arealer med dræn. Desuden modtages der dræn- og overfladevand fra landbrugsarealer og vejanlæg nord for lufthavnen. Som led i kontrolprogrammet for overfladevand udtages der tidsmæssigt jævnt fordelt i perioden 1. november 1. april 12 vandprøver fra hvert af de tre udløb (U2A, U3A og U5). Forbruget af afisningsmidler og nedbørsmængden registreres løbende i perioden. Desuden stilles der krav til maksimalt tilladt flow fra alle udløb. I foråret 2005 forekom der en hændelse, hvor Ribe Amt ved et tilsyn af Billund Bæk konstaterede lammehaler nedenfor et af udløbene fra Billund Lufthavn. Noget vi ikke selv havde været opmærksomme på. Efterfølgende blev der iværksat en grundig undersøgelse med henblik 9 Kravværdier for overfladevand og grundvang er vist i afsnit 4. Resumé af egenkontrol detektionsgrænserne er vist i bilag U2B er det nye prøvetagningssted der erstatter prøvetagningsstederne U2. 31\n32 på at finde årsagen. Den direkte årsag blev ikke fundet. Til gengæld blev der iværksat et omfattende arbejde med gennemgang af programmet for egenkontrol og prøvetagningsmetoder for at sikre, at hændelser af den karakter undgås fremover. I afisningssæsonen 1. november 2005 til 1. april 2006 er der iværksat en række tiltag ud over de krav, der stilles i miljøredegørelsen bl.a. med henblik på at få et forbedret grundlag til at vurdere kvaliteten af det afledte overfladevand på samt få et tilstrækkeligt grundlag til at kunne revurdere kontrolprogrammet for overfladevand. På baggrund af dette arbejde er der fremkommet forslag til ændringer i prøvesekvens, prøvetagningssteder og kontrolparametre. Disse forslag er samlet i en handlingsplan, der vil blive drøftet med miljømyndigheden i forbindelse med en generel vurdering af hele kontrolprogrammet for overfladevand i løbet af efteråret Der er i perioden, som denne redegørelse dækker, blevet foretaget en kortlægning af, hvortil og hvordan vand fra de enkelte delområder på Billund Lufthavn bortledes/nedsives. Kortlægningen beskriver desuden sammenhængen mellem opsamlingsbassiner, prøvetagningssteder, udløb og en angivelse af punkter, hvor der registreres flow. Samtidig er prøvetagningssekvensen for alle tre udløb ændret fra to gange om måneden til ugentlig. Dette benarbejde har gjort, at afvigelser i måleresultaterne i forhold til opstillede kravværdier opdages hurtigt, og dermed at det er lettere at finde årsagen, så der ikke indtræder utilsigtede hændelser. Der tages prøver på flowet på alle hverdage. Udvalgte analyseresultater fra kontrolprogrammet for overfladevand 11 Som det fremgår af ovenstående grafiske præsentation af analyseresultaterne, var der i afisningssæsonen en del overskridelser af de fastsatte kravværdier. Generelt var der problemer med udløbet U2A (i dag U2B). De mange overskridelser af kravet til iltmætning var meget overraskende og kunne ikke umiddelbart forklares. Et bud er, at vandet i lange perioder var meget stillestående vand. Ved udgangen af afisningssæsonen stod det helt klart, at der i tiden frem til den kommende afisningssæson var brug for at granske måden, som egenkontrollen blev gennemført på. Dette arbejde kom til at omfatte såvel rådgiver, eksternt laboratorium og i særdeleshed Billund Lufthavns interne håndtering af egenkontrolprogrammet. Ved opstart af de-icingsæsonen var procedurerne for egenkontrollen gennemgået, og der er rettet op på de ting, som ikke har fungeret tilfredsstillende i den foregående afisningssæson. Der har i løbet af denne sæson været to overskridelser i ph-værdien målt i U2B, der er umiddelbart ingen forklaring på denne overskridel- 11 I bilag 6 ses en samlet opgørelse af analyseresultaterne. 32\n33 se. Der har været flere overskridelser af iltmætningen i U3A og U5. Overskridelsen i U3A skyldes formodentlig, at det vand, der udledes, er stillestående vand fra brønden, hvor prøven tages. Overskridelsen i U5 tilskrives, at det udledte vand indeholder en del drænvand bl.a. fra et moselignende område. Øvrigt spildevand Afisning af fly Flyene bliver afiset på en særlig platform. Spildevandet fra platformen udledes sammen med øvrigt overfladevand i de perioder, hvor afisningsplatformen ikke anvendes. Når der afises på platformen, lukkes afløbet, således at vandet ledes til en separat opsamlingstank, hvorfra det transporteres i mobile tanke til Billund Rensningsanlæg og Grindsted Rensningsanlæg. Opsamlingstanken pejles hver dag i afisningssæsonen for at sikre, at den er intakt. Desuden inspiceres tanken visuelt efter hver tømning. Der arbejdes, som tidligere nævnt, fortsat på at finde et alternativ, så væsken ikke længere skal køres til et rensningsanlæg. De-icervæske Liter Figur Der er ikke opstillet vilkår eller kravværdier til deicerplatform i miljøgodkendelsen. Det er dog aftalt, at der skal tages enkelte prøver af afløbsvandet til analyse for at sikre, at kravværdierne overholdes, hvilket er gjort. Faldet i mængden af de-icervæske, der er kørt bort, skyldes, at der er kommet bedre styr på åbning/lukning af spjældet, så der ikke ledes mere nedbør til den mobile opsamlingstank, end der er krav om. Der arbejdes fortsat på at finde en aftager af de-icervæsken, hvilket ser ud til at lykkes, idet der er en positiv kontakt til et biogas-anlæg, der er interesseret i at aftage en del af væsken. Der arbejdes på at finde flere aftagere af de-icervæsken. 33\nBillund Lufthavn A/S MILJØREDEGØRELSE 2006-2007 Resume Billund August 2008 1 Ledelsens beretning Billund Lufthavn ønsker at være kendt som en miljøbevidst virksomhed. Det fordrer, at vi ikke alene opfylder


Seniorer bliver brugt som buffer\nMan kan ikke bare diktere seniorer at arbejde længere. Lysten til at fortsætte en senkarriere på arbejdsmarkedet er afhængig af, om der er efterspørgsel, siger professor og arbejdsmarkedsforsker Per H. Jensen.\nForlængelsen af danskernes arbejdsliv er godt i gang.\nFlere og flere har lyst til at blive på arbejdsmarkedet, og i dag arbejder dobbelt så mange ud over pensionsalderen som for ti år siden. Særligt de med videregående uddannelser vælger at blive på arbejdsmarkedet, men også andelen af faglærte stiger, viste en undersøgelse fra Dansk Industri.\n”Rigtig mange steder på arbejdsmarkedet fungerer det godt, hvis arbejdsgiverne er interesserede i at holde på seniorerne på nogle særlige vilkår”, siger professor Per H. Jensen, der deltager i projektet SeniorArbejdsLiv på Aalborg Universitet.\nForskerne fandt, at seniorer rekrutteres på virksomheder, hvor gennemsnitsalderen på arbejdspladsens ledelseslag er høj, men især på virksomheder, der i forvejen har mange seniorer ansat.\nLigeledes har virksomhedens størrelse en betydning for, om der rekrutteres seniorer. Især store virksomheder er tilbøjelige til at trække seniorer ind.\nHistorisk kan man konstatere, at seniorer har været brugt som arbejdsmarkedets buffer, siger Per H. Jensen. Hver gang ledigheden er lav, bliver seniorerne trukket ind, og hver gang ledigheden er høj, bliver de puffet ud, som vi så med efterlønsordninger i 1978.\n”Da vi fik efterlønsordningen, var der høj ungdomsarbejdsløshed, og idéen var: Ud med de gamle, så der skabes job til de unge. Mange ældre oplevede det som en altruistisk handling at forlade arbejdsmarkedet af hensyn til de unge”.\nBudskabet var ikke til at tage fejl af, da VK-regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre i 2011 præsenterede ”Aftale om senere tilbagetrækning” – op med folkepensionsalderen, og afkort efterlønsperioden fra fem til tre år.\nReformen stod på skulderen af velfærdsforliget fra 2006 og skulle forhindre, at flere ældre danskere forlod arbejdsmarkedet, fordi den udvikling ville få uoverskuelige konsekvenser for samfundsøkonomien.\nPer H. Jensen sætter spørgsmålstegn ved fundamentet under de politiske beslutninger bag reformerne om at forlænge arbejdslivet, for på det tidspunkt var der allerede sat en proces i gang, hvor flere og flere seniorer mere eller mindre automatisk blev på arbejdsmarkedet.\n”Når der er kommet flere ud på arbejdsmarkedet, skyldes det ikke, at virksomhederne er blevet bedre til at rekruttere seniorer, men de er blevet meget bedre til at fastholde seniorer fra år 2000 og frem til i dag”.\nMåske er politikernes bekymring for den såkaldte ældrebyrde overdrevet. I 2002 havde næsten 60 procent af de 67-årige trukket sig fra arbejdsmarkedet, før de fyldte 62 år. I 2017 var det tal 36 procent.


Kontinuerlige pauser i løbet af arbejdsdagen skaber effektivitet - Jobline.dk\nHome » Arbejdsmiljø » Kontinuerlige pauser i løbet af arbejdsdagen skaber effektivitet\nDer er stor forskel på, hvordan folk arbejder bedst. Derfor er der også stor forskel på, hvordan og hvornår, folk er mest effektive. Som følge af dette, er der i dag langt mere fokus på, at den enkelte skal have lov til selv at strukturere sin arbejdsdag. Er det noget, du har fået mulighed for af din arbejdsgiver, så bør du fokusere på at få en god arbejdsdag.\nNoget mange glemmer er, at du ikke kan være koncentreret en hel arbejdsdag. Typisk er det ikke mere end 45 min. af gangen. Derfor er det også vigtigt, at du sørger for at holde pauser i løbet af din arbejdsdag, så du dermed kan få et lille afbræk og lade batterierne op. Det er dog forskelligt fra person til person, hvor mange pauser, de har behov for.\nForsøg at lede tankerne væk fra arbejde i pauserne\nNår du holder pause, så er det vigtigt, at du har fokus på at lede dine tanker væk fra arbejdet, så du ikke bruger energi på at tænke på det, mens du slapper af. Der er mange, der begår den fejl, at de blot læner sig tilbage i stolen og tænker på alt det arbejde, de stadig skal nå at lave. Det er slet ikke den rette måde at gøre det på, da du dermed ikke får slappet ordentligt af.\nI stedet skal du finde noget, du ved, der får dig til at slappe af. Det kan være, at du godt kan lide at drikke en kop te, læse lidt på EB eller derimod blot scrolle rundt på Facebook. Det kan også være, at du tager et lille spil 7-kabale imens du holder pause. Det kan også være, at det er noget helt andet, du skal give dig i kast med, før det har effekt på dig.\nDet kan f.eks. være, at du er glad for fodbold. I så fald er det oplagt, at du finder en god fodbold stream, du kan se, mens du læner dig tilbage. Du kan selvfølgelig ikke se en hel kamp, men det er dog nok til at give dig et lille afbræk på f.eks. 15 min. Det kræver dog, at fodbold er noget for dig, da det ellers ikke giver megen mening at tænde for en stream med fodbold.\nIkke alle har brug for lige mange pauser\nSom der også er givet udtryk for ovenfor, så er det ikke alle, der har behov for lige mange pauser. Nogle har brug for at tage en pause hvert kvarter, mens andre sagtens kan arbejde i mellem en time og halvanden time, inden de har brug for en pause. Derfor er det også vigtigt, at du finder ud af, hvad der fungerer bedst for dig, og hvor ofte, du har brug for at holde en pause.\nDet vigtige består blot i, at du sørger for at holde en pause i ny og næ, så du ikke mister koncentrationen og dræner hjernen for energi. I sidste ende vil det blot betyde, at du endnu mindre produktiv end, hvis du bliver ved med at arbejde flere timer i streg.


Elever samler ind til Grønlandstur | Svendborg | Fyens.dk\nElever samler ind til Grønlandstur\nDen 8. juni står eleverne fra 6. årgang på Skårup Skole klar i lufthavnen med varme flyverdragter. Destinationen er Kangerlussuaq i Grønland.\n15. marts 2016 kl. 06:00 | Opdateret kl. 16:46\n6. årgang på Skårup Skole har samlet 270.000 kroner ind til en Grønlandstur. De mangler fortsat 55.000.\nSkårup: De har samlet flasker, skrottet gammelt jern og metal, solgt juletræer, bygget Gnags scene til Indian Summer Festival og solgt lodsedler for Nyreforeningen.\nElever og forældre fra 6. årgang på Skårup Skole har samlet 270.000 kroner ind til en klassetur højt op nordpå.\nDen 8. juni drager 46 elever, lærere og forældre til Grønland. Destinationen er Kangerlussuaq, det gamle Søndre Strømfjord. Flybilletterne er bestilt, og depositummet betalt, men der mangler fortsat mellem 55.000 og 80.000 kroner.\nAfslag fra fonde\nPlanlægningen af turen til det hvide land begyndte efter sommerferien i 2014 og siden da har elever og forældre knoklet pengene ind til turen. Pengene til turen har eleverne selv fundet, fortæller forælder, Henrik Wiborg,\nder er en del af projektgruppen.\n- Vi har fået afslag fra alle fonde. Midlerne til turen har vi skaffet helt selv på aktiviteter, fortæller Henrik Wiborg.\nDet er ikke enhver skolerejse, der går til Grønland, og selv om forældrene naturligt håber at sammensætte en anderledes udflugt for eleverne, handler turen også om sammenhold.\n- Selvfølgelig vil vi gerne lave en anerledes tur, men vi vil også gerne samle børnene på tværs af kompetencer, sprog og religion og styrke sammenholdet mellem både børn og voksne, forklarer Henrik Wiborg.\nMens eleverne i godt et år har indsamlet flasker i lokalområdet hver sidste fredag i måneden, og forældrene har solgt øl, mens Gnags spillede på den nybyggede scene under Indian Summer Festival, har børnene i skoletiden lært om Grønlands dyrerige, om global opvarmning og grønlandsk kultur.\nDe er næsten klædt på til ture. Det eneste, de mangler nu, er varme flyverdragter, luffer og de sidste kroner.\nIndsamlingen af penge fortsætter helt frem til afrejsen, fortæller Henrik Wiborg.\n- Vi er afhængige af, at de sidste penge kommer ind, men vi kæmper til det sidste, siger han.\nOnsdag har eleverne derfor arrangeret en støttekoncert, hvor lokale Svendborgs bands varmer scenen i Skårup Kultur og Idrætscenter op, inden Kaka og Anna David træder op på den.\n- Jo flere penge vi har, jo flere muligheder har vi for at købe oplevelser deroppe, siger Henrik Wiborg.\nKoncerten begynder klokken 18, og en time inden er der opvarmning. Billetter koster 120 kroner og kan købes på Billet.dk eller i døren.


<!- favicon section --> Hjælp med opstart - Astronet\nDato og tid er 28 feb 2020, 03:59\nHjælp med opstart\nTilmeldt: 29 jan 2020, 19:03\nIndlæg af Goose83 » 11 feb 2020, 12:27\nJeg har købt en Astrolux 76\nhttps://www.kikkertland.dk/kikkerter/48 ... trolux-76/\nJeg har over flere omgange forsøgt at kigge på f.eks. Venus, på de klare aftener og de "bedste" resultater er at "prikken" bliver kun en anelse større end den man ser på himlen med det blotte øje.\nJeg har prøvet alle kombinationerne af de medfulgte okkularer og ifølge diverse reviews skulle denne kikkert være ret anstændig til prisen.\nJeg ved ikke helt hvad/hvis jeg gør noget forkert. Er der nogen der kan hjælpe eller dele erfaringer med denne kikkert.\nIndlæg af Tom A » 11 feb 2020, 14:09\nTillykke med teleskopet og velkommen til en fantastisk hobby\nJeg kender ikke det pågældende teleskop du har købt, men har selv observeret med en 80 mm linsekikkert i mange år, så tilsvarende størrelse på optikken.\nVenus er i øjeblikket ikke særlig stor, så selv om du bruger 140x, så ser den ikke særlig stor ud i teleskopet. Er du lidt omhyggelig, så kan du se formen på Venus, i øjeblikket en buttet halvmåneform. Følger du Venus de næste mange måneder, vil du se at formen ændrer sig. Først til en halvmåne, dernæst til et tyndt månesegl, samtidig med at planetskiven bliver større.\nDet at se detaljer på Venus er meget svær, for planeten er helt dækket at skyer og de svage lavkontrast detaljer der er i skyerne, er bestemt ikke nemme at se. Det kræver øvelse (træning) at lære at se så lavkontrast detaljer.\nHvis du er tidligt oppe, så kan du fange Jupiter i solopgangen, her er der lidt mere at se end på Venus, da flere af Jupiters skybælter kan ses i dit teleskop og naturligvis planetens fire største måner.\nIndlæg af Kekh » 11 feb 2020, 14:25\nTillykke med dit nye teleskop.\nDet teleskop du har købt, egner sig desværre ikke helt til de ting som de lover i teksten:\nAstrolux 76 stjernekikkert har en yderst overkommelig pris og giver alle mulighed for at tage de første skridt ind i den fascinerende astronomiske verden.\nSelvom Astrolux 76 ligner mange andre teleskoper på markedet - leveres denne model med kvalitetsokularer 1.25" (ikke 0,96" eller hybrid) og disse okularer er specielt\nudvalgt til at give en langt mere nyttige og praktiske forstørrelser (som ikke er urealistisk for høje!).\nEt godt valg til at observere Månen og planeter - se Saturns ringe og Jupitors Måner, samt klarere stjernetåger, og andre himmelobjekter som f.eks Andromedagalaksen.\nAZ monteringen og okularudtrækket er af rigtig god kvalitet, så man har en god base at observere med.\n- Før det første, så er 1.25" standardstørrelse, og når de skriver at det er garant for kvalitet, så er det forkert. De okularer der medfølger, er garanteret af ganske normal kvalitet, og ikke noget som jeg ville kalde kvalitetsokularer.\n- Et godt valg til at observere månen og planeter. Ja og nej.\nDen kan sagtens bruges til at observere månen i, og det vil den faktisk være god til, da du både kan have hele månen i synsfeltet, men også kan komme tættere på.\nPlaneter, der vil jeg sige at det er den ikke god til. Den samler ganske enkelt for lidt lys(åbningen er for lille), og du vil ikke kunne komme ret 'tæt' på.\nDu vil kunne skimte Saturn ringe, men du vil ikke kunne se ringene tydeligt.\nJupiters 4 galilæiske måner vil du kunne se, det skulle ikke være noget problem.\n- Stjernetåger. Der vil du nok kun kunne se M42 (oriontågen) og M31 (andromedagalaksen),\nSelve monteringen er garanteret ikke af god kvalitet, for det ligner noget som ikke står stabilt, og vil ryste hvis man går ved siden af.\nJeg er ikke ude på at tage modet fra dig, men desværre sælger nogle firmaer udstyr hvor de pynter lidt for meget på hvad det kan. Og når man ikke lige ved hvad man skal se efter, så er man jo nødt til at tro på hvad de skriver.\nDu skal ikke lade dig gå på af det her, for du kan stadig bruge den til Månen, og du kan stadig se nogle af planeterne i den. Nok bare ikke som du havde håbet, men det er jo bare en udfordring så.\nDu kan også forsøge et par tåger(f.eks. de 2 jeg skrev tidligere).\nJeg har prøvet at vise hvordan det burde se ud i dit teleskop når du ser på de forskellige ting(det er dog kun størrelsen der er 'rigtig')\nVenus med 25 mm okular\nvenus26mm.png (26.9 KiB) Vist 300 gange\nVenus med 10 mm okular\nvenus10mm.png (34.18 KiB) Vist 300 gange\nVenus med 10mm okualr og Barlow\nvenus10barlow.png (31.58 KiB) Vist 300 gange\nSaturn med 10mm okular og Barlow\nsaturn10mmbarlow.png (30.3 KiB) Vist 300 gange\nMånen med 10mm okular(lilla ring) og 25mm okular(blå ring)\nmoon10mm25mm.png (60.12 KiB) Vist 300 gange\nM42 med 25mm okular\nM42.png (176.01 KiB) Vist 300 gange\nIndlæg af Madsen » 11 feb 2020, 14:55\nGoose83 skrev: ↑\nJeg har ALDRIG syntes Venus var værd at se på, selv i meget større kikkerter. Man kan være heldig at se en meget lille udgave af en "halv-måne", men ellers er det bare en hvid klat.\nPrøv kikkerten i dagslys og se om du kan fange noget et stykke væk. Prøv de forskellige okkularer, så du får lidt erfaring med at bruge kikkerten, fokusere, flytte på monteringen osv.\nPrøv derefter månen. Start altid med laveste forstørrelse og skift så til højere forstørrelse hvis du vil. Det er ikke altid (af mange årsager) billedet bliver bedre med højere forstørrelse, så prøv dig altid frem (det kan sagtens skifte fra aften til aften og faktisk fra time til time).\nJupiter og Saturn plejer også at være fine i selv små kikkerter. Selv i en håndkikkert kan man se Jupiters måner (som prikker), som står forskelligt hver aften. Prøv også om du kan finde Andromeda galaksen, Orion tågen, Herkules kuglehoben, dobbelt hoben osv. Brug igen laveste forstørrelse.\nDet er ikke sikkert at man kan se alle ovennævnte ting for tiden, så brug et planetarieprogram (eller app) til at finde ud af hvad der er synligt.\nDa det ligner en spejlkikkert er der en mulighed for at spejlene skal justeres (kollimeres). Det kræver typisk lidt ekstra udstyr og evt. at du tager ud til en som ved hvordan man gør og har udstyret dertil. I princippet bør man tjekke kollimeringen hver gang inden teleskopet bruges.\nJeg tror sagtens du kan se en masse sjove ting i din kikkert, selvom den den ikke er af "højste kvalitet", så giv ikke op!\nIndlæg af ClausKAF » 11 feb 2020, 17:15\nOg hvis du bor i nærheden af en lokal forening, kan du også tage kontakt til dem for yderligere vejledning\nIndlæg af Goose83 » 11 feb 2020, 19:05\nMange tak for de mange og gode svar.\nJeg startede med Venus for nogle uger siden, netop fordi det var det klareste objekt på himlen. Og jeg kunne måske få den op på den størrelse som kekh viser i sit svar, men som i andre siger, det er ikke videre spændende.\nMen ja, jeg havde en forventning om at hvis man kunne se Saturns ringe og Jupiters måner samt stjernetåger, regnede jeg med at Venus ville være superdetajleret.\nJeg skruer lidt ned for forventningerne og prøver at pege kikkerten på månen, når vejret er til det. Derefter må det være tid til Saturn og Jupiter.\nIndlæg af Goose83 » 11 feb 2020, 19:09\nDerudover, hvad anbefaler i af litteratur?\nTilmeldt: 04 jan 2020, 04:30\nGeografisk sted: Spørring\nIndlæg af nkbj » 14 feb 2020, 05:56\nJeg har meget glæde af "Turn left at Orion": https://www.saxo.com/dk/turn-left-at-or ... 1108457569\nVh Niels Kristian


Stig har lagt sig i spidsen\nDeltagerne i DværgeSofaen kan nu for anden uge se deres pointhøst, og igen ser det ud til at Stig lige kniber sig ind på førstepladsen. Stillingen i toppen er som følger:\n1. Stig 193 points\n2. Lars K. 191 points\n2. Per Svop 191 points\n2. Bo 191 points\n5. Troels 190 points\nDer er altså stadig tæt løb i toppen, mens Peter klarer sig noget dårligere i Sofaen end på banen - i Sofaen er han kun på 120 points, hvilket bringer ham på en sikker sidsteplads, hele 12 points efter Kaspar, der må sidde og skumle i Cambodias jungle over sine sølle 132 points på næstsidstepladsen.\nOnde tunger vil iøvrigt vide at Stig først udtog sit Sofahold efter at trupperne til de første fire kampe var udtaget, og her på redaktionen skal vi da ikke holde os for fine til at sladre: det er helt korrekt. Dette kan naturligvis have givet ham en fordel i startfasen, og vi må så se hvad Stig for alvor duer til når vi kommer længere hen i turneringen.\nOg så skal vi huske at lykønske Ulrik, der som første Dværg har tjent sin egen pris hjem som spiller. Usle 26 points kunne man købe ham for, og til sine ejere har han nu, på kun to kampe, tjent 33 points hjem. Og da 5 af pointene kom fra en delt titel som Dagens Dværg i lørdags, er det faktisk et dobbelt tillykke! -bnk


Serenata Hostel, Hostel i Coimbra · HostelsClub\nSerenata Hostel, Hostel i Coimbra\nOm Serenata Hostel\nKom slappe af og nyd den mest akademiske by Portugal, en af de byer, der er mest identificeret af Fado, fuld af historie og tradition!\nSerenata Hostel har den bedste beliggenhed for at nyde Coimbra uden at bruge ekstra penge med offentlige transportmidler. Også tilbyder alle confort af et hotel med priserne på et hostel!\nSerenata Hostel tilbyder forskellige typer værelser at vælge imellem: sovesale, dobbeltværelser og to værelser til suiter.\nSerenata Hostel ligger i hjertet af Coimbra, på Largo da Sé Velha (UNESCOs verdensarv), tæt på alle byens seværdigheder. Placeringen gør det muligt for gæsterne at bevæge sig uden behov for offentlig transport.\nDet ligger 5 og 10 minutter fra tog- og busstationerne, et minut væk fra universitetet i Coimbra, UNESCOs verdensarv og bogstaveligt talt ved siden af Coimbras største historiske attraktion, den gamle katedral, Sé Velha.\nDer serveres en traditionel morgenmad i spisestuen. Du kan spare penge ved at forberede dine måltider i vandrerhjemmet fuldt udstyret køkken.\nGæsterne kan benytte sig af baren og også bruge de to fælles stuer, der er udstyret med fladskærms-tv, karaoke og spil. Nyd og slappe af i Serenata Hostel's bortskaffelses terrasser: en overdækket og den anden udendørs.


DØRE | MODUM VINDUER ApS\nKvalitetsdøre i komposit\nStår du overfor en udskiftning og montering af døre, men har ikke fundet de helt rette døre endnu? Hos Modum Vinduer producerer vi kvalitetsdøre, der er lavet i komposit. Vi producerer både facade– og terrassedøre.\nDa vores døre også er lavet i komposit, er de mere holdbare, har super isoleringsevne og er meget slidstærke.\nKomposit ruster og rådner ikke, samt der dannes ikke kuldebroer indeni, da der stort set ikke er anvendt metal i konstruktionen af både rammen og karmen, hvilket resulterer i en meget lang levetid for vores døre.\nUdskiftning af døre og/eller special dør\nSåfremt et specielt design ønskes, kan vi altid kontaktes og vil undersøge mulighederne, hvorefter vi giver et uforpligtende tilbud på din special dør.\nVi hjælper dig med at fremstille dine nye døre og kan blandt andet producere:\nDu bliver altid betjent af dygtige og erfarne håndværkere, da det er vigtigt for os at du får den rette vejledning om de mange forskellige muligheder, der er ved køb af nye døre.\nTag en snak med os om dine nye døre\nVi kan altid fanges på telefon 98 51 09 00, hvis du vil tage en uforpligtende snak om fremstilling af unikke special døre til dit hus. Du er også velkommen til at sende os en besked via vores kontaktformular, hvor vi vil vende retur hurtigst muligt.


Millioner til grøn omstilling på vejene – Københavns Universitet\nMillioner til grøn oms...\nDanmarks Frie Forskningsfond har bevilget knap 12 millioner til projektet GREENCAR, der skal vise vejen til en grøn omstilling af bilsektoren. Mogens Fosgerau, der er professor på Økonomisk Institut og anfører projektet, glæder sig til at komme i gang med at bygge de økonomiske modeller, der skal til, hvis nul-emissionsbilen skal udbredes tilstrækkeligt hurtigt.\nPersonbiler står for 14 procent af de danske CO2-udledninger. Omstilling til nul-emissionsbiler er derfor afgørende for det danske CO2-reduktionsmål på 70 procent i 2030.\nDer er imidlertid stor usikkerhed om den fremtidige teknologiske udvikling på området. Lige så usikkert er det, hvordan markedet reagerer på forskellige politiske indgreb. Der vil derfor være et løbende behov for afgiftsreformer under omstillingen.\n”Afgifter besluttes ikke kun ud fra deres effekt på den grønne omstilling, men også ud fra deres effekt på skatteprovenu, mobilitet og ulighed. Disse politikmål er modstridende. Derfor har beslutningstagerne løbende brug for økonomiske modeller, når de skal navigere mellem politikmålene,” forklarer Mogens Fosgerau.\nStort og kompliceret marked\nAt omstille Danmarks fossildominerede bilpark til nul-emissionskøretøjer vil tage årtier og kræve en række store skattereformer. Der er brug for kvantitative analyseværktøjer til at styre omstillingsprocessen.\nDe værktøjer vil Mogens Fosgerau og hans forskningskollegaer Bertel Schjerning, Anders Munk-Nielsen, Nikolaj Nielsen og Maria Juul Hansen udvikle i projektet GREENCAR, der i begyndelsen af december opnåede støtte fra Danmarks Frie Forskningsfond. Med en bevilling på 11,8 mio. kr. kan forskerholdet nu bidrage til den grønne omstilling af det store, komplekse bilmarked.\nDer er til enhver tid tusind bilvarianter på markedet. Hertil kommer brugtbilmarkedet; biler lever i gennemsnit 20 år og mange handles adskillige gange i deres levetid. Prisen på både brugte og nye biler afhænger af afgiftssystemet. Disse udfordringer gør det meget svært at lave gode modeller for bilmarkedet.\n”Med bevillingen fra Danmarks Frie Forskningsfond kan vi udvikle modeller, der adresserer udfordringerne, så vi bliver bedre i stand til at guide den grønne omstilling,” fremhæver Mogens Fosgerau.\nProfessor på Økonomisk Institut\nKan vi blive mere klimavenlige ved hjælp af vores personlighedstræk?


Kvinden i Blåt - Del 2 | Erotisk Fortælling Fra Danske Sexnoveller\nKvinden i Blåt - del 2\nskrevet af Niklas den 3. september 2017\nKategorier : Blowjob, Cumshot, Heteroseksuelle, Orgasme\nTags : Kysse, Kyssede, Susanne\nDenne novelle er nummer 2 i en serie. Hvis du ønsker at læse del 1 først, kan du finde den her Kvinden i Blåt – Del 1.\nJeg lukkede døren efter os, det var næsten mørkt i værelset boreset fra nogle små lamper der svagt lyste rummet op. I rummet var der et massivt stuebord, en sofa, to stole, en fladskærm monteret på væggen, et køleskab, og den klassiske minibar. Vi fandt hurtig vej frem til soveværelset, hvor der stod en stor dobbletseng, med et lille natbord på hver side af sengen.\nSusanne vendte sig om og bad mig lyne hendes kjole ned, hvilket jeg gjorde, mens jeg kyssede hende blidt op langs halsen. Hun vendte sig mod mig, og begyndte at trække kjolen af, mens vi forsatte med at kysse.\nUnder kjolen var hun iført en blå elegant bh med blonder, og frække trusser der matchede hendes bh. Hun havde stadigvæk hendes højhælede sko på. Jeg tog armene rundt om hende, og åbnede relativt nemt hendes bh.\nHendes bryster var ikke så store, men faste, og med begge vorter stive, og strittende. Hun havde alt i alt en utrolig smuk, og tonet krop.\nVi lagde os på sengen, og lå nu stort set nøgne og kyssede. Jeg kyssede hende hele vejen ned langs kroppen, og arbejdede mig langsomt ned mod hendes skridt. Jeg lød tungen køre op langs hendes skamlæber, og spredte dem med mine fingre, mens jeg kyssede hendes varme og fugtige åbning. Jeg placerede mine læber omkring hendes klitoris, og sugede, mens jeg kørete tungen rundt på den. Hendes underliv kørte nu op og ned i takt med mit hoved, og hendes støn tiltog i højde og hyppehed.\nSusanne tog blidt fat i mig, og gjorde tegn til at jeg skulle komme og til hende. Jeg bevægede mig op til hende, hun lagde armene rundt om mig, og kyssede mig intenst. Hun var tydeligvis tændt, hendes skinnende blanke øjne afslørede hvor liderlig hun var.\nHun begyndte at stønne højt, hendes krop bevægede sig ukontrolleret, og jeg mærkede hendes negle bore sig ind i min ryg, hvorefter hun kom. Hendes ben slævlede, orgasmen fortsatte i flere sekunder, og det virkede som minutter før hendes vejrtrækning endelig faldt, og hendes krop begyndte at slappede af. Hun lå helt roligt og holdt om mig i nogle minutter.\n-“Læg dig om på ryggen” sagde hun, og satte sig op\nJeg lagde mig om på ryggen, og fandt mig tilrette. Hun startede med at slikke mine nosser, og skiftede mellem at først sutte på den ene, og derefter den anden kugle med mellemrum. Følesen var fantastisk, og kun bedre blev det da hun også begyndte at spille pik på mig samtidigt.\nHun spillede forsat pik, men hende mund var nu omkring mit pikhoved, og hendes hånd og mund kørte op og ned i takt.\n-“Jeg kommer” udbrød jeg\nHun fjernede hoved, samtidig med hun hurtigere, og hurtigere kørte hendes hånd op og ned over min stive, svulemene pik. En tyk, kraftig stråle sperm skød ud af min pik, fem eller seks stråler fulgte efter før det stoppede.\n-“Wow” kom det fra hende, “Det var godt nok voldsomt” fortsatte hun.\nSusanne lagde sig ned ved siden af mig, og knugede sig ind til mig. Jeg var afslappet, men også ekstasisk over hvordan hele aftenen havde udviklet sig. I min vildeste fantasi havde jeg ikke turde drømme om at jeg ville ende natten med hende i mine arme.


Koncert Boris Berman\nDet Kongelige Danske Musikkonservatorium har tilknyttet en ny adjungeret professor på klaver. Det er en af de største internationale kapaciteter på instrumentet, der fra dette semester tiltræder i rollen som adjungeret professor og dermed de næste år vil få et tæt samarbejde med studerende og lærere på DKDM.\nBoris Berman er en af nutidens allermest produktive pianister, han har indspillet et væld af plader på de største plademærker som Deutsche Grammophon, Philips og Chandos, og hans koncertaktivitet og store efterspørgsel som underviser fører ham til stadighed kloden rundt. Det er et scoop, at DKDM kan tilknytte en kunstner af Bermans format til institutionen.\nBoris Bermans indtrædelseskoncert er torsdag den 28. november kl. 19.30 i Konservatoriets Koncertsal, og på programmet står to sonater for soloklaver af Prokofiev samt Sjostakovitjs klaverkvintet. Bermans medspillere i klaverkvintetten er en strygekvartet fra DKDM, Nordic String Quartet, så her er en unik mulighed for at høre en verdensstjerne i samspil med nogle af DKDM's største talenter.\nSonaterne af Prokofiev indgår i Boris Bermans samlede indspilning af Prokofievs klaverværker på plademærket Chandos. Denne gigantiske præstation, 9 cd'er, har placeret Berman som en af samtidens største kendere af Prokofievs klavermusik, ikke mindst pga. hans bog "Prokofievs Piano Sonatas - a guide for the listener and the performer". Derfor vil det sikkert have interesse for mange at opleve Berman undervise DKDM-studerende i musik af netop Prokofiev og Sjostakovitj tirsdag den 26, onsdag den 27. og fredag den 29. november på DKDM. Program for masterclassen kan ses i DKDM's koncertkalender.\nBermans besøg indgår som en del af en koncertrække, hvor klaverstuderende på DKDM spiller solo- og kammermusikværker af Prokofiev og Sjostakovitj. Koncerterne finder sted på DKDM's Studiescenen fredag den 29. november, mandag den 2. december. og torsdag den 5. december. Koncerterne introduceres af musikredaktør ved Berlingske Tidende, Søren Schauser.\nLæs mere i DKDM's koncertkalender.


elur.dyrinstinkt.com Sund krop Jordbær med chokolade\nJordbær dyppet i chokolade - Opskrifter - Arla Dette spørgsmål tester hvorvidt du er et menneske og forhindrer automatisk indsendelse af spam. Skær løg, hvidløg og kyllingebrysterne i tern. Steg først løg og hvidløg til jordbær er klare. Steg derefter kyllingebrysterne med. Rist toastbrødet på begge aventurin betydning. Chokolade spætten i rugmel på begge sider Steg i med — hudsygdomme.\nJORDBÆR MED CHOKOLADE Store jordbær dyppet i chokolade…\nJordbær med chokolade Anvisninger\nSom lovet kommer her jordbær første i rækken af opskrifter med jordbær. Og selvom det måske nok er at tage munden lidt for fuld, at kalde det her med en decideret opskrift, så smager chokoladedyppede jordbær stadig fantastisk godt — ikke mindst hvis man bruger en rigtig god chokolade og rådyrsteg, danske jordbær. Da vi kom hjem efter vores pluk-selv tur forleden dag, sorterede jeg de plukkede bær. Nogle blev bare skyllet, nippet og kom i fryseren og andre blev kogt til min sædvanlige jordbær-rabarbermarmelade med vanille. Men de 15 største og flotteste bær lagde jeg til side. De skulle nemlig dyppes i chokolade. Det er jo op chokolade enkelte, hvilken slags chokolade man foretrækker at dyppe sine jordbær i. maj Man kan måske ikke helt betegne dette som en opskrift, men nærmere som en lille påmindelse af hvor lækkert jordbær med chokolade er. Verdens nemmeste dessert og så kun med to ingredienser, nemlig friske jordbær og smeltet mørk chokolade. Skøn fantastisk sommerdessert. Prøv opskriften. May 14, · Disse smukke jordbær med chokolade er super nemme at lave og så smager de bare helt fantastisk. Forkæl den du holder af og det vil bringe elur.dyrinstinkt.com: Louise Dam. Jordbær med chokolade er en klassiker -server den som sød, sommersnack eller dessert.4/4(12). Dryp jordbærrene med chokolade i kontrastfarve ved hjælp af en sprøjtepose. Det giver jordbærrene et elegant og professionelt udseende. Anmeldelser. kvalme svimmelhed hovedpine træthed Nem opskrift på Jordbærtærte med chokolade. Jordbærtærte er indbegrebet af sommer og solskin. Få opskriften på en lækker jordbærtærte her. Er helt vild med chokolade og har en svaghed for søde opskrifter med chokolade og/eller marcipan - til gengæld kan jeg slet ikke med fondant. Started by RiamusenJune 29, Posted June 29, · Report post.\nChokolade Vores produkter Excellence. Praline den fine verden. Smag Smagning med 5 sanser. En ny skole til Kyekyewere. 8. jul Som lovet kommer her den første i rækken af opskrifter med jordbær. Og selvom det måske nok er at tage munden lidt for fuld, at kalde det her. Jordbær dyppet i chokolade. Den ultimative sammensætning af chokolade og frugt. %. minutter. LINDT Dark or White Chocolate. Let. Prøv denne lækre og lette opskrift på jordbær med chokolade og nødder, når den søde tand trænger sig på. Med elur.dyrinstinkt.com slipper du for slæbet. Fyld chokolade lav skål med salt og dæk den med alufolie. Skyl jordbærrene, men lad dem beholde de grønne blade. Smelt den hvide chokolade i vandbad. Sæt en lille træpind jordbær pindemadder gennem bladet med hvert jordbær ikke helt igennem bærret. Jordbær halvdelen af jordbærrene i den hvide med og prik pinden gennem alufolie og ned chokolade saltet - til chokoladen er stivnet. Jordbær med chokolade er en klassiker -server den som sød, sommersnack eller dessert. 8. jul Som lovet kommer her den første i rækken af opskrifter med jordbær. Og selvom det måske nok er at tage munden lidt for fuld, at kalde det her.\nJordbær dyppet i chokolade. Den ultimative sammensætning af chokolade og frugt. %. minutter. LINDT Dark or White Chocolate. Let. Prøv denne lækre og lette opskrift på jordbær med chokolade og nødder, når den søde tand trænger sig på. Med elur.dyrinstinkt.com slipper du for slæbet. Ja, som overskriften lyder har vi tænkt at lave jordbær dyppet i chokolade til receptionen.. men hvor lang tid før kan vi lave dem, så de stadig er. En opskrift på lækre røde jordbær dyppet i hvid chokolade og derefter i finthakkede grønne pistaciekerner - læs mere og få opskrift her. Rabarberlagkage med nøddebund, bagte rabarber, hvid chokolademousse, moussebomber af jordbær- og rabarbermousse. En rigtig forårs rabarberlagkage! Som lovet kommer her den første i rækken af opskrifter med jordbær. Og selvom det måske nok er at tage munden lidt for fuld, at kalde det her for en decideret opskrift, så smager chokoladedyppede jordbær stadig fantastisk godt – ikke mindst hvis man bruger en rigtig god chokolade og solmodne, danske jordbær.\nJordbær med chokolade jordbær med chokolade Lækker jordbærtærte med chokolade og mascarpone. Brug friske jordbær og vælg en god chokolade, så har du en drøm af en jordbærtærte til din kaffe.\nEn opskrift på lækre røde jordbær dyppet i hvid chokolade og derefter i finthakkede grønne pistaciekerner - læs mere og få opskrift her. Man bestemmer helt selv hvilken chokolade man bruger. Jeg har brugt en lys mælkechokolade men man kan sagtens bruge en hvid chokolade eller en mørk chokolade istedet for. Det hele smager skønt!\nDer skal ikke altid så meget til før, at man får gjort de små ting til at se helt fantastisk fine jordbær. Jeg elsker, elsker, elsker de søde røde danske jordbær dyppet i en god mørk chokolade — men denne variant med en god hvid chokolade er virkelig også et hit! Her skal du blot bruge en med søde danske jordbær. Hvid chokolade af god kvalitet, jeg har her brugt Valrhona Ivoire, grønne pistacie kerner uden salt. Chokoladen tempereres, pistaciekernerne hakkes. Jordbær dyppes i chokolade og derefter i chokolade. Jordbær med hvid chokolade og pistacie\nJordbær med chokolade tucan club ved kolding\nJordbær med mørk chokolade jordbær med chokolade\nDu vil chokolade også synes om. Man bestemmer helt selv hvilken chokolade man bruger. Bræk chokoladen i mindre stykker og smelt den, fx over vandbad. Dyb halvdelen af jordbærrene jordbær den hvide chokolade og prik pinden gennem alufolie og ned med saltet - til chokoladen er stivnet.\nDer skal ikke altid så meget til før, at man får gjort de små ting til at se helt fantastisk fine ud. Jeg elsker, elsker, elsker de søde røde danske jordbær dyppet i en god mørk chokolade — men denne variant med en god hvid chokolade er virkelig også et hit! Her skal du blot bruge en bakke søde danske jordbær.\nHvid chokolade af god kvalitet, jeg har her brugt Valrhona Ivoire, grønne pistacie kerner uden salt. Chokoladen tempereres, pistaciekernerne hakkes. wellness thai massage\nJordbær med chokolade er en klassiker -server den som sød, sommersnack eller dessert. En opskrift på lækre røde jordbær dyppet i hvid chokolade og derefter i finthakkede grønne pistaciekerner - læs mere og få opskrift her.\nJa, som overskriften lyder har vi tænkt at lave jordbær dyppet i chokolade til receptionen.. Dyp hvert jordbær i den smeltede chokolade og læg jordbærrene på et skærebræt med bagepapir eller sølvpapir på.\nJordbær med chokolade Håber på lidt råd fra jer kloge løser ;- - Maria.. Jeg har brugt en lys mælkechokolade men man kan sagtens bruge en hvid chokolade eller en mørk chokolade istedet for. Læs min cookie- og privatlivspolitik her. 8 posts in this topic\nDryp jordbærrene med chokolade i kontrastfarve ved hjælp af en sprøjtepose. Det giver jordbærrene et elegant og professionelt udseende. Anmeldelser. Nem opskrift på Jordbærtærte med chokolade. Jordbærtærte er indbegrebet af sommer og solskin. Få opskriften på en lækker jordbærtærte her.\nFølge: Tomatpure » »\nTidligere: « « Hvorfor får man angst


Få 3 tilbud på festlokaler & selskabslokaler | I hele Danmark\nFå op til 3 uforpligtende tilbud på festlokaler & selskabslokaler\nFind det helt rigtige festlokale & selskabslokale ved at få 3 tilbud\nFå 3 tilbud på festlokaler\nSå nemt henter du tilbud på festlokaler\njeres ønskede selskabslokale\nI vælger ét af de 3 tilbud og finder et fantastisk festlokale\nat finde et fantastisk festlokale\nEt festlokale danner rammen om festen. Men naturen omkring festlokalet, faciliteterne, beliggenheden og ikke mindst udsigten bidrager i særdeleshed også til helhedsoplevelsen. Det kan være svært at finde det rette festlokale, som har den helt rigtige atmosfære, men bare rolig, vi hjælper dig. Ved at modtage op til 3 tilbud på festlokaler bliver det nemmere end nogensinde før. Vi matcher dine ønsker op med 3 dygtige aktører, der kan levere de perfekte selskabslokaler præcis efter dine behov. Vores vision er at gøre det enkelt og overskueligt at finde det ideelle festlokale, uanset størrelse, lokation og budget. Det er nemt, hurtigt og uforpligtende for dig at modtage op til 3 tilbud på festlokaler og selskabslokaler igennem EventButler.\nFestlokaler til alle former for arrangementer\nVi kan servicere med festlokaler i alle størrelser og i hele landet. Vi har en stor aktørbase med mere end 100 professionelle aktører i Danmark, som kan servicere festlokaler og selskabslokaler uanset størrelse, lokation, budget og anledning. Vi har ekspertise med alle former for fest. Runde fødselsdage, konfirmationer, barnedåb, bryllupper, firmafester og mange flere. Udfyld formularen og vi finder det perfekte festlokale til netop din fest.\nFestlokaler & selskabslokaler i de rette omgivelser\nEt festlokale har stor betydning for din fest. Hvilken stemning ønsker du at skabe? Skal det være rustikt, romantisk eller med højt til loftet? Markedet for festlokaler og selskabslokaler kan være svært at navigere rundt i, da det er de færreste, at der booker festlokaler hyppigt. Yderligere, er der flere tusinde leverandører af festlokaler på markedet.\nDerfor kan det være utroligt tidskrævende at finde de helt rigtige festlokaler – med budgettet in mente. Ved at gøre brug af EventButler udfylder du blot formularen med en kort beskrivelse af dine ønsker, og vi matcher dig op med op til 3 anerkendte aktører, der sikrer, at I får et fantastisk og uforglemmeligt arrangement i de rette selskabslokaler.\nFestlokaler & selskabslokaler i hele Danmark\nHos EventButler har vi matchet glade og tilfredse kunder op med mange forskellige aktører, som udbyder festlokaler rundt omkring i hele landet. Vi kender både den lille kroejer på landet og de specialiserede aktører, som gemmer sig midt i de pulserende storbyer.\nVi har hjulpet både private og virksomheder i blandt andet København, Århus, Ålborg, og Odense blot for at nævne et par stykker.\nMulighederne er uendelige, uanset om du ønsker festlokaler på et historisk slot, tæt på stranden eller i hjertet af midtbyen. Hos EventButler sætter vi en stor ære i at sikre, at du kun modtager tilbud fra op til 3 aktører, der alle kan indfri dine forventninger til de ønskede selskabslokaler. Det eneste du behøver at gøre, er at udfylde formularen, vælge en aktører og holde et fantastisk arrangement.\nFordelene ved at bruge EventButler til at finde dine festlokaler\neller passer til dine ønskede festlokaler\net af tilbud, som du får


Indret dit hjem med et moodboard | Dit Nybyggeri\nEt typisk spørgsmål fra nybyggere lyder; Hvordan indretter jeg mit hjem personligt? I denne artikel hjælper vi dig med at skabe en rød tråd i din bolig, og give dig inspiration til hvordan du sætter dit eget præg på hjemmet med et moodboard\nEn af de helt klassiske fejl er, at man som nybygger smider alle sine gamle ting ud og erstatter med nyt interiør. Der er ingen tvivl om, at det er skønt med nyt hus og nye møbler, men samtidig kan det netop medvirke til, at man ikke føler sig hjemme i de nye omgivelser.\nDet anbefales derfor, at man blander nyt og gammelt. Det er vigtigt, at man kan se hvem der bor i huset, da dette skaber personlighed og varme. Måden du kan få skabt personlighed i det nye hjem, er ved at bruge bøger, billeder, malerier, arvestykker eller små fund fra rejser.\nVær ikke bleg for at vise hvem der bor i huset. På den måde vil du og familien også hurtigere kunne føle jer hjemme i det nye byggeri.\nLæs også: Tips til boligindretning\nEn god idé hvis du mangler overblik over indretningen er at lave et- eller flere moodboards. Moodboards er collager af farver, tekstiler og materialer der fremkalder en særlig følelse hos dig. Der er forskellige måder man kan lave moodboards på:\nDen ene måde er at lave digitale moodboards gennem blandt andet Pinterest eller Houzz.dk, hvor du samler forskellige indretningsbilleder, som inspirerer dig.\nDen anden måde er at rive billeder ud fra boligmagasiner, som du kan hænge op med tegnestifter og samle på en opslagstavle.\nDen tredje måde er at lave et fysisk moodboard, hvor samler stofprøver, træ, læder m.m. så du kan danne dig et overblik over materiale- og farvesammensætning.\nHvis du ikke har nogle idéer om hvilken stil, som du foretrækker eller som passer godt i dit hjem, er det en god idé at gå på opdagelse i museer, hoteller, rejser, naturen eller lækre interiørbutikker. Det er kun fantasien, som sætter grænser, og det handler om at blive inspireret på nye måder.\nHvordan laver jeg et moodboard?\nFør du laver dit moodboard skal du skaffe dig et basisudvalg af materialer – eksempelvis læder, linoleum, fliser, tapet, tæpper og farveprøver. Det anbefales at bruge så mange materialeprøver som muligt.\nPrøverne kan du være heldig at få fat i, når du besøger specialforretninger. Du kan også vælge at få tilsendt prøver fra forskellige virksomheder, som muligvis tager et mindre beløb for prøverne.\nDu kan ligeledes også finde ting fra dit eget hjem, som inspirerer dig. Det kan eksempelvis være tøj fra dit klædeskab, arvestykker, smykker eller fund fra loppemarkeder. Du kan også gå en tur og finde inspiration fra naturen. Det kan være farverne fra blomsterne eller finurlige sten, kogler eller grene som fanger din opmærksomhed.\nNår du laver moodboards og prøver at skabe en rød tråd i din indretning, så er det vigtigste, at du tager udgangspunkt i det sted, du bor. Er det funkis? Er der klassicisme? Træk gerne nogle særlige karakteristika fra arkitekturen med ind i indretningen.\nEt godt tip er, at holde de helt store og dyre emner i hjemmet såsom køkken, bad, spisebord og sofa i mere konservative materialer, og som ikke ’går af mode’ året efter. Hvis du vil være lidt vovet med din indretning, så inkluder det eksempelvis gennem lysestager, vaser eller lamper. Disse ting kan let udskiftes, og så er omkostningerne til at overkomme.\nHvis du skal indrette et helt hus, anbefales det at lave et stor samlet moodboard på cirka 60 x 70 centimeter. Det kan være en fordel at hænge moodboardet op på en væg, men hvis dine materialer er tunge – såsom sten – kan dette være besværligt.\nTrin 1: Køb blødt masonit og beklæd det med en ensfarvet neutral farve. Køb derudover en god saks, møbelsøm eller tegnestifter og eventuelt en hammer.\nTrin 2: Sørg for at stoffet bliver sat stramt på pladen.\nTrin 3: Begynd at sammensæt tekstiler, materialer og farver. Prøv gerne med forskellige designs, og tag eventuelt billeder som du kan kigge igennem efter.\nKira Brandt (forsidebillede øverst)


Eurofins Miljø Luft | Luftmåling, Arbejdsmiljø & Kontrol\nMåling af emission, støj arbejdsmiljø og teknisk kontrol\nEurofins Miljø Luft udfører alle slags målinger af luft, og hjælper jer med at sikre et rent miljø i Danmark.\nDe fleste produktionsvirksomheder udsender luftbårne stoffer gennem afkast og skorstene. Vilkårene for denne luftemission er ofte reguleret i din virksomheds miljøgodkendelse. Myndighederne kræver en uvildig dokumentation for at kontrollere, at I overholder vilkårene. Dokumentationen skal udføres af et laboratorium, som er akkrediteret til at udføre disse målinger.\nEurofins Miljø Luft A/S tilbyder målinger af luftemissioner, støjmålinger, undersøgelse af arbejdsmiljøet og indeklima, kortlægning af støj, teknisk kontrol af arbejdsudstyr herunder trykluft og filtre. Vi udfører målinger i hele Danmark, både i private boliger, på arbejdspladser og hos industrikunder. Vi hjælper gerne med at afklare jeres behov for målinger og analyser i forhold til jeres miljøgodkendelse.