→ Billig Bio-Marin Plus – 150 Kaps. – 199 kr.\nBio-Marin Plus – 150 Kaps.\nBio-Marin Plus er godt for hjerte og hjerneBio-Marin plus er et letoptageligt kosttilskud og den eneste fiskeolie i Danmark, der indeholder frie fedtsyrer.Fiskeolien er højkoncentreret og indeholder hele 65% omega-3 fedtsyrer. Kapselstørrelsen er synkeven (Læs mere)\nNavn: Bio-Marin Plus – 150 Kaps.\nFiskeolie fra Pharma Nord\nMange shops på nettet giver efterhånden et bredt udvalg af leveringsmodeller. En af de mest almindelige er p.t. pakkeshops, fordi du så nemt kan hente din ordre når du har mulighed for det. Leveringsformen er jo ekstremt bekvem, samt i mange tilfælde derudover den mindst kostelige leveringsmetode ved køb af Bio-Marin Plus – 150 Kaps..\nDu bør lige så vel forsøge at vælge at få leveret til hvor du bor eller til når du er på job. Fragtmetoden er i regelen en anelse mere omkostningsfuld, men ligeledes særdeles gnidningsløs. Den prisbilligste fragtform er utvivlsomt at du selv henter pakken, men den løsning afhænger af at du opholder dig nærved online virksomhedens arbejdslager.\nLeveringstiden på Fiskeolie kan i nogle tilfælde være virkelig bestemmende i tilfælde af at man har brug for dine nye varer nu og her, så i det øjemed er det utvivlsomt klogt at man besigtiger den anslåede leveringsdato på det vedkommende produkt.\nEn hel del online selskaber tilsiger levering efter en enkelt hverdag på deres favorit produkter, eksempelvis Bio-Marin Plus – 150 Kaps., som imidlertid nødvendiggør at bestillingen indsendes forinden et fastsat tidspunkt, således at de garanteret kan nå at få de nye varer hen til fragtfirmaet forud for at de logistikansatte har fri.\nEn hel del forretninger på nettet præsterer fri fragt, men i reglen er det forbeholdt når man bestiller for en fastsat sum. Alternativt kan man snuppe den prisbilligste slags levering, som mange gange – uafhængig om man er ved Aarhus, Korsør eller Ebeltoft – vil blive at få bragt pakken til et afhentningssted.\nDet er meget let gængeligt for forbrugerne at lave prissammenligning på flere outlets på nettet, og ergo har flertallet af Pharma Nord netbutikker været nødt til at reducere prisniveauet på specielt deres bedst i test produkter – til børn og babyer, og ligeledes også til damer og herrer – enormt, og endda nogle gange præstere levering uden betaling.\nTil gengæld kan det trods alt være lukrativt at undersøge nogle enkelte butikker på nettet efter tilbud på Bio-Marin Plus – 150 Kaps. før du færdiggør din shopping, således at du ikke er i tvivl om at skaffe sig den mest betalelige pris.\nDu må lige meget hvad være omhyggelig med, at ifald en forretning på nettet frembyder deres produkter for en salgspris som er utrolig beskeden, så kunne det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en svindel internet webshop. Shopping med kort er ikke desto mindre dækket ind under en ordning, som passer på kunden overfor uoprigtige online outlets.\nVi anbefaler bestillinger med betalingskort eller mobilbetaling. Alternativt burde du drage nytte af en afdragsløsning som f.eks. ViaBill, for så vidt du efterspørger at klare pengene over en længere periode.\nForud for at nogen køber i en Pharma Nord forhandler på nettet bør man faktisk få overblik over butikkens vilkår, det er dog typisk et omfattende projekt.\nEn anden løsning er at kontrollere om e-forhandleren er verificeret af e-mærket, hvilket almindeligvis er en tryghed om at netshoppen respekterer de danske retningslinjer, samt at e-forhandleren tit undersøges af specialister som er inde i bestemmelserne på området. Desuden får du genvej til at få bistand, for så vidt du udsættes for vanskeligheder ved din handel.\nDesuden er det en hjælp at kunden er på vagt for de fundamentale forhold der har indflydelse på købet, som eksempelvis den returpolitik hjemmesiden anvender. På grund af dette er det tilmed relevant, at man permanent gemmer ens kvittering, så man fremadrettet vil kunne dokumentere sin ordre af Bio-Marin Plus – 150 Kaps., uafhængig om du shopper til en voksen eller et barn.\nTrustpilot frembyder super hensigtsmæssige muligheder for at sondere adskillige nuværende konsumenters bedømmelser og herved er det fornuftigt, at du vurderer online firmaets ratings af Bio-Marin Plus – 150 Kaps. inden du handler.\nFacebook tilbyder på samme måde uden sammenligning strålende chancer for at få et kig ind i online butikkens kundetilfredshed. Desuden ser vi en række internet forhandlere hvor folk kan tilkendegive en evaluering af deres købsoplevelse, hvilket lige så vel må bruges til at tage stilling til hvor glade kunderne er.\nWebsitet er finansieret ved hjælp af reklamer. Vi har tætte samarbejder med en stribe outlets på nettet i Danmark hvor vi promoverer deres varer, og tager provision om vores brugere udfører et indkøb.\nVejledning angående varer og e-forretninger værnes om løbende, men vi tager forbehold for forandringer der er blevet udarbejdet siden vi senest opdaterede vores oplysninger.


Danske spil lokker ludomaner til at spille igen | SOL.dk\nForside » Danske spil lokker ludomaner til at spille igen\nDanske spil lokker ludomaner til at spille igen\nDet er ualmindelig dårlig praksis at opfordre misbrugere, der forsøger at komme ud af afhængigheden, ved at lokke dem med en bonus.\nSådan lyder kritikken i hvert fald fra Venstres skatteordfører, Louise Schack Elholm, efter at Politiken har afsløret flere tilfælde, hvor Danske spil har forsøgt at kontakte aktive og tidligere spillemisbrugere over e-mail og telefon.\n”Det er en rigtig, rigtig dårlig praksis,” fastslår skatteordføreren.\nI denne alternative form for markedsføring tilbyder Danske spil sine tidligere kunder en bonus, hvis de begynder at spille igen.\n”Det, vi gør helt konkret, er, at vi allerede har sat gang i to undersøgelser af omfanget af ludomani, og hvad man kan gøre i forhold til det. Når resultaterne af de undersøgelser er kommet, vil vi gå i gang med forhandlingerne på det her område,” siger Louise Schack Elholm.\nDe to undersøgelser er blevet sat i gang af Skatteministeriet, i samarbejde med Det Nationale Forskningscenter for Velfærd (SFI).\nCenter for Ludomani oplyser til Politiken, at størstedelen af de 700-800 misbrugere, som årlig er i behandling i centeret, har i forbindelse med deres spilstop fået tilbudt bonustilskud fra Danske Spil.\nPressechefen i Danske Spil, Mare Grabow Westergaard, beklager, at ludomanerne bliver ramt af bonustilbud, men tilføjer at det kunne ske igen i morgen.\n”Vi har ingen ambitioner om at tjene penge på denne sårbare gruppe. Derfor er det dybt ulykkeligt. Men der er teknikaliteter, der gør det svært for os at vide, om folk er i behandling, eller om de er registreret i Rofus (misbrugsregister),” siger hun til Politiken.\nSocialdemokratiet kræver et øjeblikkeligt stop for Danske Spils måde at markedsføre på.\nHvad mener du om Danske Spils praksis?


Meddelelser E fra Søfartsstyrelsen, Kapitel X, Sejladsens betryggelse af 1. maj 2005 - retsinformation.dk\nBEK nr 9790 af 01/05/2005 Gældende\nBEK nr 9989 af 15/12/1998\nDette kapitel bygger på kapitel V i den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv til søs (SOLAS), hvis bestemmelser som hovedregel gælder for alle skibe på alle rejser. SOLAS nummerering af reglerne er bibeholdt for at gøre det muligt at sammenholde bestemmelserne i dette kapitel med SOLAS kapitel V. Reglerne er i øvrigt tilpasset fiskeskibe.\n1 Medmindre andet er udtrykkeligt bestemt andre steder, finder dette kapitel anvendelse på alle fiskeskibe omfattet af denne forskrift.\n1 »Skib bygget« betyder et fiskeskib, for hvilket\n.1 kontrakten om nybygning eller større ombygning er indgået før, på eller efter det angivne tidspunkt,\n.2 hvis der ikke foreligger en byggekontrakt, kølen er lagt; eller\nbyggeri, der kan identificeres med et bestemt skib, er påbegyndt; eller\nsamling er påbegyndt omfattende mindst 50 tons eller 1% af den anslåede samlede vægt, hvis sidstnævnte er mindre på det angivne tidspunkt.\n2 »Nautisk kort eller nautisk publikation« er et specielt fremstillet kort eller bog eller en specielt udarbejdet database, hvorfra et sådant kort eller bog kan uddrages, som er udstedt officielt af eller efter bemyndigelse fra en regering, et autoriseret hydrografisk kontor eller en anden relevant regeringsinstitution, og som er udarbejdet med henblik på at opfylde kravene til maritim navigation. 1\n3 »Alle skibe« betyder ethvert skib eller fartøj uden hensyn til type og formål.\n1 (Reglen ikke fiskeskibsrelevant)\n2 Administrationen kan give individuelle skibe undtagelser eller ækvivalenser af delvis eller betinget karakter, når sådanne skibe opereres på en rejse, hvor skibets maksimale afstand fra kysten, rejsens længde og natur, fraværet af generelle farer for sejladsen og andre forhold, der påvirker sikkerheden, er af en sådan karakter, at den fulde anvendelse af dette kapitel vil være urimelig eller unødvendig, forudsat at Administrationen har taget hensyn til den effekt, som sådanne undtagelser og ækvivalenser kan have på alle andre fiskeskibes sikkerhed.\n3 (Reglen ikke fiskeskibsrelevant)\nSOLAS, kapitel V, reglerne 4-14 om n avigationsadvarsler, m eteorologiske tjenester og advarsler, i spatruljetjenesten, eftersøgnings- og redningsoperationer, redningssignaler, hydrografiske tjenester, skibsrutesystemer, skibsmeldesystemer, skibstrafiksystemer, etablering og drift af hjælpemidler til skibsfarten og bemanding retter sig hovedsagelig mod regeringer, men er medtaget her i petit skrift til orientering for fiskerierhvervet.\nHver kontraherende regering skal tage alle nødvendige skridt til at sikre, at når oplysninger om enhver fare modtages fra en hvilken som helst troværdig kilde, så skal de så hurtigt som muligt bringes til kendskab for dem, de vedrører, og kommunikeres til andre interesserede regeringer. 2\n1 De kontraherende regeringer forpligter sig til at tilskynde skibe i søen til at indsamle meteorologiske oplysninger og sørge for, at disse oplysninger undersøges, udsendes og udveksles på en sådan måde, at de i størst muligt omfang kommer skibsfarten til gode 3 . Administrationerne skal fremme anvendelsen af instrumenter med stor nøjagtighedsgrad og skal lette adgangen til efter anmodning at få sådanne instrumenter kontrolprøvet. Vedkommende nationale meteorologiske tjeneste kan etablere ordninger, der sikrer, at sådanne kontroller er uden omkostninger for skibet.\n.1 At advare skibe om kuling, storme og tropiske cykloner ved udsendelse af informationer i tekst og, så vidt som det er praktisk muligt, i grafisk form ved anvendelse af passende landbaserede faciliteter til jord- eller rumbaserede radiokommunikationstjenester.\n.2 Mindst to gange dagligt ved anvendelse af passende landbaserede faciliteter til jord- eller rumbaserede radiokommunikationstjenester 4 at udsende vejrmeldinger egnet til skibsfarten, som indeholder data, analyser, advarsler og forudsigelser om vejr-, sø- og isforhold. Denne information skal transmitteres i tekst og, så vidt som det er praktisk muligt, i grafisk form og inkludere meteorologiske analyser og prognosekort transmitteret som faksimile eller i digital form til gendannelse om bord på skibets databehandlingssystem.\n.3 At udarbejde og udsende sådanne publikationer, som måtte være nødvendige for at sikre en effektiv udførelse af meteorologisk arbejde til søs samt, hvor det er praktisk muligt, at drage omsorg for, at der udsendes daglige vejrkort til underretning for afgående skibe.\n.4 At drage omsorg for, at et antal udvalgte skibe udstyres med afprøvede meteorologiske instrumenter til brug i denne tjeneste (såsom et barometer, en barograf, et hygrometer og et egnet apparat til måling af havvandets temperatur), og at de foretager, registrerer og udsender meteorologiske observationer på normaltidspunkterne for synoptiske overfladeobservationer (mindst fire gange dagligt, når forholdene tillader det) og tilskynder andre skibe, navnlig når de befinder sig i mindre befærdede farvande, til at foretage, registrere og udsende observationer i tillempet form.\n.5 At opfordre rederier til at involvere så mange af deres skibe som praktisk muligt i udarbejdelsen og registreringen af vejrobservationer; samt at fremsende disse observationer ved hjælp af skibets jord- eller rumbaserede radiokommunikationsmidler til gavn for de forskellige nationale meteorologiske tjenester.\n.7 At skibe, hvor det er praktisk muligt, opfordres til at tage og fremsende deres observationer med hyppigere intervaller, når de befinder sig i eller mener at befinde sig i nærheden af en tropisk storm, idet der dog tages hensyn til, at skibsofficerer under stormforhold kan være stærkt optaget af navigationsopgaver.\n.8 At drage omsorg for modtagelse og udsendelse af vejroplysninger fra og til skibe ved hjælp af de passende landbaserede jord- eller rumbaserede radiokommunikationstjenester.\n.9 At tilskynde alle skibsførere til at underrette såvel skibe i nærheden som kyststationer, når de kommer ud for vindhastigheder på 50 knob eller derover (vindstyrke 10 efter Beauforts skala (25 m/sek.)).\n3 De i denne regel omhandlede oplysninger skal afgives i den form og prioritetsorden, der er foreskrevet i radioreglementet. Under udsendelse »til alle stationer« af meteorologiske meldinger, vejrudsigter og varsler skal alle skibe iagttage bestemmelserne i radioreglementet.\n4 Vejrudsigter, varsler samt synoptiske og andre meteorologiske data, der er bestemt for skibe, skal udsendes og spredes af det lands meteorologiske tjeneste, som ved sin beliggenhed er bedst egnet til at betjene de forskellige zoner og områder, i overensstemmelse med de kontraherende landes gensidige aftaler, i særdeleshed som fastlagt ved det af Den Meteorologiske Verdensorganisation udarbejdede system til udarbejdelse og udbredelse af meteorologiske forudsigelser og advarsler på havet inden for det globale maritime nød- og sikkerhedssystem (GMDSS).\n1 Ispatruljetjenesten bidrager til sikkerheden for menneskeliv på havet, sikker og effektiv navigation samt beskyttelse af det maritime miljø i Nordatlanten. Skibe, der passerer det område med is, som overvåges af ispatruljen i issæsonen, skal gøre brug af de tjenester, som ispatruljen leverer.\n2 De kontraherende regeringer forpligter sig til at videreføre en ispatrulje og en tjeneste med henblik på undersøgelse og iagttagelse af isforholdene i Nordatlanten. Under hele issæsonen, dvs. i perioden fra 1. februar til 1. juli hvert år, skal de sydøstlige, sydlige og sydvestlige grænser af isbjergsområdet i nærheden af de store Newfoundlandbanker overvåges med henblik på at underrette passerende skibe om udstrækningen af det farlige område, undersøge isforholdene i almindelighed samt yde bistand til skibe og besætninger, som har brug for hjælp inden for patruljeskibenes og luftfartøjernes område. Resten af året skal undersøgelser og observationer af isforholdene foretages efter behov.\n3 Skibe og luftfartøjer, som anvendes i patruljetjenesten og til undersøgelse og observation af isforholdene, kan få overdraget andre opgaver, forudsat at disse ikke griber ind i tjenestens hovedformål eller forøger udgifterne ved denne tjeneste.\n6 Hvis De forenede Stater og/eller den Canadiske regering på noget tidspunkt skulle ønske det, kan de ophøre med at levere disse tjenester, og de kontraherende regeringer skal afgøre spørgsmålet om fortsættelsen af disse tjenester i overensstemmelse med deres gensidige interesser. De forenede Stater og/eller den canadiske regering skal give et 18 måneders skriftligt varsel til alle kontraherende regeringer, hvis skibe er berettiget til at føre deres flag, og hvis skibe er registreret i områder, til hvilke disse kontraherende regeringer har udvidet deres regulering, og som drager nytte af disse tjenester, før de kan ophøre med at levere disse tjenester.\n1 Enhver kontraherende regering påtager sig at sikre, at der inden for dens ansvarsområde er nødvendige foranstaltninger til stede til nødkommunikation og koordinering og til redning af mennesker i havsnød langs landets kyster. Disse foranstaltninger skal omfatte tilvejebringelse, drift og vedligeholdelse af sådanne maritime eftersøgnings- og redningsfaciliteter, som anses for gennemførlige og nødvendige under hensyntagen til omfanget af den søgående trafik og de farer, der består for skibsfarten, og skal så vidt muligt sørge for tilstrækkelige midler til at lokalisere og redde disse personer. 5\n3 Passagerskibe, som er omfattet af kapitel I, skal have en plan for samarbejde med relevante eftersøgnings- og redningstjenester om bord til brug i tilfælde af en nødsituation. Planen skal udarbejdes i samarbejde mellem skibet, rederiet, som defineret i kapitel IX, regel 1, og eftersøgnings- og redningstjenesterne. Med henblik på afprøvning af effektiviteten skal planen indeholde retningslinier for afholdelse af periodiske øvelser. Planen skal udarbejdes på grundlag af de vejledninger, som Organisationen har udarbejdet.\n.2 at udarbejde og udstede nautiske kort, sejlanvisninger, fyrlister, tidevandstabeller og andre nautiske publikationer, der, hvor de er anvendelig, opfylder kravene til sikker sejlads;\n3 Kontraherende regeringer påtager sig at sikre den størst mulige ensartethed i kort og nautiske publikationer og, når det er muligt, at tage hensyn til relevante internationale resolutioner og anbefalinger. 6\n1 Skibsrutesystemer bidrager til sikkerheden for menneskeliv til søs, sikker og effektiv sejlads og/eller beskyttelse af havmiljøet. Skibsrutesystemer anbefales til brug for og kan gøres obligatoriske for alle skibe, visse kategorier af skibe eller skibe med bestemte ladninger, når de er vedtaget og gennemført i overensstemmelse med de retningslinier og kriterier, der er udviklet af Organisationen. 7\n3 Initiativet til foranstaltninger til etablering af et skibsrutesystem er vedkommende regerings eller regeringers ansvar. Ved udvikling af sådanne systemer skal bestemmelserne i retningslinier og kriterier udarbejdet af Organisationen 8 tages i betragtning.\n4 Skibsrutesystemer bør fremsendes til Organisationen til vedtagelse. Såfremt en eller flere regeringer indfører skibsrutesystemer, som det ikke er hensigten at fremsende til Organisationen med henblik på vedtagelse, eller som ikke er blevet vedtaget af Organisationen, opfordres disse til, hvor det er muligt, at tage hensyn til de retningslinier og kriterier, der er udviklet af Organisationen. 10\n8 Obligatoriske skibsrutesystemer skal genovervejes af vedkommende kontraherende regering eller regeringer i overensstemmelse med de retningslinier og kriterier, der er udarbejdet af Organisationen. 10\n10 Intet i denne regel eller dens tilhørende retningslinier og kriterier skal være til hinder for en regerings udøvelse af sine rettigheder og pligter i henhold til international ret eller lovligt regime i stræder, der anvendes til international sejlads, og sejlruter i arkipelagområder. 9\nRegel 11 Skibsmeldesystemer 11\n1 Skibsmeldesystemer bidrager til sikkerheden til søs, sikker og effektiv sejlads og beskyttelse af havmiljøet. Et skibsmeldesystem skal, når det er vedtaget og gennemført i overensstemmelse med de retningslinier og kriterier, der er udviklet af Organisationen 12 ifølge denne regel, benyttes af alle skibe, kategorier af skibe eller skibe med bestemte ladninger i overensstemmelse med bestemmelserne i hvert vedtaget system.\n3 Initiativet til foranstaltninger til etablering af et skibsmeldesystem er vedkommende regerings eller regeringers ansvar. Ved udvikling af sådanne systemer skal bestemmelserne i retningslinier og kriterier udarbejdet af Organisationen 13 tages i betragtning.\n4 Skibsmeldesystemer, der ikke er indsendt til Organisationen til vedtagelse, skal ikke nødvendigvis være i overensstemmelse med denne regel. De regeringer, der sætter sådanne systemer i kraft, opfordres imidlertid til – hvor det er muligt – at følge de retningslinier og kriterier, der er udviklet af Organisationen 14 . Kontraherende regeringer kan indsende sådanne systemer til Organisationen til anerkendelse.\n6 Efter vedtagelsen af et skibsmeldesystem i overensstemmelse med denne regel skal vedkommende regering eller regeringer tage de nødvendige foranstaltninger til at udsende de informationer, som er nødvendige for en formålstjenlig og effektiv brug af systemet. Ethvert vedtaget skibsmeldesystem skal have mulighed for at arbejde sammen med og evnen til at assistere skibe med informationer, når det er påkrævet. Sådanne systemer skal opereres i overensstemmelse med de retningslinier og kriterier, der er udarbejdet af Organisationen 15 i overensstemmelse med denne regel.\n10 Skibes deltagelse i overensstemmelse med bestemmelserne i vedtagne skibsmeldesystemer skal være uden omkostninger for skibene.\nRegel 12 Skibstrafiksystemer\n1 Skibstrafiksystemer (Vessel Traffic Services (VTS)) bidrager til sikkerheden for menneskeliv til søs, en sikker og effektiv navigation samt til beskyttelsen af havmiljøet, tilstødende kystarealer, arbejdsområder og off-shoreinstallationer mod eventuelle skadelige påvirkninger fra den maritime trafik.\n2 Kontraherende regeringer påtager sig at oprette skibstrafiksystemer, hvor dette ud fra en vurdering af trafik og faremomenter i området berettiger til etablering af sådanne tjenester.\n3 I forbindelse med planlægning og indførelse af skibstrafiksystemer skal de kontraherende regeringer i størst muligt omfang følge de af Organisationen udarbejdede anbefalinger 16 . Obligatorisk anvendelse af skibstrafiksystemer kan kun finde sted i havområder inden for kyststatens territorialfarvand.\n4 Kontraherende regeringer skal bestræbe sig for, at de skibe, der er berettiget til at føre den pågældende stats flag, deltager i og efterlever bestemmelserne for skibstrafiksystemerne.\n2 Med henblik på at sikre den størst mulige ensartethed i systemer til hjælp for skibsfarten påtager kontraherende regeringer sig at tage hensyn til de internationale anbefalinger og vejledninger 17 i forbindelse med etablering af sådanne systemer.\nBesætningsforhold i Danmark reguleres i lov om skibes besætning og tilhørende administrative forskrifter.\n1 Kontraherende regeringer forpligter sig til, hver for sit eget lands skibe, at opretholde eller om nødvendigt iværksætte foranstaltninger til at sikre, at alle skibe ud fra et sikkerhedsmæssigt synspunkt har en tilstrækkelig stor og duelig besætning 18 .\n3 Der skal på alle skibe fastsættes et arbejdssprog for at sikre, at besætningens kan varetage de sikkerhedsmæssige forhold bedst muligt. Oplysning om arbejdssproget skal indføres i skibsdagbogen. Rederiet som defineret i SOLAS, kapitel IX, regel 1, eller skibsføreren, alt efter hvad der er mest hensigtsmæssigt, skal fastsætte det pågældende arbejdssprog. Alle ansatte om bord skal være i stand til at forstå og efter omstændighederne give ordrer og instruktioner samt tilbagemeldinger på det pågældende sprog. Hvis arbejdssproget ikke er et officielt sprog i det land, som er skibets flagstat, skal alle foreskrevne ruller, planer og instruktioner indeholde en oversættelse til arbejdssproget.\n4 På skibe omfattet af SOLAS, kapitel I, skal engelsk anvendes som arbejdssprog på broen i forbindelse med bro-til-bro og bro-til-kyst sikkerhedskommunikation såvel som til kommunikation om bord mellem lodsen og det vagthavende personale på broen 19 , medmindre dem, som er direkte involveret i kommunikationen, taler et andet fælles sprog end engelsk.\nRegel 15 Principper for brodesign, udformning og indretning af navigationssystemer og udstyr samt broprocedurer\nAlle beslutninger, som foretages med henblik på gennemførelse af kravene i reglerne 19, 22, 24, 25, 27 og 28 i dette kapitel, og som påvirker brodesign, udformning og indretning af navigationssystemer og udstyr på broen samt broprocedurer 20 , skal tages med henblik på:\n.1 at lette de opgaver, som skal udføres af broholdet og lodsen med henblik på at opnå en fuldstændig vurdering af situationen og at navigere skibet sikkert under alle driftsforhold;\n.2 at fremme en effektiv og sikker broressourcestyring;\n.3 at muliggøre, at broholdet og lodsen har bekvem og vedvarende adgang til væsentlige informationer, som præsenteres på en klar og let forståelig måde, idet der anvendes standardiserede symboler og kodesystemer til kontrolpaneler og skærme;\n.4 at indikere den operationelle status af automatiserede funktioner og integrerede komponenter, systemer og/eller undersystemer;\n.5 at muliggøre en hurtig, vedvarende og effektiv informationsbehandling og beslutningstagen af broholdet og lodsen;\n.6 at forebygge eller begrænse umådeholdende eller unødvendigt arbejde samt enhver tilstand eller forstyrrelse på broen, som kan medføre træthed eller påvirke brovagtens og lodsens årvågenhed; og\n.7 at begrænse faren for menneskelige fejl, og hvis de opstår, konstatere sådanne fejl ved overvågning og alarmsystemer så tidligt, at broholdet og lodsen kan foretage passende indgreb.\n2 Mens alle rimelige skridt skal tages for at holde det udstyr, som kræves i dette kapitel, i en effektiv, brugbar stand, kan fejl ved dette udstyr ikke betragtes som ensbetydende med, at skibet er usødygtigt, eller som grundlag for at forsinke skibet i havne, hvor reparationsfaciliteter ikke er let tilgængelige, under forudsætning af at skibsføreren foretager passende foranstaltninger med hensyn til det virkningsløse udstyr eller de ikke til rådighed værende informationer ved planlægning og udførelse af en sikker rejse til en havn, hvor reparationer kan foretages.\nRegel 17 Elektromagnetisk forenelighed\n1 Alt elektrisk og elektronisk udstyr på broen eller i nærheden af broen på skibe bygget den 1. januar 2005 eller senere, skal testes for elektromagnetisk forenelighed under hensyntagen til de anbefalinger, som er udviklet af Organisationen 21 .\n2 Elektrisk og elektronisk udstyr skal installeres således, at elektronisk interferens ikke hindrer navigationssystemer og udstyr i at virke effektivt.\n3 Transportabelt elektrisk og elektronisk udstyr må ikke anvendes på broen, hvis det kan hindre navigationssystemer og udstyr i at virke effektivt.\nRegel 18 Godkendelse, syn og funktionsstandarder for navigationssystemer og udstyr samt Voyage Data Recorder (VDR)\n1 De systemer og det udstyr, der kræves for at opfylde kravene i regel 19 og regel 20, skal være af en af Administrationen godkendt type.\n2 Systemer og udstyr, herunder tilknyttede back-up arrangementer, hvor sådanne anvendes, installeret den 1. januar 2005 eller senere med henblik på at opfylde de funktionelle krav i regel 19 og 20, skal være i overensstemmelse med passende funktionsstandarder, der ikke er ringere end dem, som Organisationen har vedtaget 22 .\n3 Når systemer og udstyr udskiftes eller tilføjes på skibe bygget før den 1. januar 2005, skal sådanne systemer og sådant udstyr, så vidt som det er rimeligt og praktisk muligt, være i overensstemmelse med kravene i stk. 2.\n4 Systemer og udstyr, der er installeret forud for Organisationens vedtagelse af funktionsstandarder, kan efter Administrationens vurdering efterfølgende fritages for fuldt ud at opfylde en sådan standard, idet der skal vises tilstrækkeligt hensyn til de anbefalede kriterier vedtaget af Organisationen. For at et elektronisk kortvisnings- og informationssystem (ECDIS) kan anerkendes at opfylde udstyrskravene til kort i regel 19.1.2.4, skal dette system imidlertid være i overensstemmelse med de relevante funktionsstandarder, som ikke må være ringere end dem, som er vedtaget af Organisationen og gældende på installationsdagen, eller, for systemer installeret før den 1. januar 2005, ikke ringere end den funktionsstandard, der blev vedtaget af Organisationen den 23. november 1995. 23\n5 Producenter skal anvende et kvalitetsstyringssystem, der auditeres af en kompetent myndighed for at sikre en vedvarende overensstemmelse med betingelserne for typegodkendelsen. Alternativt kan iværksættes en slutproduktkontrolprocedure, hvor overensstemmelsen med typegodkendelsescertifikatet kontrolleres af en kompetent myndighed, før produktet installeres om bord på skibe.\n6 Før der gives godkendelse til systemer eller udstyr indeholdende nye egenskaber, som ikke dækkes af dette kapitel, skal det sikres, at sådanne egenskaber støtter funktioner, der er mindst lige så effektive som dem, der kræves i dette kapitel.\n7 Når skibe, ud over kravene i regel 19 og 20, udrustes med udstyr, som Organisationen har udviklet funktionsstandarder for, skal dette udstyr underkastes godkendelse og, så vidt som det er praktisk muligt, opfylde funktionsstandarder, der ikke er ringere end dem, der er vedtaget af Organisationen.\n8 Den sorte boks (VDR), herunder alle sensorer, skal gennemgå en årlig funktionstest. Testen skal udføres af en godkendt test- eller serviceinstitution med henblik på at efterprøve nøjagtighed, varighed og muligheden for at gendanne optagede data. Herudover skal der foretages test og inspektioner for at fastlægge tilstanden af alle beskyttelseskabinetter og indretninger, som skal fremme lokalisering. En kopi af det overensstemmelsescertifikat, som er udstedt af testsinstitutionen, indeholdende datoen for overensstemmelse og den anvendte funktionsstandard, skal opbevares om bord i skibet.\n1 Anvendelse og krav\n1.1 Fiskeskibe bygget den 1. januar 2005 eller senere skal udstyres med navigationssystemer og udstyr, som opfylder kravene i stk. 2.1 til stk. 2.9 og stk. 7.\n1.2 Fiskeskibe bygget før den 1. januar 2005 skal:\n.1 med forbehold for bestemmelserne i stk. 1.2.2 og 1.2.3, og medmindre de fuldt ud opfylder kravene i disse regler, fortsat udrustes med udstyr, som opfylder kravene i den hidtil gældende Meddelelser fra Søfartsstyrelsen E;\n.2 udrustes med udstyr eller systemer som krævet i stk. 2.1.6 senest ved det første syn efter 1. januar 2005 , på hvilket tidspunkt det radiopejlapparat, som var krævet i regel V/12 (p) i den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen, 1974, der var i kraft forud for den 1. januar 2005, ikke længere kræves;\n.3 udrustes med det system, der kræves i stk. 2.4, ikke senere end på de datoer, der er fastlagt i stk. 2.4.2 og 2.4.3; og\n.4 udrustes med en brovagtalarm i overensstemmelse med stk. 7.\n2 Skibsbaseret navigationsudstyr og -systemer\n2.1 Alle fiskeskibe omfattet af denne forskrift skal have:\n.1 et korrekt rettet, magnetisk hovedkompas eller tilsvarende, der uafhængigt af enhver strømforsyning er i stand til at bestemme fiskeskibets kurs og vise den på hovedstyrepladsen;\n.2 en pejlskive, en kompaspejleanordning eller tilsvarende, der uafhængigt af enhver strømforsyning kan tage pejlinger over en kimingsbue/horisontbue på 360 ° ;\n.3 midler til på ethvert tidspunkt at korrigere kurser og pejlinger til sande;\n.4 nautiske kort og nautiske publikationer til at planlægge og vise fiskeskibets rute på den planlagte rejse og til at plotte og registrere positioner under hele rejsen; et Elektronisk Kortvisnings- og Informationssystem (ECDIS) kan anerkendes at opfylde kravene til kort i denne bestemmelse;\n.5 et backup arrangement til at opfylde de funktionelle krav i stk..4, såfremt denne funktion helt eller delvist opfyldes ved hjælp af elektroniske hjælpemidler 24 ;\n.6 en modtager til et globalt navigationssatellitsystem eller et jordbaseret radionavigationssystem eller tilsvarende, der er i stand til automatisk at fastlægge og opdatere fiskeskibets position på ethvert tidspunkt under hele den planlagte rejse;\n.7 hvis fiskeskibet har en længde der er mindre end 24m-, og hvis det er praktisk muligt, en radarreflektor eller tilsvarende for at sikre detektering på fiskeskibe, der navigerer ved hjælp af radar på både 9 og 3 GHz;\n.8 når fiskeskibets styrehus er fuldstændigt lukket, og medmindre Administrationen bestemmer andet, et lydmodtagesystem eller tilsvarende, der sætter den vagthavende navigationsofficer i stand til at høre lydsignaler og fastlægge deres retning;\n.9 en telefon eller tilsvarende til at meddele kursinformationer til nødstyrepladsen, hvis en sådan forefindes.\n2.2 Alle fiskeskibe med en længde på 24 m og derover skal, ud over kravene i stk. 2.1, udstyres med:\n.1 et reservemagnetkompas, der kan udskiftes med det magnetkompas, der kræves i stk. 2.1.1, eller tilsvarende, der kan udføre funktionerne i stk. 2.1.1 ved udskiftning eller dublering af udstyret;\n.2 en signallampe eller tilsvarende til brug ved kommunikation ved hjælp af lys om dagen og om natten, der anvender en elektrisk energikilde, der ikke udelukkende afhænger af fiskeskibets kraftforsyning.\n2.3 Alle fiskeskibe med en længde på 36 m og derover skal, ud over kravene i stk. 2.2, udstyres med:\n.2 en 9 GHz radar eller tilsvarende middel til at fastlægge og vise afstand og pejling til radartranspondere og til andre overfladefartøjer, hindringer, bøjer, kystlinjer og navigationsmarkeringer med henblik på at assistere ved navigationen og kollisionsforebyggelsen;\n.3 en elektronisk plottefacilitet eller tilsvarende til elektronisk at plotte afstand og pejling af mål for at bestemme kollisionsfaren;\n.4 en anordning (en log) til angivelse af fart og distance gennem vandet eller tilsvarende til at vise fart og distance gennem vandet;\n.5 et tilstrækkeligt justeret kurstransmissionsanlæg eller tilsvarende til videregivelse af kursinformationer til udstyret i stk. 2.3.2, 2.3.3 og 2.4.\n2.4 Alle fiskeskibe med en længde på 45 m og derover skal udstyres med et Automatisk Identifikations System (AIS), som følger:\n.1 fiskeskibe bygget den 1. januar 2005 eller senere, inde de går i fart;\n.2 fiskeskibe, der er bygget før den 1. januar 2005:\n.1- .4 (ikke fiskeskibsrelevant)\n.5 for fiskeskibe med en længde på 85 m og derover senest den 1. juli 2006;\n.6 for fiskeskibe med en længde på 45 og derover, men med en længde mindre end 85 m, senest den 1. juli 2007; og\n.3 (ikke fiskeskibsrelevant)\n.4 Søfartsstyrelsen kan undtage fiskeskibe fra anvendelse af kravene i denne regel, når sådanne fiskeskibe vil blive taget permanent ud af drift inden to år efter gennemførelsesdatoen i stk. .2;\n.5 AIS skal:\n.1 automatisk levere informationer, der inkluderer fiskeskibets identitet, type, position, kurs, fart, navigationsstatus og andre sikkerhedsrelaterede oplysninger, til dertil udstyrede landstationer, andre skibe og fly;\n.2 automatisk modtage sådanne informationer fra tilsvarende udstyrede skibe;\n.3 overvåge og spore skibe; og\n.4 udveksle data med landbaserede faciliteter;\n.6 kravene i stk. 2.4.5 skal ikke finde anvendelse i tilfælde, hvor internationale aftaler, regler eller standarder medfører beskyttelse af navigationsinformationer; og\n.7 AIS skal anvendes under hensyntagen til de vejledninger, som Organisationen har vedtaget 25 . Skibe udstyret med AIS skal holde AIS i drift hele tiden undtagen hvor internationale aftaler, regler eller standarder muliggør beskyttelse af navigationsinformationer.\n2.5 Alle fiskeskibe med en længde på 45 m og derover skal, ud over at opfylde kravene i stk. 2.3, med undtagelse af stk. 2.3.3 og 2.3.5, og kravene i stk. 2.4, have:\n.1 et gyrokompas eller tilsvarende til at bestemme og vise deres kurs ved hjælp af skibsbaserede ikke-magnetiske midler og til at transmittere kursinformationer til udstyret i stk. 2.3.2, 2.4 og 2.5.5;\n.2 en gyrokompas kurs-repeater eller tilsvarende, der kan levere visuelle kursinformationer til nødstyrepladsen, hvis en sådan findes;\n.3 en gyrokompas pejl-repeater eller tilsvarende til at tage pejlinger af horisonten over en bue på 360 ° ved anvendelse af gyrokompasset eller tilsvarende som nævnt i stk. .1. Fiskeskibe med en længde under 70 m skal dog kun være udstyret med disse midler, i det omfang det er muligt;\n.4 ror-, skrue-, trykkrafts-, stignings- og funktionsindikatorer eller tilsvarende midler til at bestemme og vise rorvinklen, skrueomdrejninger, kraft og retning af trykkraften og, hvor det måtte være relevant, kraft og retning af tværpropeller samt stigning og funktionsmåde. Alle disse indikatorer skal kunne aflæses fra styrehuset;\n.5 en automatisk sporfunktion eller tilsvarende til automatisk at plotte afstand og pejling til andre mål for at fastlægge kollisionsfaren.\n2.6 På alle fiskeskibe med en længde på 45 m og derover må fejl på et enkelt instrument ikke begrænse fiskeskibets evne til at opfylde kravene i stk. 2.1.1, 2.1.2 og 2.1.4.\n2.7 Alle fiskeskibe med en længde på 85 m og derover skal, ud over at opfylde kravene i stk. 2.5, have:\n.1 en 3 GHz radar eller, hvor Administrationen finder det passende, yderligere en 9 GHz radar eller tilsvarende, som er funktionelt uafhængigt af den, der henvises til i stk. 2.3.2, til at bestemme og vise afstand og pejling til andre overfladefartøjer, hindringer, bøjer, kystlinjer og navigationsmarkeringer med henblik på at assistere ved navigationen og kollisionsforebyggelsen; og\n.2 yderligere en automatisk sporfunktion eller tilsvarende til automatisk at plotte afstand og pejling til andre mål for at bestemme kollisionsfaren, som er funktionelt uafhængig af dem, er henvises til i stk. 2.5.5.\n2.8 (reglen ikke fiskeskibsrelevant)\n2.9 (reglen ikke fiskeskibsrelevant)\n3 Når betegnelsen »eller tilsvarende« anvendes i denne regel, skal sådanne løsninger godkendes af Søfartsstyrelsen i overensstemmelse med regel 18.\n4 Det navigationsudstyr og de systemer, der henvises til i denne regel, skal installeres, afprøves og vedligeholdes med henblik på at begrænse funktionsfejl.\n5 Navigationsudstyr og systemer, der giver mulighed for alternative funktionsmåder, skal indikere den aktuelle funktionsmåde.\n6 Integrerede brosystemer 26 skal indrettes således, at den officer, der er ansvarlig for navigationen, straks gøres opmærksom på fejl i delsystemer ved lyd- og lysalarmer, ligesom sådanne fejl ikke må medføre fejl i andre delsystemer. Når der opstår fejl i en del af et integreret navigationssystem 27 , skal det være muligt at anvende alt andet individuelt udstyr eller dele af systemet separat.\n7 Skibe med styrehus skal udstyres med en brovagtsalarm, der som et minimum opfylder de tekniske og operationelle krav i IMO’s funktionsstandarder 28 . De pågældende skibe skal udstyres med brovagtsalarmen efter følgende tidsplan\n.1 skibe bygget den 1. marts 2003 eller senere, ved skibets levering\n.2 skibe bygget før den 1. marts 2003:\n.1 skibe med en længde på 24 meter eller derunder senest den 1. marts 2004,\n.2 skibe med en længde på 45 meter eller derunder, men over 24 meter, senest den 1. marts 2005, og\n.3 alle andre skibe, senest den 1. marts 2006.\n.3 Skibe, som før den 1. marts 2002 var udstyret med en brovagtsalarm, der på tilstrækkelig vis sikrer den vagthavendes årvågenhed, men som ikke fuldt ud opfylder IMO’s funktionsstandarder, kan anvende denne alarm i stedet for den foreskrevne brovagtsalarm frem til den 1. marts 2006.\n.4 I skibe med selvstyrer eller rutekontrolsystem skal brovagtsalarmen være tilsluttet, når dette udstyr anvendes. I skibe uden selvstyrer eller rutekontrolsystem skal brovagtsalarmen være tilsluttet, når skibet befinder sig uden for havn eller beskyttet ankerplads.\nRegel 20 Voyage Data Recorder (VDR) – Sort boks\n1 For at assistere ved ulykkesundersøgelser skal fiskeskibe med en bruttotonnage på 3.000 og derover bygget den 1. januar 2005 eller senere, når de opererer på internationale rejser, dvs. en rejse fra et land til en havn uden for det pågældende land eller omvendt eller rejser mellem Danmark og Færøerne og mellem Danmark og Grønland samt rejser mellem Færøerne og Grønland, udstyres med en Voyage Data Recorder (VDR).\nRegel 21 International Signalbog og IAMSAR manual\n1 Alle skibe med en længde på 45 m og derover, som i henhold til dette regelværk skal være udstyret med en radioinstallation, skal være udstyret med den Internationale Signalbog, som den måtte blive ændret af Organisationen. Signalbogen skal også findes på ethvert andet skib, som efter Administrationens opfattelse har behov for at anvende den.\n2 Alle skibe skal medføre en opdateret udgave af bind III af »the International Aeronautical and Maritime Search and Rescue (IAMSAR) Manual« 29 .\n3 Skibe med et fartsområde uden for indskrænket fart (fart i Nordsøen øst for 3° Ø. lgd. og syd for 61°N. br. samt i Østersøen og mellemliggende farvande) samt skibe med et fartsområde på mere end 200 sømil fra Grønlands kyst skal være udstyret med en kopi af IMO’s Maritime kommunikationsudtryk. 30\n1 Fiskeskibe med en længde på 24 m og derover og bygget den 1. januar 2005 eller senere skal opfylde følgende krav\n.1 Udsynet til havoverfladen må fra kommandopladsen ikke være skjult længere fremefter end enten to skibslængder eller 500 m foran stævnen 31 , alt efter hvad der måtte være mindst. Dette gælder i en bue fra ret for til 10º på hver side af fiskeskibet under alle konditioner af dybgang, trim og dækslast;\n.2 Ingen blind sektor forårsaget af last, lasthåndteringsudstyr eller andre forhindringer foran for tværs uden for styrehuset, som hindrer udsynet til havoverfladen fra kommandopladsen, må overstige 10º. Den samlede bue af blinde sektorer må ikke overstige 20º. De synlige sektorer mellem blinde sektorer skal være mindst 5º. Dog må den enkelte blinde sektor i de synlige sektorer beskrevet i stk. .1 ikke overstige 5º;\n.3 Det horisontale synsfelt fra kommandopladsen skal strække sig over en bue, der ikke er mindre end 225º, d.v.s. fra ret for til mindst 22,5º agten for tværs på hver side af fiskeskibet;\n.4 Fra hver brovinge skal det horisontale synsfelt strække sig over en bue på mindst 225º, dvs. fra mindst 45º på modsat side af boven til ret for og fra ret for til ret agter gennem 180º på samme side af fiskeskibet;\n.5 Fra hovedstyrepladsen skal det horisontale synsfelt strække sig over en bue fra ret for til mindst 60º på hver side af fiskeskibet;\n.6 Fiskeskibets side skal være synlig fra brovingen;\n.7 Højden på den nederste kant af styrehusets frontvinduer over brodækket skal holdes så lav som muligt. I intet tilfælde må den nederste kant være en hindring for det synsfelt, som er beskrevet i denne regel;\n.8 Den øverste kant af styrehusets frontvinduer skal tillade udsyn fremefter til horisonten for en person med en øjenhøjde på 1.800 mm over brodækket fra kommandopladsen, når fiskeskibet duver i svær sø. Administrationen kan tillade en reduktion af øjenhøjden, hvis den finder det godtgjort, at en øjenhøjde på 1.800 mm er urimelig og upraktisk, men i intet tilfælde til under 1.600 mm ;\n.9 Vinduer skal opfylde følgende krav:\n.1 For at undgå reflektioner skal styrehusets frontvinduer hælde med toppen udad og danne en vinkel med det vertikale plan på mellem 10° og 25°;\n.2 Sprosser mellem styrehusvinduer skal være smallest muligt og må ikke placeres umiddelbart foran en arbejdsstation;\n.3 Der må ikke monteres polariserede og farvede vinduer;\n.4 Der skal altid, uanset vejrforhold, være klart udsyn gennem mindst to frontvinduer i styrehuset. Afhængigt af broens indretning skal yderligere et antal vinduer forsynes med midler, som sikrer klart udsyn.\n1a. Nye fiskeskibe med en længde på 15 m eller derover, men under 24 m, skal opfylde bestemmelserne i stk. 1 eller bestemmelserne i Meddelelser fra Søfartsstyrelsen F, kapitel X, regel 6 om udsyn fra styrepladsen.\n2 Fiskeskibe bygget før den 1. januar 2005 skal, hvis det er praktisk muligt, opfylde kravene i stk. 1.1 og 1.2. Dog kræves konstruktive ændringer eller yderligere udstyr ikke nødvendigvis.\n3 På fiskeskibe af ukonventionel udformning, som efter Administrationens skøn ikke kan opfylde denne regel, skal der tages forholdsregler til at opnå en grad af udsyn, som er så nær som praktisk muligt ved det i denne regel krævede.\nRegel 23 Arrangementer til overføring af lods\n1 1 Anvendelse\n1.1 Fiskeskibe beskæftiget i farter, hvor der er mulighed for, at lods vil blive anvendt, skal være forsynet med arrangementer til overføring af lods.\n1.2 Udstyr og arrangementer til overføring af lods, som installeres den 1. januar 2005 eller senere, skal opfylde bestemmelserne i denne regel, og der skal tages behørigt hensyn til de standarder, som er vedtaget af Organisationen 32 .\n1.3 Udstyr og arrangementer til overføring af lods, som er installeret i fiskeskibe før den 1. januar 2005, skal som minimum opfylde bestemmelserne i regel 17 i den internationale konvention om sikkerhed for menneskeliv på søen, 1974, som var i kraft forud for denne dato, og der skal tages behørigt hensyn til de standarder, som var vedtaget af Organisationen før denne dato.\n1.4 Udstyr og arrangementer, som udskiftes efter den 1. januar 2005, skal opfylde bestemmelserne i denne regel, hvis det er rimeligt og praktisk muligt.\n2.1 Alle arrangementer, som anvendes til overføring af lodser, skal effektivt opfylde deres formål, som er at sætte lodser i stand til at komme sikkert om bord og fra borde. Udstyret skal holdes rent, korrekt vedligeholdt og stuvet, og det skal efterses regelmæssigt for at sikre, at det er forsvarligt at anvende. Udstyret må udelukkende anvendes til ombordtagning og ilandsætning af personel.\n2.2 Tilrigningen af arrangementer til overføring af lods samt ombordtagningen og ilandsætningen af lods skal overvåges af en ansvarlig officer, der har midler til at kommunikere med fiskeskibets bro, og som skal sørge for, at lodsen eskorteres til og fra broen ad en sikker rute. Personel, der er beskæftiget med tilrigning og betjening af mekanisk udstyr skal instrueres i de sikre procedurer, som skal følges, og udstyret skal afprøves før brug.\n3.1 Der skal forefindes arrangementer, som sætter lodsen i stand til at gå sikkert om bord og fra borde på begge sider af fiskeskibet.\n3.2 I alle fiskeskibe, hvor afstanden fra vandoverfladen til adgangspunktet til eller udgangen fra fiskeskibet overstiger 9 m, og hvor det er hensigten at tage lodser om bord eller kvittere lodser ved hjælp af falderebet, ved hjælp af mekanisk lodshejs eller på anden lige så sikker og bekvem måde sammen med en lodslejder, skal fiskeskibet udrustes med sådant udstyr på begge sider, medmindre udstyret kan overføres til og anvendes på begge sider.\n3.3 Der skal være tilvejebragt sikker og bekvem adgang til og udgang fra fiskeskibet ved enten:\n.1 en lodslejder, som forudsætter, at den distance, man skal klatre, ikke er kortere end 1,5 m og ikke længere end 9 m over vandoverfladen, og som er således anbragt og fastgjort:\n.1 at den er klar af alle udtømninger fra fiskeskibet;\n.2 at den er placeret inden for det parallelle midtskibsparti og så vidt muligt inden for en kvart længde foran eller agten for fiskeskibets middelspant;\n.3 at hvert trin hviler fast mod skibssiden; hvor konstruktioner som f.eks. fendere ville forhindre gennemførelsen af denne regel, skal der tages specielle forholdsregler til Administrationens tilfredshed for at sikre, at personer er i stand til at komme sikkert om bord og fra borde;\n.4 at en enkelt lejderlængde kan nå vandet fra stedet for adgang til eller udgang fra fiskeskibet, og der er taget behørigt hensyn til alle fiskeskibets laste- og trimkonditioner og modsat krængning op til 15°; surringsbeslag, sjækler og surringsreb skal mindst være lige så stærke som lodslejderens sidetove;\n.2 et faldereb i forbindelse med en lodslejder eller andet lige så sikkert og bekvemt middel, når afstanden fra vandoverfladen til adgangspunktet på fiskeskibet er over 9 m. Falderebet skal være anbragt, så det leder agterover. Når det anvendes, skal den nedre ende af falderebet hvile fast mod skibssiden inden for det parallelle midtskibsparti og så vidt muligt inden for en kvart længde foran eller agten for fiskeskibets middelspant og klar af alle udtømninger; eller\n.3 en mekanisk lodshejs, der er anbragt således, at den er inden for det parallelle midtskibsparti og så vidt muligt inden for en kvart længde foran eller agten for fiskeskibets middelspant og klar af alle aftømninger.\n4 Adgang til fiskeskibets dæk\n4.1 Der skal være midler til at sikre sikker, bekvem og uhindret passage for en person, som går om bord eller fra borde, mellem toppen af lodslejderen, et faldereb eller andet udstyr og fiskeskibets dæk. Hvor en sådan passage er etableret ved hjælp af:\n.1 en port i rækværket eller lønningen, skal der være tilvejebragt passende håndgreb;\n.2 en lønningslejder, skal der være monteret to sceptre, solidt sikret til fiskeskibets struktur ved eller nær deres fod og steder højere oppe. Lønningslejderen skal være sikkert fastgjort til fiskeskibet for at forhindre, at den vælter.\n5 Døre i skibssiden\n6 Mekanisk lodshejs\n6.1 Den mekaniske lodshejs og det tilhørende udstyr skal være af en type, der er godkendt af Administrationen. Lodshejsen skal være bygget til at fungere som en bevægelig lejder, der løfter og sænker en person langs skibssiden, eller som en platform, der løfter og sænker en eller flere personer langs skibssiden. Den skal være designet og bygget således, at det sikres, at lodsen kan tages om bord og kvitteres på en sikker måde, herunder at der er en sikker adkomstvej fra hejsen til dækket og omvendt. Sådan adkomst skal opnås direkte via en platform, som er sikkert beskyttet af rækværk.\n6.2 Der skal forefindes et effektivt hånddrev til at sænke eller hejse personen eller personerne på hejsen. Hånddrevet skal holdes klar til brug i tilfælde af svigtende kraftforsyning.\n6.3 Hejsen skal fastgøres solidt til fiskeskibets struktur. Fastgøringen må ikke ske alene til fiskeskibets lønningsgelænder. Til hejse af den transportable type skal der på hver side af fiskeskibet være korrekte og stærke fastgøringspunkter.\n6.4 Hvis fendere er i vejen for hejsepositionen, skal sådanne fendere reduceres tilstrækkeligt til, at hejsen kan køre langs skibssiden.\n6.5 I nærheden af hejsen skal en lodslejder tilrigges og være klar til øjeblikkelig brug, således at der tilvejebringes adgang til den fra hejsen i enhver position på dennes rute. Lodslejderen skal være i stand til at nå havoverfladen fra dens eget adgangssted til fiskeskibet.\n6.6 Den position på skibssiden, hvor hejsen sænkes ned, skal angives.\n6.7 Der skal findes en passende beskyttet stuveposition til en transportabel lodshejs. I meget koldt vejr må en transportabel hejs ikke rigges til, før umiddelbart inden den skal benyttes, for at undgå fare for isdannelse.\n7 Tilhørende udstyr\n7.1 Følgende tilhørende udstyr skal holdes klar til øjeblikkelig brug, når personer overføres:\n.1 to »man-ropes«, som ikke er mindre end 28 mm i diameter, og som er forsvarligt fastgjort til fiskeskibet, hvis lodsen kræver det;\n.2 en redningskrans udstyret med et selvtændende lys;\n.3 en kasteline.\n7.2 Hvor det er krævet i stk. 4, skal der findes sceptre og en lønningslejder.\n8.1 Der skal forefindes tilstrækkeligt lys til at belyse overføringsarrangementer over siden, det sted på dækket, hvor en person går om bord eller fra borde, og betjeningen af den mekaniske lodshejs.\n1 I farvande med stor trafiktæthed, under forhold med nedsat sigt og i alle andre farlige situationer for sejladsen skal det, når man gør brug af selvstyrer og/eller sporkontrolsystemer, være muligt øjeblikkeligt at etablere manuel kontrol med fiskeskibets styring.\n2 Under omstændigheder som nævnt ovenfor skal det være muligt for den vagthavende officer straks at kunne gøre brug af en kvalificeret rorgænger, som til enhver tid skal være klar til at overtage styringen.\n3 Omskiftning fra automatisk til manuel styring og omvendt skal foretages af eller under tilsyn af en ansvarlig officer.\n4 Den manuelle styring skal afprøves efter længere tids brug af den automatiske styring, og før fiskeskibet kommer ind i områder, hvor sejladsen kræver særlig stor forsigtighed.\nRegel 25 Betjening af styremaskine\nRegel 26 Styremaskineanlæg – afprøvning og øvelser\n1 Inden for 12 timer før fiskeskibets afgang skal dets styremaskineanlæg kontrolleres og afprøves af skibsmandskabet. Afprøvningen skal i givet fald omfatte driften af følgende:\n.4 styrepositionerne i styrehuset;\n.6 rorvinkelindikatorerne i forhold til rorets faktiske stilling;\n.7 alarmers funktion ved svigt af energiforsyningen til styrekontrolsystemerne;\n.8 alarmers funktion ved svigt af drivaggregater til styremaskineanlæg; og\n.9 automatisk virkende isoleringsanordninger og andet automatisk udstyr.\n2 Kontrol og afprøvning skal omfatte:\n.1 rorets fulde bevægelse i overensstemmelse med den krævede kapacitet af styremaskineanlægget;\n.2 visuel besigtigelse af styremaskineanlægget og dets forbindelsesled; og\n.3 funktion af kommunikationsmidler mellem styrehuset og styremaskinerummet.\n3.1 Enkle betjeningsanvisninger med et blokdiagram, der viser fremgangsmåden ved omskiftning mellem styrekontrolsystemerne og drivaggregaterne på styremaskineanlæg, skal til stadighed være opslået i styrehuset og i styremaskinerummet.\n3.2 Alle skibsofficerer, der har at gøre med betjening og/eller vedligeholdelse af styremaskineanlæg, skal være fortrolige med funktionen af styringssystemerne i fiskeskibet og med fremgangsmåden ved omskiftning fra ét system til et andet.\n4 Foruden den i stk. 1 og 2 foreskrevne rutinemæssige kontrol og afprøvning skal der foretages nødstyringsøvelser mindst én gang hver tredje måned for at indøve nødstyringsproceduren. Disse øvelser skal omfatte direkte kontrol inde fra styremaskinerummet, kommunikationen med styrehuset og i givet fald anvendelse af alternative energiforsyninger.\n5) Administrationen kan frafalde kravet om gennemførelse af den i stk. 1 og stk. 2 foreskrevne kontrol og afprøvning for fiskeskibe, der går i regelmæssig fart på korte rejser. Fiskeskibe, der foretager regelmæssige rejser på under 12 timers varighed og med havneophold på under 12 timer mellem rejserne, er fritaget for at foretage den i stk. 1 og 2 foreskrevne kontrol og afprøvning. Sådanne fiskeskibe skal foretage denne kontrol og afprøvning mindst én gang om ugen.\n6 Datoen for gennemførelsen af den i stk. 1 og 2 foreskrevne kontrol og afprøvning samt datoen for afholdelsen af nødstyringsøvelser i henhold til stk. 4 skal registreres.\nRegel 27 Nautiske kort og nautiske publikationer\nNautiske kort og nautiske publikationer, såsom sejlhåndbøger, fyrlister, efterretninger for søfarende, tidevandstabeller og enhver anden nautisk publikation, som er nødvendig for den påtænkte reje, skal være fyldestgørende og opdaterede.\nRegel 28 Registrering af nautiske aktiviteter\nDer henvises til bekendtgørelse om skibsbøger og tilsynsbog.\nAlle skibe, der beskæftiges på internationale rejser, skal om bord i skibet registrere nautiske aktiviteter og hændelser af betydning for sejladssikkerheden, og denne registrering skal være tilstrækkeligt detaljeret til at gengive en komplet beskrivelse af rejsen, idet der tages hensyn til de anbefalinger, som er vedtaget af Organisationen 33 . Når sådanne informationer ikke indføres i skibsdagbogen, skal de føres i en anden form, der er godkendt af Administrationen.\nEn illustreret oversigt, der beskriver redningssignalerne 34 , skal være let tilgængelig for den vagthavende officer på ethvert skib, der er omfattet af dette kapitel. Signalerne skal anvendes af skibe eller personer i nød, når de kommunikerer med redningsstationer, maritime redningsenheder og luftfartøjer, som deltager i eftersøgnings- og redningsoperationer.\nRegel 30 Operationelle begrænsninger\n(reglen ikke fiskeskibsrelevant)\n1 Det påhviler føreren af ethvert skib, som møder is eller vrag af farlig beskaffenhed eller enhver anden umiddelbar fare for sejladsen eller tropisk storm, eller som udsættes for lufttemperaturer under frysepunktet i forbindelse med kuling, der forårsager svære isdannelser på overbygninger, eller vind af styrke 10 (24-28 m/sek. ) eller derover efter Beaufort's skala, som der ikke er modtaget stormvarsel om, at give melding herom ved hjælp af alle de midler, der står til hans rådighed, til skibe i nærheden samt til de kompetente myndigheder. Den form, i hvilken meldingen gives, er ikke obligatorisk. Den kan udsendes enten i klart sprog (helst på engelsk) eller ved brug af den internationale signalbog.\n3 Transmissioner af meldinger om de omhandlede farer sker uden udgift for de pågældende skibe.\n2 Tropiske storme 35 :\n.2 Dato og klokkeslæt (Universal Co-ordinated Time) samt skibets position på tidspunktet for observationen.\n- barometerstand 36 , helst korrigeret (udtrykt i millibar, millimeter eller tommer med angivelse af, om aflæsningen er korrigeret eller ikke);\n- skibets retvisende kurs og dets fart.\n3 Når en fører har udsendt melding om en tropisk eller anden farlig storm, er det ønskeligt, men ikke obligatorisk, at der derefter foretages og udsendes observationer, om muligt hver time, men i hvert fald med ikke mere end tre timers mellemrum, så længe skibet er under stormens indflydelse.\nRegel 33 Nødmeldinger – forpligtigelser og procedurer\n1 Enhver skibsfører, som i søen modtager et signal fra en hvilken som helst kilde om, at personer er i nød til søs, og som er i stand til at yde assistance, er forpligtet til i største hast at komme dem til undsætning og så vidt muligt underrette dem eller eftersøgnings- og redningstjenesten om, at han gør dette. Hvis skibet, som modtager nødsignalet, ikke er i stand til eller efter sagens særlige omstændigheder anser det for urimeligt eller unødvendigt at komme de nødstedte personer til undsætning, skal skibets fører i skibsdagbogen indføre grunden til at undlade at gå til undsætning og i overensstemmelse med Organisationens anbefalinger informere den pågældende eftersøgnings- og redningstjeneste herom.\n2 Føreren af et skib i nød eller den pågældende eftersøgnings- og redningstjeneste har ret til, så vidt muligt efter samråd med førerne af de skibe, som har besvaret nødsignalet, at vælge et eller flere af de skibe, som føreren af skibet i nød eller eftersøgnings- og redningstjenesten anser for bedst egnet til at yde hjælp, og føreren eller førerne af det eller de pågældende skibe har pligt til at efterkomme anmodningen ved så hurtigt som muligt at komme de nødstedte personer til hjælp.\n3 Førere af skibe er frigjort fra den pligt, der påhviler dem i henhold til stk.1 i denne regel, når de bliver klar over, at deres skib ikke er blevet udvalgt til at yde hjælp, og at et eller flere andre skibe, der er blevet udvalgt til at yde hjælp, efterkommer anmodningen om hjælp. Denne stillingtagen skal så vidt muligt formidles til de andre skibe, som er udvalgt til at yde hjælp, og til eftersøgnings- og redningstjenesten.\n4 Føreren af et skib er frigjort fra den pligt, der påhviler ham i henhold til stk. 1 i denne regel, og, hvis skibet er blevet udset til at yde hjælp, fra den pligt, der påhviler ham i henhold til stk. 2 i denne regel, hvis han af de nødstedte personer eller af eftersøgnings- og redningstjenesten eller af føreren af et andet skib, der er nået frem til disse personer, får underretning om, at hjælp ikke længere er påkrævet.\n5 Bestemmelserne i denne regel berører ikke den internationale konvention om tilvejebringelse af ensartede regler om hjælp og bjærgning til søs, der blev undertegnet i Bruxelles den 23. september 1910, navnlig hvad angår forpligtelsen i den nævnte konventions artikel 11 til at yde hjælp. 37\n1 Før rejsen påbegyndes, skal føreren sikre sig, at den påtænkte rejse er tilstrækkeligt planlagt ved brug af de nødvendige nautiske kort og nautiske publikationer for det pågældende område, idet der tages hensyn til de vejledninger og anbefalinger, som er udarbejdet af Organisationen 38 .\n.2 sikrer, at der er tilstrækkelig manøvreplads til, at skibet kan foretage sikre passager under hele rejsen;\n3 Den ejer eller befragter eller det rederi, som defineret i kapitel IX, regel 1, som opererer skibet, eller enhver anden person må ikke forhindre skibets fører i at tage eller udføre enhver beslutning, som efter skibsførerens faglige vurdering er nødvendig for en sikker sejlads og beskyttelse af havmiljøet.\n2 Skibe uden for nærfart, skibe uden for 120 sømil fra Færøerne og skibe uden for 100 sømil fra Grønland skal være forsynet med et sæt reservelanterner for de top-, side-, agter- og ankerlys, som er forskrevet for den pågældende skibsstørrelse. I nye skibe skal reservelanterner være fast tilsluttet skibets elektriske nødenergikilde.\n3 Lanterner og lydsignalapparater skal være af godkendt type og opfylde bestemmelserne i de internationale søvejsregler.\n1 Der henvises til de tilsvarende resolutioner og anbefalinger fra den Internationale Hydrografiske Organisation vedrørende kyststaters bemyndigelse til og ansvar for at levere kort i overensstemmelse med regel 9.\n2 Der henvises til IMO Resolution A.706(17), med senere ændringer – World-Wide Navigational Warning Service.\n3 Der henvises til IMO Resolution A.528(13) – Recommendation on weather routeing.\n4 Der henvises til SOLAS kapitel IV, regel 7.1.4 og 7.1.5.\n5 Der henvises til den internationale konvention om maritim eftersøgning og redning (International Convention on Maritime Search and Rescue), 1979 og følgende resolutioner vedtaget af Organisationen:\nResolution A.225(VII), ”Homing capability of search and rescue (SAR) aircraft”;\nResolution A.530(13), “Use of radar transponders for search and rescue purposes”;\nResolution A.616(15), “Search and rescue homing capability”; og\nResolution A.894(21), “International Aeronautical and Maritime Search and Rescue (IAMSAR) Manual”.\n6 Der henvises til relevante resolutioner og anbefalinger vedtaget af den Internationale Hydrografiske Organisation (International Hydrographic Organisation – IHO).\n7 Der henvises til Resolution A.572(14) med senere ændringer, ”General Provisions on Ships’ Routeing”\n8 Der henvises til MSC/Circ. 1079 af 10. juli 2003 Guidelines for preparing plans for co-operation between search and rescue services and passenger ships.\n9 Øhav, hav med mange småøer (eksempelvis det Indonesiske Øhav)\n10 Der henvises til Resolution A.572(14) med senere ændringer, ”General Provisions on Ships’ Routeing”.\n11 Denne regel omfatter ikke skibsrapporteringssystemer, der er oprettet af regeringer til eftersøgnings- og redningsformål og omfattet af kapitel 5 i 1979 SAR konventionen, med senere ændringer.\n12 Der henvises til ”Guidelines and Criteria for Ship Reporting Systems”, vedtaget af ”the Maritime Safety Committee” (MSC) ved Resolution MSC.43(64), som ændret ved Resolution MSC.111(73). Der henvises også til ”General Principles for Ship Reporting Systems and Ship Reporting Requirements, including Guidelines for Reporting Incidents Involving Dangerous Goods, Harmful Substances and/or Marine Pollutants” vedtaget af Organisationen ved Resolution A.851(20).\n13 Der henvises til ”Guidelines and Criteria for Ship Reporting Systems”, vedtaget af ”Maritime Safety Committee” (MSC) ved Resolution MSC.43(64). Der henvises også til ”General Principles for Ship Reporting Systems and Ship Reporting Requirements, including Guidelines for Reporting Incidents Involving Dangerous Goods, Harmful Substances and/or Marine Pollutants” vedtaget af Organisationen ved Resolution A.851(20).\n14 Der henvises til ”Guidelines and Criteria for Ship Reporting Systems”, vedtaget af ”Maritime Safety Committee” (MSC) ved Resolution MSC.43(64). Der henvises også til ”General Principles for Ship Reporting Systems and Ship Reporting Requirements, including Guidelines for Reporting Incidents Involving Dangerous Goods, Harmful Substances and/or Marine Pollutants” vedtaget af Organisationen ved Resolution A.851(20).\n15 Der henvises til Resolution A.857(20) ”Guidelines on Vessel Traffic Services”.\n16 Der henvises til Resolution A.857(20) ”Guidelines on Vessel Traffic Services”.\n17 Der henvises til de af IALA udarbejdede anbefalinger og vejledninger samt IMO’s SN/Circ. 107 ”Maritime Buoyage Systems”.\n18 Der henvises til Resolution A.890(21) ”Principles of Safe Manning”.\n19 Der henvises til MSC/Circ. 794 ”Standard Marine Communication Phrases (SMCPs)”.\n20 Der henvises til MSC/Circ. 982 ”Guidelines on ergonomic criteria for bridge equipment and layout” samt Resolution MSC.64(67), annex 1 ”Recommendation on performance standards for Integrated Bridge systems (IBS)” og Resolution MSC.86(70), annex 3 ”Recommendation on performance standards for an Integrated Navigations System (INS)”.\n21 Der henvises til Resolution A.813(19) ”General requirements for Electromagnetic Compatibility for all Electrical and Electronic Ships’ Equipment”\n22 Der henvises til følgende anbefalinger som vedtaget af Organisationen ved de angivne resolutioner:\nResolution A.694(17) »Recommendations on general requirements for shipborne radio equipment forming part of the Global Maritime Distress and Safety System (GMDSS) and for Electronic Navigational Aids«;\nResolution A.424(XI) »Performance standards for gyro-compasses«;\nResolution MSC.64(67), annex 4 »Recommendation on performance standards for radar equipment«;\nResolution A.823(19) »Performance standards for automatic radar plotting aids«;\nResolution A.817(19), som ændret ved resolutionerne MSC.64(67), annex 5 og MSC.86(70), annex 4 »Recommendation on performance standards for Electronic Chart Display and Information Systems (ECDIS)«;\nResolution A.529(13) »Recommendation on accuracy standards for navigation«;\nResolution A.818(19) »Recommendation on performance standards for shipborne Loran-C and Chayka receivers«;\nResolution A.819(19) »Recommendation on performance standards for shipborne global positioning system receiver equipment«, som ændret ved resolution MSC.112(73);\nResolution MSC.53(66), som ændret ved resolution MSC.113(73) »Recommendation on performance standards for shipborne GLONASS receiver equipment«;\nResolution MSC.64(67), annex 2 som ændret ved resolution MSC.114(73) »Recommendation on performance standards for shipborne GPS and DGPS maritime radio beacon receiver equipment«;\nResolution MSC.74(69), annex 1, som ændret ved resolution MSC.115(73) »Recommendation on performance standards for combined DGPS/DGLONASS receiver equipment«;\nResolution MSC.64(67), annex 3, »Recommendation on performance standards for heading control systems«;\nResolution MSC.74(69), annex 2, »Recommendation on Performance Standards for track control systems«;\nResolution MSC.74(69), annex 3, »Recommendation on performance standards for universal shipborne automatic identification system (AIS)«;\nResolution A.224(VII), som ændret ved Resolution MSC.74(69), annex 2 »Recommendation on performance standards for echo-sounding equipment«;\nResolution A.824(19), som ændret ved resolution MSC.96(72), »Recommendation on performance standards for devices to indicate speed and distance«;\nResolution A.526(13) »Performance standards for rate-of-turn indicators«;\nResolution A.575(14) »Recommendation on unification of performance standards for navigational equipment«;\nResolution A.343(IX) »Recommendation on methods of measuring noise levels at listening posts«;\nResolution A.384(X) »Recommendation on performance standards for Radar Reflectors«;\nResolution A.382(X) »Recommendation on performance standards for magnetic compasses«;\nResolution MSC.95(72) »Recommendation on performance standards for daylight signalling lamps«;\nResolution MSC.86(70), annex 1, »Recommendation on Performance Standards for sound reception systems«;\nResolution MSC.86(70), annex 2 »Recommendation on Performance Standards for marine transmitting magnetic heading devices (TMHDs)«;\nResolution MSC 164(78), “Revised performance standards for radar reflectors”;\nResolution MSC.116(73) »Recommendation on Performance Standards for marine transmitting heading devices (THDs)«.\nResolution A.861(20) »Recommendation on Performance Standards for voyage data recorders (VDRs)«;\n23 Resolution A.817(19), ”Recommendation on performance standards for Electronic Chart Display and Information Systems (ECDIS)”.\n24 En tilstrækkelig samling af papirbaserede nautiske kort kan anvendes som backup for ECDIS. Andre reservearrangementet for ECDIS kan accepteres (se bilag 6 til resolution A.817(19), med senere ændringer).\n25 Der henvises til resolution A.917(22) ”Guidelines for the onboard operational use of Shipborne Automatic Identification Systems”.\n26 Der henvises til resolution MSC.64(67), annex 1 ”Performance standard for Integrated bridge systems”.\n27 Der henvises til resolution MSC.86(70), annex 3 ”Performance standard for Integrated navigational systems”.\n28 Resolution MSC.128(75). ”Performance standards for Bridge Navigation Watch Alarms”, som forventes vedtaget af Den Maritime Sikkerhedskomité i maj 2002 og herefter vil blive gengivet i dansk oversættelse i Meddelelser fra Søfartsstyrelsen.\n29 Fælles ICAO og IMO håndbog og aeronautiske og maritime redningstjenester, IMO Resolution A.894(21).\n30 Der henvises til MSC/Circ. 794 ”Standard Marine Communication Phrases (SMCPs)”.\n31 Der henvises til ISO 8468: 1900 (E), punkt 4.1.2.\n32 Der henvises til .889(21) ”Recommendation on pilot transfer arrangements” samt MSC/Circ. 568/Rev.1 ”Required Boarding Arrangements for Pilots”.\n33 Der henvises til ”Guidelines for recording events related to navigation”, IMO Resolution A.916(22).\n34 Sådanne redningssignaler er beskrevet i ”International Aeronautical and Maritime Search and Rescue Manual (IAMSAR)” Volume III, Mobile Facilities and illustreret i ”International Code of Signal”, som ændret i overensstemmelse med resolution A.80(IV).\n35 Tropiske cykloner er den mest almindelige samlede betegnelse, der anvendes af meteorologiske institutter. Betegnelserne orkan (hurricane), taifun (typhoon), cyklon, alvorlig tropisk storm (severe cyclonic storm) osv. bruges også, afhængig af den geografiske placering.\n36 Den internationale måleenhed for barometerstand er Hectopascal (hPa), som er en numerisk ækvivalens til millibar (mbar).\n37 Den internationale Konvention om redning 1989, som udarbejdet i London den 28. april 1989, og som trådte i kraft den 14. juli 1996.\n38 Der henvises til resolution A.893(21) ”Guidelines for Voyage Planning”.


Handelsbetingelser | Brolægger og Gartner i Svendborg og Faaborg\nDisse salg og leveringsbetingelser finder anvendelse ved enhver leverance, service ydelse eller andet arbejdet køber erhverver hos Anlægsgartner Lennarth Baagøe ( i det følgende kaldet sælger), medmindre andet er skriftligt aftalt.\nSælgers tilbud er gældende i 14 dage efter datering, medmindre andet er aftalt. Tilbuddet skal være skriftlig og indeholde de aftaler og løsninger, som der er indgået på mødet ved den pågældende opgave. Alt arbejde og evt. leverancer udover tilbud, vil blive afregnet på timeløn og forbrug, medmindre andet er aftalt. Tilbud og aftale om ekstra arbejde, skal accepteres skriftligt fra købers side, enten via mail eller aftaleseddel. Ved enhver accept af tilbud, accepter man ligeledes de til enhver tid gældende handelsbetingelser.\nAlle priser er inkl. moms, medmindre andet er aftalt. Ved fliserens og algebehandling er prisen sat efter de af sælger opmålte kvadratmeter, medmindre andet er aftalt. Sælger forbeholder sig retten til at ændre prisen, såfremt der er prisstigning fra underleverandør, valutakursændring, materialeprisstigninger, statsindgreb eller lignende forhold. Der kan betales med giro kort, bankoverførsel eller mobilepay. Betaler køber ikke i rette tid, er sælger berettiget til at beregne morarenter fra forfaldsdagen med en rente på 2% per påbegyndt måned, samt et rykkergebyr på 100 kr. pr rykker. Køber er ikke berettiget til at modregne eller tilbageholde nogen del af købesummen på grund af modkrav, medmindre dette skriftligt er anerkendt af sælger. Ved eventuelle og sådan tilbageholdelse vil det være at betragte som en væsentlig misligholdelse af aftalen.\nSælger har ejendomsretten til ethvert produkt eller leverance indtil betaling er sket.\nProduktansvar og ansvarsfriskrivelse\nSælger har ikke ansvar for den kvalitet eller udsende et benyttet produkt måtte have. Sælger er ikke ansvarlig for mangler, som skyldes fejl eller forsømmelser hos sælgers leverandør. Enhver tvist omkring et benyttet produkt, skal således føres gennem køber og sælgers leverandør, skal sælger inddrages i denne tvist vil dette blive gjort på timeløn. Ved algebehandling må de anvendte bekæmpelsesmidler ikke udledes direkte til åer og vandløb. Det er derfor vigtigt at de ved bestilling af vore ydelser skal have sikret dem, at deres tagrender leder vandet direkte til kloak og videre til rensningsanlæg. De bekræfter ved deres underskrift/bestilling at deres ejendom ikke udleder spildevand direkte i vandmiljøet. Såfremt der sker udledning til vandmiljøet uanset deres underskrift på indeværende bestilling, erkender de at ville holder sælger erstatningsfri for ethvert krav der måtte opstå mod sælger i denne anledning. Ligeledes erkender de at ville afholde alle omkostninger ved evt. bøde til sælger. De kan få oplysninger om afledning af spildevand ved deres kommune, eller de kan tjekke deres BBR. Er de usikker på hvor deres regnvand fra tagrenden løber hen, bør de vælge en algebehandling på 100% miljørigtig vis, eller frakoble tagrender inden vores besøg, og lade dem forblive frakoblet indtil det har regnet 3-4 gange. Algebehandling af tag vil alene have den ønskede effekt, såfremt taget alene er begroet med mos i begrænsede mængder. Ved tage med mos i større mængder er køber oplyst at de bør købe en mosafrensning af taget, før taget algebehandles.\nSælger stiller ingen garanti for de benyttet produkter, dette påhviler alene sælgers leverandør. Vores garanti på fliserens gælder kun såfremt man algerbehandler fliserne efter behov og minimum 1 gang årligt gennem sælger. Husk derfor at gemme fakturaer på algebehandling og evt. billeder som bevis på du har fået det gjort. Der kan først reklameres over en algebehandling tidligst 6 mdr. fra udførelsesdatoen, og det er et krav at køber har før og efterbilleder.\nFølgeskader og tab\nSælger er ikke ansvarlig for følgeskader på bygninger osv. ved brug af maskiner, medmindre at der er tale om en direkte påkørsel. Ved algebehandling er det udelukkende købers egen vurdering om taget kan tåle det, sælger er derfor ikke ansvarlig for evt. følgeskader så som vandindtrængning, overflade skader, misfarvning af metal og planter eller lignede. Ved fliserens er sælger ikke ansvarlig for en evt. udvaskning af grus som kan medføre sætnings skader. Køber kan ikke gøre krav mod sælger for evt. tab grundet det helt eller delvist udførte arbejde.\nEnhver tvist eller uoverensstemmelse skal søges løst ved forhandling, eventuelle retlige tvister mellem parterne skal afgøres efter dansk ret. Enhver tvist der ikke kan løses i mindelighed, skal indbringes for retten ved sælgers værneting.


💐 CURACAO GAVE ONLINE\nGifts for Curacao Gavekurve levering til Curacao - Din Curacao Gavekurve\nGaver til Curacao - Curacao, gave levering\nVi tilbyder det største udvalg af gaver til Curacao. Vælg mellem vores store udvalg af gaver, og få dem leveret hvor som helst i Curacao. Vores priser er meget konkurrencedygtige og er normalt 20% mindre end vores konkurrenter.\nVi tilbyder gaver til alle lejligheder, og de kan leveres hvor som helst i Curacao inden for 3 dage, så bestil nu!\nGaver til Curacao\nGaver til Curacao er et internationalt leveringsnetværk, der er forbundet med mange førende gaveleverandører rundt om i verden. Vi er en af de førende internationale gaverleverandører, der tilbyder levering i over 100 lande. Vores team af professionelle specialiserer sig i kvalitetsgaver, og vi er berømte for vores gode kundeservice.\n© Copyright Gaver til Curacao • 2021


Bo på boutique-hotel i Budapest fra 209,- | Ekstra Bladet Rejser\n08 oktober 2018 - 16:35\nWOW-PRISER: weekendophold i charmerende BUDAPEST på et hyggeligt 4* boutique-hotel fra 209,-\nOvernat på 4* Royal Park Boutique Hotel i Budapest fra KUN 209,- per person\nEr det tid til nye indtryk, en større shoppingtur og smagfulde oplevelser? Så tag til Ungarn, og bo på boutique-hotel i betagende Budapest! Du kan lige nu bo superbilligt på 4* Royal Park Boutique Hotel, der ligger ca. 3 km fra byens centrum. Herfra er du i gåafstand til flere seværdigheder, og du har let tilgængelighed til offentlig transport. Du kan til denne pris booke et værelse, hvor morgenmaden kan tilkøbes, og så har hotellet fået gode anmeldelser (8.8) af dets tidligere gæster.\nSmid lidt ekstra i shoppingkurven på ferien, for vi har fundet et billigt hotel i Budapest, hvor du sparer på overnatningen. Hotellet hedder Royal Park Boutique Hotel og ligger ca. 3 km fra centrum. Fra hotellet kan du nemt komme ind til det charmerende centrum af den historiske by, hvor der er rig mulighed for at shoppe løs i de mange butikker, smage på nogle af de ungarnske specialiteter, og nyde byens smukke arkitektur. Det er også i Budapest hvor Donau-floden løber igennem og deler byen i to, og her kan du nyde synes af de mange både der sejler på det rolige vand, mens du strækker benene på en af bænkene.\nPå 4* Royal Park Boutique Hotel bliver du indkvarteret på et standard værelse, hvor der er eget badeværelse, aircondition, TV, minibar (mod gebyr). På hotellet har du værelse og mulighed for at tilkøbe morgenmad, som kan nydes i hotellets restaurant.\nPris: Pris er per person per nat (Ved 2 personer pr. værelse)\nOvernatning: 1 nat på 4* Royal Park Boutique Hotel\nBillige rejser til Ungarn Hoteller Budapest Storbyferie Weekendophold


Min Gamle Jul: 6. december: Svampe lysestager\n6. december: Svampe lysestager\nJeg har altid været forelsket i de giftige fluesvampe - hvad julepynt angår altså! :-)\nDe passer så fint til den rustikke og lidt naturlige jul - og den gammeldags jul. I år fandt jeg 3 stager lavet i gips - sådanne er jeg aldrig stødt på før, så glæden var jo stor ved at gøre sådan et fund ;-) Det er de stager, der har de små prikker (se foto). De andre er drejet i træ.\nIna 6. december 2012 kl. 21.44\nDe er altså bare rigtig søde. Ville også se godt ud i et moslandskab :)\nJa, du har ret - det ville de nemlig :-)


Vilde links – Vilde haver\nInterview med Ditte i Jyllandsposten – Fra elefanter på savannen til bier i baghaven: »Der lever de mest fantastiske skabninger derude«\nFugleognatur.dk – Den største samling af danske observationer og et forum hvor du kan finde svar på næsten alt om danske arter; svampe, dyr eller planter.\nVild med Vilje – en forening med fokus på mere natur og langt græs på plæner og i parker. Her kan du tilmelde dit stykke med vild natur. vildmedvilje.dk\nPlan Bi – Paraplyforening for lokale afdelinger af plan-bi der oplyser om og arbejder for vilde bier.\nGiftfri-have.dk Danmarks Naturfredningsforening har startet initiativet Giftfri-have. Her kan du tilmelde din have, og modtage en lille oplysnings-pakke med en folder og et klistermærke til postkassen.\nSommerfugleeffekten Dansk Naturfredningsforening har lanceret en kampagne for de danske sommerfugle. Her kan du finde inspiration til hvad du kan gøre for at understøtte de danske sommerfuglearter.\nVilde Bier – en web side dedikeret til vilde bier. Masser af information om de danske vilde biarter.\nDanske Humlebier Her finder du en masse god information om danske humlebiarter.\nHumlebiarter – rigtig god oversigt over humlebier. Siden er dog på norsk, så du er nødt til at bruge det latinske navn når du skal slå en art op. Men så får du også rigtig meget at vide.\nInvasive arter i haven Miljøstyrelsens oversigt over invasive arter som haveejere skal have øje på.\nnvasive arter i haven Miljøstyrelsens oversigt over invasive arter som haveejere skal have øje på.\nInstagram – her kan du følge Vilde Haver på instagram hvor der bliver delt billeder fra haven, vilde blomster, spændende insekter eller gør-det selv projekter. Er du selv på Instagram, så brug #vildehaver og del billeder fra din egen have, eller følg hashtagget og se hvad andre finder på!\nDe Vilde Haver – En hastigt voksende gruppe hvor folk deler erfaringer og spørgsmål om vilde haver.\nSommerfuglehaver.dk – Som navnet siger en gruppe med indlæg om at få flere sommerfugle i haven. Her giver medlemmer (bl.a. Michael Stoltze) inspiration, råd og vejledning. Michael Stoltze har udgivet flere bøger om sommerfugle.\nPinterest – Min samling af vilde have ideer og wildlife garden inspiration på den virtuelle opslagstavle der hedder Pinterest.


Vil forsikring dække et toilet, der overstrømmede og forårsaget vandskade? - 2019 | Det grundlæggende\nVigtigste /Det grundlæggende /Vil forsikring dække et toilet, der overstrømmede og forårsaget vandskade?\nKend din politik\nMugg og Meldug\nMindre skade og fradragsberettigede\nHvorvidt skader fra et overfyldt toilet dækkes af din forsikring afhænger af din specifikke politik. Vandskade er ikke typisk inkluderet i en boligejers forsikringspolice, men rytterpolitikker er ofte inkluderet for en mindre ekstraomkostning. Andre skader i forbindelse med et toilet overfyldt kan dækkes afhængigt af din politik og forsikringslovgivningen i din bopælsstat.\nDet er vigtigt, at du forstår din boligforsikring og eventuelle indeslutninger eller udelukkelser, det indeholder. Forsikring er reguleret på statslig basis, hvilket resulterer i variationer i dækningen, især i kontroversielle kategorier som for eksempel skimmel, skimmel og tilfældig skade. Hvis din politik ikke specifikt angiver, at vandskade er dækket, skal du kontakte dit forsikringsselskab for at fastslå, hvad din dækning omfatter.\nHvis dit toilet er overflødigt som følge af en blokeret kloakledning, der opretholdes af amtet eller byen, dækkes erstatningen normalt af samfundsorganisationens forsikring. Inden du indsender et hjemforsikringsanmodning, skal du kontakte forbrugeragenturet og give dit vand- og spildevandstjeneste for at finde ud af, om skaden er dit ansvar. Som en generel retningslinje er kloakledninger, der fører fra dit hjem til et kloaksystem i byen, dit ansvar, men blokeringer i hovedlinjen er ikke.\nSkimmel og mugg, som kan skyldes et toilet, der har overskredet, er blevet en vigtig faktor i hjemmet forsikringskrav. Uden at tydeliggøre forskning for at skabe endelige sundhedsrisici, har forsikringsselskaber i de seneste år været tvunget til at betale så meget som fire gange mere i forsikringsanmodninger vedrørende skimmel og mugg i henhold til Personforsikringsforbundet i Californien. I de fleste tilfælde er skimmel og mugg kategoriseret som vandskader, men du skal henvise til din egen forsikring eller forsikringsgiver for at afgøre, hvordan sådanne sager håndteres under dine omstændigheder.\nTilfældige skader omfatter udskiftning af tæppe, gipsvæg og gulve. At have vandskader dækning omfatter normalt disse hændelige skader, men det er vigtigt, at kravet indgives så hurtigt som muligt. Hvis dit toilet har haft langsomt lækage i lang tid, kan forsikringsselskabet have ret til at benægte kravet med den begrundelse, at du ikke har udført den nødvendige vedligeholdelse for at forhindre skaden. Personlige uagtsom fornægtelser er vanskelige at vælte, og de fleste hjem forsikringspolicer indeholder specifikke bestemmelser, der beskriver, hvad der udgør hjem ejeren uagtsomhed.\nHvis dit toilet har overskredet og forårsaget en mindre mængde skader, kan det være i din egen interesse at foretage reparationerne selv. Vandskadekrav er underlagt forsikringstager fradrag, hvilket betyder, at omkostningerne ved reparationerne kan være lave nok til, at indgivelse af et krav ikke er berettiget efter fradragsberettiget beløb er betalt. Du kan indgive et krav om vandskade for at dække forskellen, men det kan medføre en stigning i præmier, der langt overstiger omkostningerne ved at betale for reparationer ud af lommen.\nnone: hjem ejerskab, forsikring, dække, toilet, forårsaget, vandskade, det grundlæggende |\nHvad er funktionen af ATM-maskiner?\nSådan beregnes S Corporation Aktionær Basis\nSådan får du et lån, hvis du er under 18 år\nHvad er gruppe bilforsikring?\nSådan får du et hovedkort et betalingskort\nSådan rapporteres formular 1099-Q\nHvordan man tager skattefradrag for ældre omsorg\nAt bygge et nyt hjem er en dyr virksomhed. Det er ikke kun omkostningerne til materialer og arbejdskraft, der kører omkostningerne opad, det er "bløde omkostninger" som omkostningerne til...\nSådan rengøres min Telecheck-historie\nAfkald på gerninger og fælles leje med rettigheder til overlevende


Jenna marmor ser ens ud - envoldespapilles.com\nenvoldespapilles.com Kortet Tranny babe billeder Miss pooja sexet billede Pin down piger Afrikanske nøgenhed videoer Nøgne college piger fotos Xvideos sort pige\nArcade Dato og tid er tors Jennifer Aniston Terassen har udsigt over Los Angeles LÆS OGSÅ Hør, hvordan det lyder, når Britney Spears synger UDEN auto-tune.\nGår der sang eller politik i bageriet, når Marianne Stagetorn Kolos fra La Glace får besøg af sangerinde Lene Siel og politiker Pia Kjærsgaard Nakita Kash og Jenna Haze lesbisk sex Luk Du er nu ved at opsige dit abonnement Vælg opsigelsesgrund: Pink porno cideo japansk pis sprøjte japansk Sexet sort freak søger pik til at kneppe Læs mere om cookies OK.\nI den her bog viser skuespillerne Lars Ranthe og Bodil Jørgensen, smykkedesigner Anders Forup og stylist Mette Helena Rasmussen deres mest skattede genbrugsfund, og fortæller om det særlige ved at bo med ting, som andre har We have no control over the content of these pages.\nAndrea Molnar kneppet i middelalderborg FRIs bageri får besøg af to kvinder, skuespiller Pia Rosenbaum og sexolog Joan Ørting, der bestemt ikke er bange for at gå til makronerne. Disse begrænsninger er pålagt os af rettighedsmæssige årsager. Kan jeg betale jeres uddannelser i rater? Da hun vågner, fortsætter hun, med sin charmerede franske accent, med at svine ham til. Jenna Fischer Cum Tribute del 2 Parret og deres datter bor i Miami nu, men før det boede de i Florida - i disse ydmyge omgivelser.\nKan selvfølgelig også godt se, det må være irriterende for dem hvis børn ER velopdragne. Modne kvinder nøgen. Jenna marmor ser ens ud. Hårete kvinder stød. Twisted Love - medieval dungeon lesbisk Suomipornoa suomesta radikale billeder I dag er mange forældre sådan lidt: Good Looking Sl t Sucks og Fucks webcam Chatte med Jenna S og Jenna J bliver til Jeg kunne også vælge at få pengene tilbage.\nLÆS OGSÅ 12 sygt irriterende ting, der altid sker til Distortion men ikke får os til at blive hjemme. Jensens Bøfhus eller ligefrem et sted der har legerum. Mød redaktionen Job Annoncørinfo Abonnementsbetingelser Tilfreds med Woman? Hvordan opfører man sig, når man er inviteret til bryllup, hvor bruden er ens bedste veninde og gommen er en gammel ekskæreste?\nHan har alt, hvad han skal bruge for at få det til at ske. Derfor er jeg nok også typen det påvirker positivt, at der er friske blomster på bordet, hjemmebagte boller osv.\nDet gjorde det aldrig. Mange danskere reagerer ikke, når mor og far viser tegn på sygdom. Porno skuespiller uk. Hvis man kan opføre sig pænt, er det okay.\nHar intet mod børn, har selv 3, elsker børn og har INTET imod dem på restauranter heller. Som jeg sørgede for at tweet til ham og Ryan. Det anmelderroste spisested viste sig dog hurtigt at være et meget lidt børnevenligt dukkehus.\nExplore Red Hair, Choker, and more! Barnebarnet er aldrig før blevet afvist på restauranter i udlandet, ligesom det heller ikke plejer at være et problem at tage barnebarnet med ud at spise i København: Working towards dem guns! Der var ikke noget at gøre. Angelina jolie tit billeder. Luk Skift til Abonnement Tekst. Kan jeg betale jeres uddannelser i rater? For mine forældre ville da ikke genere alle andre med en urolig, højrøstet hoppebold!\nMarianne Stagetorn Kolos får besøg af skuespillerne Finn Nielsen og Lene Poulsen, og dagens opskrift og udfordring er 'Medaljer'. Hvad gør man, når ens nære veninde har fået en kæreste, man ikke bryder sig om?\nFordøren smækker med et brag. Jenna marmor ser ens ud. Det er fint med børn på restauranter, så længe de sidder nogenlunde stille og ikke råber og skriger. Undskyld om dit blodsukker, jeg har det godt også på vej der.


Skau & Co.: Udfordring modtaget\nNår Knitwork16 om bare ganske få uger slår dørene op, skal jeg ikke kun ind og kigge.\nNæh, jeg skal have computeren under armen og et skarpt opladet kamera om halsen. Jeg har sagt ja til at liveblogge fra festlighederne. En udfordring, som måske ikke lyder af meget, men som er stor nok til at jeg sagde ja. Jeg kan nemlig på forhånd se mange personlige udfordringer, som bliver en smule grænseoverskridende.\nNår jeg tidligere har været af sted på sådan nogle store spændende steder med masser af mennesker, masser af inspiration og spænding i lange baner, tager jeg sjældent billeder. Se bare hvordan jeg kom hjem fra Todbjerg uden et eneste billede. Det er der to grunde til. For det første glemmer jeg det af ren glæde over alt det spændende jeg ser, for det andet synes jeg det er voldsomt grænseoverskridende at tage billeder af fremmede, for ikke at tale om fremmedes varer.\nDet sidste bliver nok den største udfordring. Også selvom jeg har svært ved at forestille mig, at nogen vil sige nej til at jeg må tage billeder. Altså foregår det meste nok i hovedet på mig selv. Det gør bare ikke udfordringen mindre.\nTil aften var jeg sat stævne i Kulturhuset på Charlotte Ammundsens Plads, hele programmet blev foldet ud, der blev fortalt levende og med store armbevægelser. Spørgsmål blev stillet og svaret på, muligheder lagt frem og tiden fløj. Det bliver stort og jeg glæder mig til at se Kulturhuset Indre By omdannet til et mekka for garnhungrende, strikkeglade besøgende, der får så meget mere end bare garn og strik.\nJeg har meldt mig til to workshops og ser frem til at lære nyt, jeg ganske sikkert kunne have lært ved at prøve selv, men som bliver så meget mere hyggeligt i andres selskab. Jeg glæder mig til at lytte til musik, høre spændende foredrag, håbe på tid til massage og bare nyde det kæmpe arrangement Carsten og Kristina disker op med.\nOg bæver lidt over hvad jeg har rodet mig ud i.\nMen glæder mig til udfordringen.\nGemt i Knitwork, Mig\nAC 6. september 2016 kl. 16.36\nDet er en udfordring, jeg er sikker på, du kan klare! God fornøjelse med det.\nDet er et meget spændende program!\nPernille 6. september 2016 kl. 18.09\nTak for tiltroen Anette, jeg har nu alligevel en smule sommerfugle i maven.\nOg programmet bliver bare endnu mere spændende, når det bliver foldet ud sammen med tanker bag :)\nviolykke 7. september 2016 kl. 17.36\nDet glæder jeg mig til at følge, det bliver da så god en oplevelse for dig og også for os. Nyd det ;0)\nViolykke, jeg skal nyde alt hvad jeg kan :)\nLydert 7. september 2016 kl. 21.31\nHvor lyder det spændende, jeg synes, det er stærkt, du har sagt ja til udfordringen\nPernille 8. september 2016 kl. 10.23\nLydert, da det pludselig blev officielt, kan jeg godt mærke endnu flere sommerfugle. Omvendt bliver jeg også mere og mere glad for at have sagt ja :)


HAVEFOLKET: SOMMERLIGE SYRENER\nMå man frådse med fotos af hornvioler, som vi gjorde det i marts? Ja, så må man i den grad også gøre det i billeder af syrener. En busk som rigtig mange haveelskere har et ret personligt forhold til!\nVed mit barndomshjem stod der mørke, bourgognefarvede syrener i forhaven! Lige der ved hækken langs lågen til haven, hvor cykelskuret stod. Hver dag, når vi passerede lågen med cyklen til eller fra skole, eller bare fordi vi skulle på vejen og lege (for det gjorde man jo dengang nærmest dagligt!), så var det først i juni måned med den skønneste syrenduft i næsen.\nBlomsterklaser blev plukket til buketter og brugt til købmandslegene på vejen. De blev presset i datidens tunge telefonbøger og brugt som pynt i breve. Og en lille smule af den skønne duft fulgte med i det hele.\nDen dag i dag kan jeg næsten høre en hyggelig knirken fra barndommens havelåge hver gang, jeg dufter en syren. Utroligt som hukommelsen har sammenhæng med duftene, ikk'.\nDuften af syrener er intet mindre end vidunderlig. Nogle af buskene kan få et helt lokalområde til at dufte fantastisk - andre skal man ret tæt på for at nyde. Og husk nu at gøre det, for det er altså en af livets lykkestunder.\nSYRINGA - EN PIBE\nDen almindelige syren hedder på latin Syringa vulgaris. Syrenens grene kan udhules og skæres til fløjter. Deraf har de fået det græske navn syringa, der betyder pibe.\nPRIMADONNA OG STATIST\nSyrenen er en fantastisk busk, når den blomstrer. Se bare alle de smukke læbælter af syren, der med ét springer ud sidst i maj eller først i juni. Resten af tiden er den en fin, grøn statist til havens øvrige indslag - der gør den ikke meget væsen af sig.\nPASNING AF SYRENER\nSyrener er lette buske at dyrke. De vokser i fin, almindelig havejord. Rødderne ligger tæt på jordoverfladen, og derfor skal man lige tænke sig lidt om i forhold til at plante under buskene - spørg evt. din planteskolegartner til råds. For at blomstre optimalt skal syrener gerne have massevis af sol, og de første år efter plantningen kan det være en god idé at sørge for lidt vanding i tørre perioder, så de kommer i god vækst.\nSyrener blomstrer på skud fra sidste år, så de skal helst ikke beskæres i foråret som mange andre buske, da man ellers fjerner blomsteranlæggene og blomstringen udebliver.\nHar man brug for at reducere omfanget af busken, kan man beskære i juni måned efter afblomstringen. Dette gøres da ved en foryngelsesbeskæring, hvor man skærer nogle af de gamle grene af helt nede ved bunden af busken. Ønsker man en komplet foryngelsesbeskæring, kan man første år beskære cirka en tredjedel af de store grene. Året efter kan man så beskære halvdelen af de grene, der er tilbage, og tredje år tager man så de sidste af de gamle grene.\nPAS PÅ RODSKUD\nHar du syrener i haven, er der kun én ting, du skal være opmærksom på, og det er rodskud - specielt fra syrener af ældre dato. Rodskud bryder frem fra rodklumpen helt nede ved bunden af planten. Skuddene er vilde og kommer fra den rod, som den forædlede syren er podet på. Skuddene skal fjernes hurtigst med fx et lugejern, så hele skuddet kommer med op. Fjernes skuddet ikke, risikeres det at de vilde skud overtager og den forædlede plante vil med tiden gå til.\nVil du gerne holde dine syrener smukke og sunde, kan du med fordel gøde dem let i foråret og så igen efter blomstringen i juli. De vil kvittere med smukke blomstringer og friske, grønne blade. Bruger du blomsterklaserne i buketter, skal du huske at skære op i stænglerne, så grenene kan trække vand - læs evt. mere her.\nHvis du gerne vil nyde flere syrener, så læs endelig videre i en af artiklerne herunder:\nDuften af syren som en del af forårsstemningen i haven er slet ikke til at undvære. Plant en syren i et af havens bede, som solitærplante i plæne eller belægning, eller sæt den i en krukke.\nHEIDES PLANTESKOLE - EN PERLE VED LIMFJORDEN\nTæt på Limfjorden, beliggende i Thisted på bakken med udsigt til Mors, finder man en fantastisk planteskole. Planteskolen lyder navnet "Heides Planteskole" efter ejerne, og dette er ikke et sted, man besøger på kort tid. Her kan man forsvinde i timevis!\nVi har besøgt en kvinde, der må have været engelsk lady i et tidligere liv. Se billederne og du vil give os ret! (Tag med på besøg hos Tante Grøn)\nPia Eriksen 21. apr. 2014 16.17.00\nSyrener er min ultimative yndlingsblomst - synes man bliver lidt "høj" af duften.\nPia Kbh. 21. apr. 2014 19.10.00\n...også min, og jeg husker det som om, at syrenerne blomstrende hele sommeren, da jeg var barn!\nHøneballehaven 21. apr. 2014 22.07.00\nTak for råd om rodskud og beskæring, jeg har ægte syrener købt indenfor de sidste 8 år, men de sender alligevel masser af rodskud op, det er træls.\nMarianne 22. apr. 2014 09.19.00\nMan bliver bare så glad af alle de syrener!\nAnonym 27. apr. 2018 07.20.00\nVil rodskudene ikke bare også sætte blomster? Kan man plante dem et andet sted og få en mere vild syren


Nyt tilbud: Styrk din ledelse i en kompleks verden Nyt tilbud: Styrk din ledelse i en kompleks verden\nNutidens socialpædagogiske ledere skal navigere i en dagligdag med krydspres, nye styringsformer og tværfaglige samarbejder, der stiller større krav til ledelsesopgaven. Derfor udbyder Socialpædagogerne nu et nyt uddannelsesforløb om ledelse i kompleksitet\nAf Jakob Ravn Fjordbo / Foto: Rasmus Baaner\nDen ene dag kommer Socialtilsynet på besøg på din arbejdsplads og møder dig med en række krav. Nogle måneder senere er det Styrelsen for Patientsikkerhed, der forventer noget andet af dig. Samtidig ruller forvaltningen en ny politisk beslutning ud, du skal forholde dig til, sideløbende med at du skal lede dine medarbejdere gennem en tryg forandringsproces. Din arbejdsgiver forventer, at du skal tænke innovativt, men samtidig må du ikke begå fejl.\nKravene til socialpædagogiske ledere vokser markant i disse år, og samtidig bliver de mere komplekse. Derfor udbyder Socialpædagogerne til efteråret et nyt uddannelsesforløb om ledelse i kompleksitet for ledere og mellemledere i samarbejde med Center for Offentlig Kompetenceudvikling.\nUdvikling der leder til kompleksitet\nFor selvom Socialpædagogernes ledere er dygtige og veluddannede, er der behov for, at de bliver klædt på til samfundets voksende krav, siger Socialpædagogernes forbundsnæstformand Verne Pedersen:\n-Vi hører fra vores ledermedlemmer, at ledelsesopgaven bliver stadigt mere kompleks og med god grund. For de socialpædagogiske arbejdsområder udvikler sig i takt med hele velfærdssamfundet, hvor man i stigende grad tænker i helhedsløsninger, der tager hånd om det hele menneske, hvor alle indsatser koordineres.\nDen bevægelse skaber ofte bedre tilbud for borgerne, men den stiller også nye krav til lederne.\n-De skal samarbejde, udvikle og koordinere med flere forskellige tilbud, forvaltninger og pårørende, og de skal lede personalegrupper, der består af flere fagligheder.\nLedelse af tværfaglighed\nDerfor sætter det nye uddannelsesforløb, der består af fire kursusgange fra november ’19 til september ’20, bl.a. fokus på 'ledelse i forskellige styringskontekster' og 'tværfaglighed i velfærdsløsningerne'.\nPå sidstnævnte kursusgang præsenteres deltagerne bl.a. for koncepter som 'kollektiv og grænseoverskridende ledelse' og 'koblingskompetencebegrebet', der vil ruste dem i at agere som ledere i et tværfagligt rum med de udfordringer, det skaber for de enkelte faggrupper.\nUddannelsesforløbet munder ikke ud i en eksamen, men fokuserer i stedet på aktionslæring, hvor den enkelte leder får mulighed for at afprøve de nye idéer og koncepter på deres egen arbejdsplads imellem de enkelte kursusgange.\nVerne Pedersen ser frem til at høre om erfaringerne fra kurset, som hun håber fører til nye anvendelige indsigter og redskaber for de socialpædagogiske ledere:\n-Med 'Ledelse i kompleksitet' får deltagerne nye forståelser for og indsigter i de komplekse systemer, de agerer i til dagligt, og det er mit håb, at de kan omsætte den viden til praktisk handling. Det kan forhåbentlig give dem styrkede forudsætninger for at skabe de bedst mulige vilkår for de socialpædagogiske kerneydelser, og samtidig får lederne en stærkere platform for deres strategiske arbejde.\nEt kompetenceforløb bestående af fire læringsdage fra november 2019 til september 2020.\nKompetenceforløbet er for alle ledere, der er medlemmer af Socialpædagogerne, og der er mulighed for at deltage som samlet ledelsesteam. Man kan deltage i kurset i enten Korsør eller Horsens.\nTilmeld dig kompenceforløbet i Korsør her eller i Horsens her, hvor du også kan læse nærmere om programmet.\nSocialpædagog i spidsen for sygeplejefaglige ledere