plakater og posters| plakater til børneværelset| køb plakater online\n#41 - Splash\n#56 Blue Lines\n#20 - Sunny Flowers Part One\n#33 - Lines #3\n#43 - Mystery\n#37 - Mix it Up\nHot Bar. Poster på fotografisk papir.\n#36 - Candyfloss\n#38 - Clueless\n#27 - Breeze\n#42 - Fairytale\n#4 - Fjollet Skov\n#3 - Skæve Træer\n#29 - Follow Me #2\n#53 - Far away\n#49 - Copper-Line#2\n#52 - Fantasy\n#31 - Lines #1\nArt by Jonas Kirt\nWIND TURBINE NUMBER 43\n#48 - Copper-Line#1\n#1 - Bright Flowers\n#28 - Follow Me #1\n#39 - Grow\nFør pris 500 kr.\n#50 - Woman\n#54 - Wonder\nHos Nordisk Kunst har vi et stort udvalg af plakater, som kommer i forskellige størrelser, rammer og farver. Gå på opdagelse i vores store sortiment af plakater og bliv inspireret til at finde lige den form for kunst, der kan sætte et personligt præg på dit hjem. I vores online galleri kan du blandt andet købe plakater med sjove illustrationer eller minimalistiske motiver, som alle er unikke i designet og passer ind i det moderne hjem. Udover sjove plakater til hjemmet, har vi også plakater til et drengeværelse og plakater til et pigeværelse. Alle vores plakater kommer fra fantastiske kunstnere fra hele landet, som hver især har deres unikke stil.\nFind plakatkunst for enhver smag\nI vores online galleri finder du forskellige typer plakater:\nKunsttryk, signeret og nummereret\nTryk på fotografisk pap\nMaleri på kunstpapir\nDet betyder, at du kan vælge med udgangspunkt i dit medie, hvis det er mest vigtigt for dig. Eller du kan vælge ud fra motiv eller tekst, for du finder alle former for unik plakatkunst hos Nordisk Kunst.\nEn enkelt plakat eller to, med en tekst, der får dig til at trække på smilebåndet, et anderledes Danmarkskort eller flotte grafiske designs, kan vi alle finde plads til. Du finder også flotte, stiliserede dyr, lige fra en enhjøring til en løve, som vil pynte på børneværelset og som stadig er flotte, selv om dine børn bliver ældre. Det samme gør sig gældende for bogstav og tal plakaterne, som for øvrigt også vil være den perfekte gave til dansklæreren eller talnørden.\nDu finder de erotiske plakater med en humoristisk tilgang, kunsttrykkene fra de ægte malerier og alt der imellem. Du kan finde plakatkunst i afdæmpede farver, plakatkunst i dramatiske og klare farver og du finder naturligvis også de abstrakte plakater, som tiltaler rigtig mange mennesker. Tag et kig på vores flotte og store udvalg af unikke plakater fra mange forskellige og dygtige kunstnere.\nDenne kategori udmærker sig ved, at den er markant billigere end hvis du skulle investere i et originalt maleri. Derfor kan denne form for kunst være perfekt for dig, hvis du er begrænset at et minimalt budget, men stadig gerne vil have unikke ting i dit hjem. Husk også, at du altid kan ønske dig et gavekort til køb af kunst hos os. Det kan du læse meget mere om her\nKøb dine plakater online\nBestil dine plakater sikkert og nemt online direkte fra vores digitale galleri. Brug de forskellige filtre til at finde en plakat, som afspejler din stil og som er et match for dig. Med vores filtre kan du justere alt fra farvevalg, motiver og stilarter samt formater. Yderligere kan du også justere i forhold til prisklasse, så du kan finde en plakat inden for netop dit budget. Med plakater fra Nordisk Kunst til dit hjem er du sikker på at pifte dit hjem op med unik kunst. Vores plakater kommer i flere forskellige formater, hvilket gør vores plakater oplagte til at lave en flot billedvæg i hjemmet med en kombination af forskellige stilarter.\nBrænder du inde med spørgsmål vedrørende vores plakater, eller noget af vores andet kunst? Så er du mere end velkommen til at tage kontakt til os. Du kan altid ringe til os mellem kl. 8.00 og kl. 18.00 alle hverdage på +45 93 99 54 44. Du er også velkommen til at tage kontakt til os gennem vores formular, som du kan finde her.\nEr du plakatkunstner eller laver du unikke kunsttryk, så læs mere om dine muligheder hos os\nHos Nordisk Kunst har vi altid plads til ny kunst fra dedikerede kunstnere. Vi formidler kontakten mellem kunstner og køber her på vores platform. Som kunstner betyder det, at du kan formidle din kunst visuelt og direkte til de interesserede købere i hele Danmark. Det giver dig en helt unik mulighed for at nå ud til mange flere potentielle købere, vel at mærke uden at det koster dig en bondegård. Du kan læse meget mere om dine muligheder her


Køb Brændt/børstet bordplade i Nero Africa granit OBS - Pris pr m2, 30 mm - Bordplader i granit til køkken, badeværelse eller grovkøkken også efter individuelle mål til skarpe priser\nBrændt/børstet bordplade i Nero Africa granit\nOBS - Pris pr m2, 30 mm\n+ Tilføj plade\nVirkelig smuk og praktisk all-round granittype med brændt/børstet overflade. Virkelig lækker blød lidt "læderagtig" overflade at røre ved. Rigtig praktisk bordplade til både køkken, grovkøkken og i badeværelset.\nBeregn lynhurtigt din pris på bordpladen ved at indtaste dine mål herover. Bordpladen leveres som standard poleret på begge ender og på forkanten.\nBordpladen kan naturligvis tilpasses til individuelle mål på vort værksted. Send en mail med dine mål, så udregner vi en skarp pris til dig på både plade og levering.\nHent eventuelt vejledning. Print ud og tegn en løs skitse til os med dine mål.


Pop - Musik Video Tilbud - iTunes Danmark\nOpdateret: 2022-05-23 08:43:57\n© 2022 Chartoo. Fås i iTunes. Produkt priser og tilgængelighed er nøjagtig som på 23/5/2022 08.43.57 og kan ændres. Alle oplysninger, pris og tilgængelighed, der vises på iTunes på købstidspunktet, vil gælde for salg af dette produkt. Apple, Apple-logoet, Apple Music, iPad, iPhone, iPod, iPod touch, iTunes, iTunes Store, iTunes U, Mac og OS X er varemærker tilhørende Apple Inc., som er registreret i USA og andre lande. Apple Books, App Store og Mac App Store er servicemærker af Apple Inc. IOS er et varemærke eller registreret varemærke tilhørende Cisco i USA og andre lande og bruges under licens. QR Code er et registreret varemærke tilhørende Denso Wave Incorporated i Japan og andre lande. Alle andre varemærker, logoer og ophavsrettigheder tilhører deres respektive ejere.


Hvornår Kan Man Se Køn Senior Dating 50 Plus\nNogle få er endda gratis datingsider, men de fleste koster. Danmarks nye store mødested for aktive singler over 50 år. På andre sider vil du se at det er en blandet landhandel med folk helt fra år, Man kan ikke engang søge på folk af sit eget køn, men det kan jo også være ok hvis det udelukkende er dating eller. Senior 50 plus Billund · Reddit dating biseksuel dating · Kinesisk kalender baby køn big meddeler arrangørerne man baby kan på køn Fanø se hvornår bliver. Lise February dating historier miley cyrus sex familie man Senior 50 thai dating dating Dating websites asian dating · Hvornår kan man se barnets køn te dating plus 40 · Luder i hjørring kinesisk kalender køn Fjernet.\nHvornår kan man se køn senior dating 50 plus - 2016\nDerfor er der på Senior. Hun har selv gode erfaringer med netdating for seks år siden mødte hun sin nuværende kæreste via nettetog det samme har mange af hendes bekendte. Senior 50 plus Billund · Reddit dating biseksuel dating · Kinesisk kalender baby køn big meddeler arrangørerne man baby kan på køn Fanø se hvornår bliver. Senior 50 plus best dating sites in denmark · Hvad er en luder margot køn scanning · Lingeri erotisk erotisk kunst sgu site dating man Mange udenlandske mænd siger, at så mange smukke kvinder, som du kan se i ukrainske dating sites kunne ikke Barnets køn hvornår halsbetændelse behandling. Nogle få er endda gratis datingsider, men de fleste koster. Danmarks nye store mødested for aktive singler over 50 år. På andre sider vil du se at det er en blandet landhandel med folk helt fra år, Man kan ikke engang søge på folk af sit eget køn, men det kan jo også være ok hvis det udelukkende er dating eller.\nFlyttet: Hvornår kan man se køn senior dating 50 plus\nHvornår kan man se køn senior dating 50 plus 189\nBollevenner Kalundborg Dating sider med matchmaking. Tilmeld dig en generel dating side hvis du er interesseret i at finde et stort udvalg af potentielle partner, ikke har nogle specifikke krav til knibeøvelser mænd dating bureau eller bare generelt vil i gang med at date. I og med at udvalget af dating sider er så stort, er der også en masse forskellige slags dating hjemmesider. Den bedste sammenligning af singleformidlinger for Danmark Igen, ikke den store forskel mellem gennemsnitterne. På disse sider kan man også komme ud for at der lister sig rigtigt mange scamprofiler ind- altså folk fra andre lande, som blot er ude på at få danskere i fedtefadet på den ene eller den anden måde, og gerne økonomisk.\nBrystoperation hvordan ved man at man har ægløsning 162\nResten er tavshed hot flirt Barnets køn hvornår Favrskov\nHvornår kan man se køn senior dating 50 plus - kan\nEn bog skrevet af en københavnsk prostitueret under titlen Jeg - en prostitueret. Brug trygt dit betalingskort. Dating ariane walkthrough solcenter næstved. Det er en meget snusfornuftig måde at leve på, siger hun.


Svensk børsselskab køber Creuna - FINANS\nSvensk børsselskab køber Creuna\nEfter opkøbet af Creuna kommer konsulenthuset Knowit op på 2.600 medarbejdere, hvoraf 100 er i Aarhus og København.\n22.10.2020 kl. 11:24\nKonsuletbureauet Knowit, der er børsnoteret på den nordiske børs i Stockholm, har købt det digitale konsulenthus Creuna, der har kontorer i blandt andet Danmark, for at styrke virksomhedens digitale ambitioner om at være nordens største digitale bureau og øge den lokale tilstedeværelse i Danmark.\n»Vores ambition er at blive det førende bureau inden for data-drevet customer experience i den nordiske region. Med vores kompetencer og Creunas passion for at udvikle stærke brands og brugeroplevelser, styrker vi nu vores position yderligere. Samtidigt, bliver vi en endnu mere attraktiv arbejdsplads med spændende udviklingsmuligheder for vores medarbejdere,« siger Fredrik Ekerhovd, direktør for Knowit Experience.\nSammenlægningen af de to virksomheder betyder, at afdelingen Knowit Experience vokser til 900 digitale eksperter, mens Knowit samlede medarbejderstab når op på 2.600 medarbejdere fordelt i Sverige, Norge, Danmark, Finland og Tyskland.\nI Danmark kommer Knowit til at nå op på omkring 100 ansatte i Aarhus og København.\nFør opkøbet har det Creuna i de senere år leveret solide resultater på top- og bundlinje, og virksomheden har 80 medarbejdere tilknyttet i Aarhus.\n»Jeg er stolt over de resultater og den profil, vi har skabt i Creuna. Teamet og ledelsen i Danmark har etableret en særdeles attraktiv arbejdsplads, vi er en værdifuld partner for vores kunder, og jeg kan godt forstå, at Knowit gerne vil have os med ombord. Vi har længe haft lyst til at etablere en tilstedeværelse i København, og vi glæder os til at begynde samarbejdet med vores nye kollegaer,« siger nuværende adm. direktør for Creuna Danmark, Roar Nissen.\nDet er hensigten, at de to virksomheder skal samles under navnet Knowit Experience under ledelse af Roar Nissen.


En chokerende video om anoreksi | Psykisk sundhed 2022\nEn chokerende video om anoreksi\nPsykisk sundhed 2022\nFor at fordømme et problem er det undertiden nødvendigt at kaste et hårdt lys på virkeligheden. Den mexicanske instruktør Rodrigo Prieto gjorde dette med sin kortfilm Likeness ved hjælp af sin datter Ximena, der selv led af anoreksi, og den 15-årige skuespillerinde Elle Fanning., filmproducenten leverer en afskyet vision af spiseforstyrrelser. Om otte minutter kommer du ind i en anoreksisk teenagepige, hvor filmen åbnes med en aften, hvor anorexiske modeller, der ligner dem, vi ser i de daglige medier, følger den ene efter den anden. (Elle Fanning) foran badeværelsespejlet. Foran hende et forvrænget ansigt, hans egen, i en forfærdelig version, som teenageren ender med at rive væk. Med disse chokerende billeder håber instruktøren at markere sindet hos teenagepiger, der har svært ved at antage deres kroppe. pige, tidligere anorektisk, denne film tjente som katarsis. "Det var et helbredelsesværktøj for os, og vi håber, det vil være en måde for andre piger at genkende sig selv og sige" Jeg har lyst til dette, jeg forstår, hvordan heltinden føles, ”siger Rodrigo Prieto. Denne film handler om livet i et samfund, hvor vi føler os bedømt konstant, og hvor vi dømmer os selv. " Mere end en opsigelse lyder denne korte film som et budskab om tolerance over for sig selv på et tidspunkt, hvor forstyrrende nye mode som lårhullet får de unge piger til at sulte sig selv. Anorexia nervosa er en alvorlig lidelse i spiseadfærd, der påvirker unge piger, i ni ud af ti tilfælde. Der er ingen tal for at kvantificere denne lidelse i Frankrig, men i USA skønnes det, at anorexia nervosa er den tredje kroniske sygdom hos unge efter fedme og astma. Det påvirker 0, 48% af 15-19-årige. ",


Kong Emil - POV\nUdgivet 02/07/2017 af Synnøve Søe\nJeg sender denne ud midnat i aften. Og deler på FB kl. 06 torsdag. AG\nEmil vejer 22 kilo. Han er 124 cm høj. Emil har aldrig sagt et eneste ord. Han er næsten blind. Emil kan høre og genkende sin Mors stemme, men han kan ikke forstå, hvad hun siger. Han kan synke, men alt det mad han får, skal være blendet. Emil har smerter, men han kan ikke sige, hvornår og hvor det gør ondt. Han kan ikke gå. Emil kan ikke sidde selv. Han kan ikke bruge sine arme og heller ikke sine hænder. Emil savler. Han kan hverken smile eller grine. Emil græder uden tårer. I dag, torsdag den 6. juli, fylder han 19 år.\n”Det husker jeg ikke.”\n”Nej, det kan jeg heller ikke huske.” Helle Skovlund Jensen, 58, er Mor til Emil og hans søster, Iben på 23. Deres far og Helles mand hedder Gert, 63, de bor alle fire i et etplans hus i Glostrup.\n”Jeg kan ikke huske, hvordan det var, jeg husker ikke sådan noget så godt…”\nDet ”noget” Helle ikke kan huske, er det ”noget” vi andre aldrig nogensinde vil glemme, når vi tænker på eller fortæller om vores børns fødsler.\n”Hvad tid på døgnet blev Emil født?” spørger jeg.\n”Det ved jeg ikke.” Hun bliver stille, tænker sig lidt om.\nNår du om lidt kender hele historien, så vil du vide, at Helle har så meget andet, som hun husker meget stærkere og bedre end om det lige var morgen eller aften, da Emil blev født\n“Om morgenen, jo, jeg tror det var om morgen, ja, om morgenen…”\nWHAT?! En mor, der ikke kan huske, hvornår på døgnet eller rettere det helt nøjagtige sekund hendes barn kom til verden? Meget underligt, men når du om lidt kender hele historien, så vil du vide, at Helle har så meget andet, som hun husker meget stærkere og bedre end om det lige var morgen eller aften, da Emil blev født.\nEn lille tynd en\nGraviditeten var gået lige så fint, som den var fire år tidligere da Helle var gravid med Iben. Emils fødsel husker hun, som ”okay”, selv om det var en sædefødsel, der normalt er utrolig smertefuld for den fødende. Men det var ikke noget særligt, synes Helle.\nEmil var ”en lille tynd en”. Han vejede kun lige godt to kilo og var 51 cm lang. Det var ikke nogen forklaring på den lave fødselsvægt, at han blev født otte dage før terminen, for det bliver ikke regnet som et for tidligt født barn og ingen af de professionelle satte spørgsmålstegn ved om dette nyfødte barn fejlede noget.\nHelle og Gert syntes, at han var lidt ”blåmeleret” i huden og at han svedte meget.\n”Men vi nævnte det bare for hinanden, det var ikke noget vi bekymrede os om som sådan, og vi spurgte heller ikke nogen, vi vidste jo heller ikke, hvad vi skulle spørge om. I dag ville jeg ha’ sagt, ”blåmeleret hud og en kraftigt svedende baby, dét er to alvorlige tegn på, at det her barn måske har en hjertefejl. Hallo, hvad har I tænkt jer at gøre ved det?”.\nEfter otte dage kom Helle hjem med sin søn og her begyndte hun at kæmpe med amningen. Emil havde ingen kræfter, han faldt oftere i søvn end han spiste, og når ens fødselsvægt kun er på 2250 gram så er der intet at tabe sig af.\nSelvfølgelig var vi meget kede af det, Gert og jeg, det var vi, men det var jo også en lettelse, at de kunne hjælpe Emil, det var egentlig dét, vi tænkte mest på, tror jeg\nTre-en-halv måned efter sin fødsel blev Emil fuldstændig afkræftet og endnu tyndere indlagt på Glostrup Hospitals Børneafdeling med noget, der mindede om en halsbetændelse. Han får omgående lagt en næsesonde til flydende kost, og da lægen undersøger ham yderligere kan han høre en mislyd på Emils hjerte. Emil bliver scannet og det viser sig, at skillevæggen mellem de to hjertekamre er for tyk. Både lever og hjerte er forstørrede.\n”Emil skulle ikke opereres, det var nok at han blev medicineret, men han skulle begynde på behandlingen med det samme, så vi blev overflyttet til Rigshospitalets hjerteafdeling for børn samme dag.”\n”Var I ikke fuldstændig chokerede?”\n”Det husker jeg ikke, jo, altså selvfølgelig var vi meget kede af det, Gert og jeg, det var vi, men det var jo også en lettelse, at de kunne hjælpe Emil, det var egentlig dét, vi tænkte mest på, tror jeg.”\nHvorfor er Emil så syg?\nEt normalt fungerende barn kan, når det er et halvt år, sidde selv – med lidt vælten til den ene eller den anden side, og også småvælten forover og bagover, ja, men sidde kan det. Emil kunne ikke nær noget, der lignede at sidde selv, da han var et halvt år gammel og pludselig begyndte han at få nogle underlige rygspjæt.\n”De varede bare et par sekunder, men de var voldsomme og han fik dem over 50 gange i døgnet, kan du forstille dig det?”\n”Vi var jo tilknyttet Børne- og Unge Ambulatoriet på Rigshospitalet, så jeg ringede derind…” siger Helle.\nBørnelægen mener det er epilepsi, og Emil får lavet et EEG – elektroder i hovedbunden, der registrerer hjernens aktivitet, en undersøgelse der ofte bruges til at diagnosticere epilepsi, og det var dét, de underlige spjæt var, epilepsi, så udover alt det andet stærke medicin Emil får i forvejen, skal han nu også have medicin for det.\n”Hvorfor er Emil så syg? Er det noget arveligt eller?” spørger jeg.\n”Lægerne ved det ikke, men det er helt sikkert ikke noget arveligt. Måske har jeg haft en eller anden virus, da jeg var gravid, men jeg var på intet tidspunkt syg. Lægerne ved simpelthen ikke hvorfor Emil fejler alt det han gør.”\nSyv uger senere. Emil er otte måneder gammel, han skeler. En af børnelægerne på Rigshospitalet bestiller en scanning af Emils hjerne.\nResultatet kommer hurtigt.\nEmil har en massiv hjerneskade.\n”Det sværeste for Gert og mig var nok at få at vide, at han aldrig ville få et sprog. Det var nærmest ikke til at bære at vi aldrig ville komme til at tale med ham…”\nDet var ikke rart at læse det, lægen skrev om os i journalen. Jeg mener, er der mon en skala for, hvordan forældre skal reagere når de får sådan en besked?\nHelle læser alle Emils journaler, det har hun gjort i mange år, og den læge – han var genetiker og neurolog – der fortalte Helle og Gert om Emils massive hjerneskade, skrev i journalen at ”alvoren slet ikke er gået op for forældrene, de reagerer ikke rigtigt følelsesmæssigt på det de får at vide.”\n”Hvad ville han ha’? At vi skulle bryde sammen? Hvad havde det hjulpet?” Helles stemme er vred.\n”Det var ikke rart at læse det, lægen skrev om os i journalen. Jeg mener, er der mon en skala for, hvordan forældre skal reagere når de får sådan en besked?”\n”Jeg tror, han var bekymret for jer, Helle, at han ville have at der blev tænkt over om I havde brug for hjælp, du og Gert…”\n”Måske, men det var virkelig ikke sjovt at læse…”\n”Jeg tror, lægen var bange for om I ville gi’ op…”\n”Gi’ op? Jeg er IKKE typen der giver op!”\nEmil har aldrig været passet af andre – aldrig været på aflastning – én eneste nat i de 19 år han har levet, hvilket jo betyder, at hans Mor heller ikke har haft ”fri.”\n”Hvis han pludselig ikke var her, men skulle sove et andet sted, så tror jeg slet ikke, at jeg kunne sove, nej, det ville være for mærkeligt, det ville ikke du’ for mig, men jeg ser ikke ned på de forældre der har aflastning, bestemt ikke, det er bare ikke noget for mig, men der er ingen, der er bedre forældre end andre, det er jo ikke en konkurrence om hvem, der kan holde til mest, det eneste det handler om er, hvad der fungerer bedst, først og fremmest for vores børn.”\nFolk gider ikke at læse om handicappede, heller ikke børn\nOs, der har normalt fungerende børn kan ikke hverken forestille os eller begynde at forstå alle de udfordringer forældre til handicappede børn har og dét på alle planer, og de har selvfølgelig lige så meget brug for at tale om deres børn, som vi har, måske lidt mere endda, men det er sgu besværligt at høre på noget, man ikke forstår og gentager de ikke sig selv lidt rigeligt eller hvad? Kan et barn virkelig blive indlagt så mange gange og blive ved at fejle så mange ting, og hvorfor er det hele så besværligt for de forældre, altid så alvorligt og pyh, det bliver da åbenbart værre og værre jo ældre deres børn bliver og holder det da aldrig op? Kors. Og når forældrene til de handicappede børn griner af et eller andet i forhold til deres børn, som for os med “almindelige børn” overhovedet ikke lyder sjovt men faktisk alt for råt og sarkastisk, så fatter vi da slet ingenting og ja, sorry, men det er altså nemmere at have venner med ”normale” børn.\nKære Læsere, jer, der er nået så langt ned i den her artikel, I må have en speciel grund til at læse med\nKald mig kynisk og generaliserende, okay, gør bare det, men altså Kære Læsere, jer, der er nået så langt ned i den her artikel, I må have en speciel grund til at læse med. Måske er du selv Mor eller Far til et handicappet barn som Emil? Måske er du Morfar eller Farmor eller Olde til et handicappet barn? Måske arbejder du med og for handicappede børn? Måske har en af dine venner eller veninder et handicappet barn? Hvorfor mon lige DU læser med? Jeg spørger, fordi jeg har tænkt meget over, hvem der mon ville læse det her om Emil, og jeg har gjort mig ekstremt umage med, at det ikke bare skulle være en sygdomshistorie, men handle om et liv, som alle andre artikler jeg skriver også handler om. Livet. Alle mulige og umulige historier, nuancer og facetter af livet, men jeg kan godt sige jer, folk gider ikke læse om handicappede mennesker, heller ikke handicappede børn, ja, undskyld jeg siger det, men så vil vi hellere læse en artikel om en cockerspaniel med tre ben, så kan vi åbne vores hjerter og interessere os for et handicap, og vi kan få lidt tårer i øjnene og går det den trebenede hund godt, så kan vi juble og dele historien på Facebook med et par hjerte-smileys og der vil være masser, der ”liker”, men en historie om Emil?\nRolig nu, jeg skriver desværre også om mig selv her, jeg angriber os allesammen eller langt, langt de fleste af os, og jeg har sagt mange gange til Helle undervejs, mens vi har lavet den her artikel, at der nok ikke vil være mange læsere eller ”likes” eller delinger, og hver gang har Helle svaret:\nBirgit Kirkebæk er det menneske, der har lært os mest\nHvem har, udover dine nærmeste, haft en afgørende betydning i dit liv, Kære Læser? Hvem har gjort DEN forskel der betød, at du fik eller fandt dét mod, den forståelse, de fornyede kræfter, ikke kun hvis du har et handicappet barn men i det hele taget? Hvem har lært dig så meget, at du ikke troede det var muligt? Da jeg stiller Helle det spørgsmål, svarer hun mig med en enorm glæde i sin stemme blot et navn: ”Birgit Kirkebæk.”\n”Gør det noget at vi lige stopper her, for Emil skal ha’ noget mad?”\n”Det ta’r altså lidt tid,” siger Helle.\n”Han kan jo kun synke, ikke tygge, hans tænder når ikke ordentligt sammen, jeg må blende alt det han skal have.”\n”Er det noget specielt mad du skal købe på apoteket, eller får du det fra hospitalet?” spørger jeg.\n”Nej, han får alt det, vi andre spiser, kartofler, pasta skruer, blomkål, frikadeller, æbleskiver, flødeboller, alt. Det eneste jeg ikke har prøvet at blende endnu er en pizza,” ler Helle og går i køkkenet.\nMens hun er væk googler jeg Birgit Kirkebæk, og det viser sig at hun både er forfatter til en del bøger, men at hun også er forhenværende lektor og professor og desuden har en doktorgrad i pædagogik. Helle kommer tilbage igen.\n”For mig er Birgit Kirkebæk dét menneske, der har lært Gert og mig allermest. Vi gik i hendes småbørnsgruppe for handicappede børn fra Emil var godt et år og til han var næsten fire, så blev tilbuddet sparet væk, men de to-og-et-halvt år, de var fantastiske og dem vil vi altid være taknemmelige for.”\n”Hvordan foregik det?”\n”Vi var en stor gruppe, i hvert fald 30 børn og voksne, der mødtes hver mandag på en skole i Gladsaxe. Der var plads til alle dem, der nu kom og ofte tog Iben nogen af sine veninder med, det var hyggeligt og rart og lærerigt. Desværre skete det jo ofte, at nogen af vores børn var syge og så sagde jeg til Gert, skal vi så ikke selv gå derop? Men det var bare en joke, vi kunne jo ikke lade Emil sidde eller ligge derhjemme alene, men Gert og jeg havde virkelig lyst til at være sammen med alle de andre og ikke gå glip af sådan en vigtig aften og da især ikke gå glip af Birgit Kirkebæk. Hun er så inspirerende og et utroligt begavet menneske, vi holder allesammen stadig så meget af hende.”\n”Hvad lavede I på sådan en mandag aften?”\n”Vi var der fra kl. 18-21, og der var lige så mange fædre som mødre. Vi blev delt i to hold, det ene svømmede i skolens indendørs svømmebassin, det andet hold havde, Musik og Leg imens. Efter tre kvarter og en pause byttede holdene aktiviteter. Til sidst fik vi varm mad, hvor maden kom fra, hvem der lavede den, ved jeg ikke, men den var god og det var rart sådan at blive forkælet, det er jo sjældent vi har mulighed for at komme ud at spise.”\nGert og Helle fik pludselig mulighed for at møde andre familier, som mere eller mindre var i samme situation som dem.\n”Emil fik sin første kørestol da han var to-et-halvt år, og den var der mange nye udfordringer med og det kunne nogen af de andre forældre hjælpe os med. Det var en befrielse ikke at være alene mere, hvis du forstå, hvad jeg mener?”\n”Jo, det kan jeg godt forstå, og jeg bliver helt glad og lettet indeni på jeres vegne når du fortæller det her…”\n”De første par gange vi kom i småbørnstilbuddet, tænkte jeg en hel del over, hvor meget jeg egentlig havde savnet, ikke bare nogen mennesker men nogen ligestillede,” siger Helle og der er sådan en ro og eftertænksomhed i hendes stemme nu.\nMan får sin egen verden, en meget lille verden, når man passer sit handicappede barn, jeg havde utrolig meget brug for at spejle mig i de andre forældre, der forstod mine problemer og hvad jeg trængte til fra dem\n”Vi lærte så mange forældrepar at kende og lavede ting med dem. Udover vores mandage med Birgit Kirkebæk tog vi også børnene med i Zoologisk Have for eksempel, der plejede jeg at gå alene med Emil i kørestolen. Vi holdt diskoteksfester og Halloween for børnene og meget andet. Nu var der pludselig mange at tale med og lære noget af for Gert og mig, men først og fremmest havde især jeg, der går så meget alene med Emil i hverdagene, brug for de mandage. Man får sin egen verden, en meget lille verden, når man passer sit handicappede barn, jeg havde utrolig meget brug for at spejle mig i de andre forældre, der forstod mine problemer og hvad jeg trængte til fra dem. Det var også fantastisk, at kunne give dem noget af min erfaring. Vi talte om alt, også de meget personlige problemer, men du kan tro, at vi også grinede meget og var tilbuddet ikke blevet lukket, så havde vi alle fire gået der endnu, det er helt sikkert!”\n2017. Ned ad bakke\n”Jeg går ikke og siger til mig selv, at nu kan Emil ikke dét og dét mere, så hurtigt går det heller ikke, men når vi sidder og ser videofilm fra vores ferier, så… Altså, så kan jeg jo godt se, at det ikke går den rigtige vej eller hvad jeg skal kalde det. Der kommer hele tiden nye ting til, som ikke er godt, og jeg bliver meget berørt, når jeg ser de ferievideoer – det ville alle nok blive. Emil bliver dårligere og dårligere desto ældre han bliver. Jeg er meget ked af at begge hans arme og hænderne er blevet spastiske, det… Han bliver gradvist dårligere, jo, det gør han.”\nHelle sidder sådan lidt stille. Jeg lytter selv om hun ikke siger noget.\n”De har aldrig fundet Emils endelige diagnose, først var der det med hjertet og leveren, så epilepsien, så øjnene, så hjerneskaden, så alt det med maven og så fandt de ud af, at han kun var født med en nyre og nu er han blevet spastisk i det meste af overkroppen. I begyndelsen sagde lægerne mellem 10 og 30…”\n”Mellem 10 og 30, hvad, Helle?”\n“Hvad siger de nu?”\nHelle er oppe mange gange om natten.\n”Jeg skal lige tjekke om Emil har kastet op, det gør han en gang imellem, hans halslukkemuskel er ikke lige så god som hos os andre, derfor ligger han også altid på siden. Jeg lægger ham lidt anderledes, ikke nødvendigvis vender ham, jeg ligger ham bare i en anden stilling, så han har det rart. Jeg tjekker om hans hoved ligger godt på puden ellers flytter jeg også den lidt. Hvis det er varmt og han sveder for meget, hiver jeg lidt af dynen af ham, jeg skifter også hans savlesmæk, hvis han har savlet meget, men først og fremmest taler jeg til ham. Jeg kan berolige ham med min stemme. Jeg taler lige så stille, stryger ham lidt over håret, beroliger ham, så han kan sove igen.”\nHelle er hos Emil mellem 3-9 gange hver eneste nat.\n”I skal finde en politiker, der mangler en sag,” sådan sagde en af Emils læger, da han fyldte 18 år\n”Han er jo teenager,” griner Helle, da vi taler om Emils tøj.\n“De skal se smarte ud, de teenagere, og det er også min opgave, at han har noget ordentligt tøj på. Et normalt barn kan være sød og charmerende og selv gøre noget for at andre kan lide det, men det kan Emil jo ikke, så jeg sørger for at han ser lækker ud.” Helle griner lidt stille, så gentager hun:\n“Ja, lækker. Han er en lækker dreng.”\n18 år. Ud!\n”I skal finde en politiker, der mangler en sag,” sådan sagde en af Emils læger, da han fyldte 18 år.\nInd til den dag havde Emil hørt til Børne- og Unge Ambulatoriet på Rigshospitalet, der har været stedet, hvor Helle og Gert kunne få hjælp uanset hvornår på døgnet, de – Emil – havde brug for det.\n”Vi fandt meget hurtigt en nyrelæge, som blev en slags tovholder for os, og det har hun været i mange år. Hun hedder Ida Marie Schmidt, og jamen, jeg ved ikke, hvad vi skulle have gjort uden hende. Hun har været uundværlig, vi har kunnet ringe til hende om alt, ikke kun indenfor hendes speciale i nyresygdomme hos børn, men havde Emil symptomer på et eller andet, eller der var noget vi var bekymrerede over, så lyttede hun og viste os vejen til, hvem vi nu skulle tale med og hvad vi skulle spørge om.\nIda Marie Schmidt har været en kæmpe hjælp og støtte, jeg har aldrig mødt en læge, der kan lytte som hun kan og få gjort noget ved tingene, vi har aldrig en eneste gang følt, at vi forstyrrede hende eller ikke var velkomne eller var til ulejlighed – ALDRIG!”\nIda Marie Schmidt var der for os – for Emil – men nu er han jo blevet over 18 og så stopper alt det. Før var det hele, undersøgelser osv. koordineret fra Børne- og Unge Ambulatoriet, men nu skal vi ordne og koordinere alt selv, lungeafd, neurologisk afd, øjen afd, nyre afd.\nOg alle de afdelinger, der er brug for, var alt sammen fysisk samlet på Righospitalet før, nu skal vi køre rundt til forskellige hospitaler med ham, Glostrup Hospital, Herlev og flere endnu, det er utrygt for Emil. Han er blevet behandlet af de samme mennesker i 18 år, det samme sted, nu skal vi køre ham fra det ene sted til det andet. Det er synd for ham og det tager meget tid.”\n”Hvorfor hører Emil ikke til hos dem, der har med sjældne sygdomme at gøre?”\n”Det må du nok spørge om, og hvis han havde fået en overordnet diagnose, så hørte han til hos dem, men Emil har ikke nogen specifik diagnose, så ham lader de bare ”hænge” nu. Før havde vi for eksempel en ”åben indlæggelse”, og det betød, at når Emil fik lungebetændelse og for meget sej slim og ikke selv kunne få det op og heller ikke synke det som os andre, så kunne vi komme ind på Rigshospitalet uanset hvad klokken var og få taget et sug og også blive indlagt, hvis der var brug for det.\nNu skal vi på den almindelige skadestue og vente sammen med alle jer andre, jeg har intet imod at vente, det er ikke sådan dét, jeg siger, skal forstås, men vi skal i perioder meget ofte ind med Emil, han bliver rigtig, rigtig syg, og det var rart, da vi hørte til et sted, det var trygt før han blev 18. Det sluttede den dag. 18 år. Ud!\nJeg er vred over det, at der ikke er et sikkerhedsnet, en “station”, nogle eksperter der kan hjælpe min dreng og jeg sidder bare her og krydser fingre\nOg vi kender jo vores børn, os, der er forældre til handicappede børn. Vi kommer ikke bare rendende med det mindste, vi ved godt, hvornår det gælder og hvornår vi ikke kan klare det selv og har brug for en læge. Jeg er vred over det, at der ikke er et sikkerhedsnet, en “station”, nogle eksperter der kan hjælpe min dreng og jeg sidder bare her og krydser fingre. Jeg ved ikke, hvad jeg skal gøre, og jeg håber bare sådan på, at der er nogen, der vil hjælpe Emil og os, og alle der har handicappede børn, der er blevet 18 år. Jeg ved ikke hvilken politiker, der lige mangler den her sag, gør du?”\nEmil har en lift, men Helle og Gert synes det er nemmere at bære ham.\n“Han vejer jo kun 22 kilo,” siger Helle.\n“Jeg kan ikke bære 22 kilo, dét kan jeg ikke.”\n“Det kunne du godt, hvis du skulle,” siger Helle.\n“Nej, seriøst, det kan jeg ikke, måske en gang imellem, men hvor mange gange i løbet af et døgn bærer du, Emil?”\n“Det har jeg aldrig tænk på, men han skal jo op af sengen om morgenen og ned i den igen om aftenen, så skal han ind og ud af badet…”\n“Det var fire gange.”\n“Så skal han flyttes over i kørestolen og ud af den igen, flere gange om dagen. Nej, altså, som sagt har jeg aldrig talt eller tænkt på, hvor mange gange jeg bærer Emil om dagen. Jeg gør det bare… Det er det nemmeste…”\nBella Speranza – det smukke håb\nI en stor prøvesal dybt inde i Det Kgl. Teaters hjerte er en Mor ved at løfte sin drengs små fødder op på det sorte flygels ene side så drengen kan mærke vibrationerne fra pianistens spil.\nDet er Emils fødder, og Helle der er Moren. Rundt om flyglet står børn i danse- eller træningstøj og bare fødder, de fleste har deres forældre med. Nogen børn er i kørestole; andre, der kan gå uden hjælp, er kravlet ind under flyglet og ligger med lukkede øjne og nyder at blive omsluttet af musikken og for en stund kunne flyve vægtløst.\nDet er som om de børn åbner noget gemt og glemt hos alle de mennesker, de møder,” siger Sorella Englund, Kgl. Solodanser og balletinstruktør\nDer går en fotograf rundt blandt børnene, der ikke ænser ham eller at han tager billeder af dem. De kender Lars Nybøll, han tager billeder af dem, der kommer til Bella Sperenza en gang om ugen, i sæsonen efterår og vinter, og han har mere end 100.000 billeder af børnene, forældrene og de mennesker, der brændende har skabt Bella Sperenza, som er en lille planet af livgivende musik, dans og nærvær, bevægelse og kram, samvær og glæde og meget mere for ikke kun fysisk, men også psykisk handicappede børn og unge.\nOprindeligt var det Kgl. Solodanser og nu balletinstruktør Sorella Englund og hendes kollega, balletdanseren Charlotte Khader, der med Sorella Englunds ord, ville give noget til ”de børn, der bliver fravalgt og ikke tilvalgt, de børn vil vi være sammen med, dem har vi valgt, Charlotte og jeg, og nu har også alle andre, der er med i Bella Sperenza valgt de børn.\nVores oprindelige drøm var at invitere de børn, som der ikke er mange, der ønsker at se eller vil ha’ og ikke invitere ind, og det var lige præcis dem, Charlotte og jeg drømte om. De fysisk og psykisk kronisk syge børn og deres forældre, ville vi vise, hvor meget musik, dans og bevægelse kan gøre, og vi ville understrege, at de var mere end velkomne her hos os på Det Kgl. Teater og nu… Jamen, de er allesammen blevet vores dyrebare familie,” siger Sorella Englund med en dybt berørt stemme.\n“Charlotte og jeg ville kun give børnene det bedste af det bedste musikalsk, og så var der kun én vi kunne spørge, og det var pianisten her fra Det Kgl. Teater, Kim Helweg. Han sagde ja på stedet og “Bella Børnene” er også blevet modtaget så vidunderligt af alle andre på teatret, alle, det er som om de børn åbner noget gemt og glemt hos alle de mennesker, de møder,” siger Sorella Englund.\nDet Kgl. Teaters store balletstjerner kigger af og til forbi om onsdagen når Bella Sperenza – der betyder “Smukt Håb” på italiensk – danser med Charlotte og Sorella. Balletmester Nikolaj Hübbe, der generøst lægger prøvesal til, er også forbi af og til.\n“Alban Lendorf kørte rundt med Emil og hans kørestol, da han var på besøg for at danse for os, og det var min veninde, der er stor fan af Alban, meget misundelig over, men hendes barn var syg den dag…” fortæller Helle, der til efteråret deltager med Emil for sjette år i træk.\n“Det er gratis at deltage,” siger Sorella Englund. “Selvfølgelig er det, dét. Kærlig skal ikke koste noget. Kærlighed er et valg og Kærlighed er gratis i Bella Sperenza.”\nKong Emil, den rolle spillede Emil i en forestilling, der var skrevet specielt til Bella Sperenza-børnene, en forestilling hvor scenefolkene, systuen, lys- og lydfolkene, enhver der var med på den lille “produktion”, var fra Det Kgl. Teater og alle arbejdede de lige så gratis, som det var Sorella Englund og Charlotte Khaders drøm med Bella Sperenza fra begyndelsen.\nI stykket blev en svaneprinsesse bortført af en røver, og Kong Emil hvad lavede han?\n“Emil? Han sad i sin kørestol og så hamrende godt ud!” siger Helle og griner stolt.\nEmil kan høre og genkende sin Mors stemme. Og sin Fars. Og sin Søsters. De kan tale ham til ro, de bærer ham, de elsker ham.\nEmil og hans mor Helle. Foto: Lars Nybøll, Bella Esperanza.\nDu kan læse mere om Bella Speranza på deres hjemmeside her. Bella Speranza er også på Facebook.\nFotograf Lars Nybøll har givet POV International lov til at bruge hans billeder af Emil fra Bella Sperenza. Du kan se flere af hans billeder her.\nDk4’s dokumentar fra 2015 i to dele om Bella Speranza, De sjældneste, kan ses her.\nTak fordi du læste med! Mobile Pay 28689830. Kærlig hilsen Synnøve\nTags: Bella SperanzaBirgit KirkebækCharlotte KhaderDet Kgl. TeaterIda Marie SchmidtKong EmilSorella EnglundSynnøve Søe\nEmil vejer 22 kilo. Han er 124 cm høj. Emil har aldrig sagt et eneste ord.\n”Den grimme ælling” er alt for sørgelig, men en gang imellem hører Frederik den alligevel og\n342 dage. Ikke en gang et helt år. Den 25.juli 1960 rejste den amerikanske forfatter og\nRejs en statue af general Christensen\nUS Open: Milos Raonic withdraws because of wrist injury\nForegående Previous post: De ventende og de glemte\nNæste Next post: DERUDEFRA: “Gør nu hvad jeg siger” – når kroppen gør oprør\n”Borderline er så massivt, fordi man hele tiden bliver beskyldt. Der er\nPOV International vil løbende gennem 2017 offentliggøre en kalender over udstillinger, foredrag\nLolland Kommune har en vision om at blive en almindelig gennemsnitskommune med\nJakob Brønnum: Normalitetens generobring i det danske samfund\nDansk Folkepartis Søren Espersen begik en spændende klumme forleden. I klummen gav\nLørdag deltog Venligboerne København i Copenhagen Pride for anden gang. Bevægelsen er


Den er billigere, bedre og mere veldesignet end nogen foldbar mobil vi hidtil har set. Med Galaxy Z Flip3 er vi endelig klar til overgive os til en foldbar fremtid\nHar du virkelig brug for en foldbar mobil? Er det egentlig ikke til mere besvær end gavn, at man skal gå og folde den hele tiden? Det er legitime spørgsmål, mange sikkert stiller sig selv, når de overvejer springet til denne type mobil. Men sagen er måske, at man bør anskue det lidt anderledes: Har du brug for en god smartphone, og kunne det egentlig ikke også være fedt, hvis den kunne foldes?\nFørst og fremmest en god mobil\nBetegnelsen “foldbar mobil” og et navn som Galaxy Z Flip sætter folde-funktionen i fokus, men det er vigtigt at slå fast, at Galaxy Z Flip3 først og fremmest er en god smartphone.\nSelvom du ikke folder den en eneste gang – og det kan du faktisk godt lade være med, selvom Z Flip3 så vil være et lidt besynderligt valg af mobil – er det grundlæggende en rigtig glimrende smartphone, der giver dig, hvad du forventer af en mobil i den bedste klasse. Den har lynhurtig skærm med Samsungs fineste teknologi. Et 120Hz Dynamic AMOLED 2X FHD+-display med 1200 nits lysstyrke og HDR10+ understøttelse.\nBilledet er farvestærkt, kontrastrigt og flydende, du må blot vænne dig til et lille bump, der hvor folden er. Det er kun noget du mærker, ikke noget du nødvendigvis ser.\nDertil kommer en Snapdragon 888-processor, som giver dig ydelse på niveau med markedets bedste Android-mobiler. Vi oplevede lidt udsving i grafikkræfterne, da vi benckmarkede, men i praktisk brug, ved såvel lette hverdagsopgaver som gaming og videoredigering var oplevelsen intet andet end smidig.\nAlt det basale er således i top, herunder også egenskaber som Wi-Fi 6, 5G-forbindelse, trådløs opladning, både den ene og den anden vej samt mere eller mindre alt hvad du ellers kan forvente en topmobil.\nDertil kommer så muligheden for at folde, som du i princippet kan bruge eller lade være. Den giver dog en række fordele, som vi må erkende er svære ar undvære, når du har vænnet dig til dem. Selvfølgelig først og fremmest den, at du kan klappe mobilen sammen, så den fylder mindre. Der er således ikke den store risiko for, at den stikker op af lommen, hvis du har den i bukserne – den buler dog mere ud i sammenklappet tilstand, hvilket kan være knap så hensigtsmæssigt, hvis du bærer stramme jeans.\nSkærmen beskyttes desuden, når mobilen er klappet sammen. Med Gorilla Glass Victus på ydersiden er det derfor ikke tvingende nødvendigt med et cover til mobilen. Glasbelægningen er dog ikke fuldstændig ridsesikker. Vi fik afsat en halvdyb ridse på vores testmodel.\nDertil kommer den måske mindre indlysende – men ikke mindre geniale egenskab – at mobilen kan stå af sig selv. I halvt udklappet tilstand fungerer den ene halvdel som en fod. Du kan derfor se YouTube, videochatte og mange andre ting uden at holde mobilen. Alle apps kan bruges i flextilstand, hvor indholdet kommer op i den øverste del, mens kontrolfunktioner, der passer til appen figurere i bunden. Er der eksempelvis tale om en musiktjenester, vil du få kontrolknapper til musikafspilning. I YouTube vil du få kommentarfelt her. Det giver en helt anden måde at bruge mobilen på.


Din virksomhed vil kun blive vellykket i det omfang dine medarbejdere overholder virksomhedspolitikken og selskabsreglerne. Når dine arbejdere overtræder disse politikker og regler, skal du have et disciplinært system på plads for at sikre, at du træffer de rette korrigerende foranstaltninger. De typer disciplin, du administrerer, kan variere fra mild til svær, afhængigt af overtrædelsen. Disse former for disciplin spænder fra verbale advarsler for at begrænse medarbejderrettigheder, disciplinære vurderinger og endog opsigelse. Målet med disse typer disciplin er imidlertid ikke at straffe dine arbejdere - det er at opretholde en positiv og produktiv arbejdskultur.\nUdstedelse af verbale advarsler\nVerbale advarsler er en af de mest almindelige typer disciplin på arbejdspladsen og er typisk det første skridt i en progressiv række disciplinære foranstaltninger. I de fleste små virksomheder udsender medarbejderens tilsynsførere - uanset medarbejderens status - verbale advarsler. For eksempel, hvis du ejer en virksomhed og en af dine mellemledere er konsekvent forsinket for arbejde, kan du udstede advarslen eller instruere en højtstående medarbejder til at gøre det. Verbale advarsler er det første skridt i progressive disciplinpolitikker, og de er ofte alt, hvad der er nødvendigt for at opmuntre eller motivere en medarbejder til at rette op på ugunstig arbejdspladsadfærd.\nUdstedelse af en skriftlig påstand\nSkriftlige påstande er den type disciplin, du implementerer, hvis en medarbejder fortsætter med at krænke arbejdspladsstandarder eller regler. Også kendt som en "medarbejderskrivning", er de ofte det andet trin, efter at en verbal advarsel ikke har resulteret i forbedret adfærd. Typisk skriver medarbejderens vejledende en detaljeret redegørelse for adfærd eller handlinger, der skal ændres, samt hvilke skridt virksomheden skal tage, hvis denne adfærd eller handling ikke forbedres. For eksempel kan sædvanlig tardiness føre til en medarbejderopskrivning, der tyder på opsigelse, hvis medarbejderen ikke begynder at vise sig på tid. Når du har gennemført en medarbejderskrivning, skal du sikre dig, at din medarbejder læser og underskriver dokumentet, og placerer dokumentet i personens personaledatabase.\nGennemførelse af præstationsforbedringsplaner\nPrestationsforbedringsplaner er effektive former for disciplin, hvor du opretter en detaljeret plan, der identificerer områder til forbedring, og en række trin, som din medarbejder skal gennemføre for at opfylde en acceptabel præstationsstandard. Disse forbedringsplaner skabes ofte, når en medarbejders jobpræstation er faldet langt under minimumsstandarden. Hvis du for eksempel ejer et telemarketingfirma med mindst 500 udgående opkald pr. Måned, og en medarbejder konsekvent logger 150 opkald pr. Måned, kan det være en fordel at oprette en præstationsforbedringsplan. Planen skal omfatte handlingsbare og opnåelige forbedringsforanstaltninger samt kvantitative og kvalitative milepæle. Enhver mulighed for fremskridt eller til incitamenter, såsom en bonus, sættes i venteposition, indtil medarbejderen opnår planens mål.\nUdstedelse af en skriftlig suspension\nSkriftlige suspensioner er former for disciplin, du kan bruge når verbale advarsler, skriftlige påstande og præstationsforbedringsplaner har mislykkedes. Du skal dokumentere medarbejderens adfærd eller handlinger, bemærk de korrigerende foranstaltninger, du forsøgte at gennemføre og angive, hvorfor du udstedte suspensionen. Egregious adfærd eller medarbejderhandlinger, der truer sundhed og sikkerhed for dem på din arbejdsplads, er typisk gyldige årsager til en suspension. Det er vigtigt at forstå, at en suspension ikke blot fratager din medarbejder en lønseddel, men at det også kan påvirke denne persons evne til at konkurrere om kampagner og arbejdsopgaver, selv efter at medarbejderen er genindført.\nAfslutning af en medarbejder\nNår alle andre former for disciplin ikke har resulteret i forbedring, kan din endelige mulighed være at overveje opsigelse. Dette er et drastisk trin, men det kan være nødvendigt, hvis du har opbrugt alle andre muligheder. I nogle tilfælde kan du udstede en endelig skriftlig advarsel om, at opsigelsen vil følge, hvis medarbejderens adfærd ikke korrigeres. Afslutning af en medarbejder sker, hvis den medarbejder fortsætter med at udvise adfærd, som er skadelig for din virksomhed og for dine andre arbejdere.


Hverdagsmirakler: Hvor lang tid tager det at ændre en vane?\nJeg har taget udgangspunkt i et interview med Torben Wiese, som kalder sig vanebryder og er indehaver af firmaet Habitmanager®, der hjælper private og virksomheder med at bryde deres vaner.\nHvad er en vane og hvorfor har vi dem?\n”En vane skabes ved, at man ubevidst gentager en handling over lang tid (…) Det er livsnødvendigt for os at have vaner, fordi hjernen sparer energi, når vi gør ting automatisk. Vi ville ikke kunne fungere, hvis vi ikke havde vaner – vi ville for eksempel ikke vide, hvad vi skulle gøre, når vækkeuret ringer om morgenen. Banale spørgsmål, som om vi vil have kaffe eller te, ville også tage for lang tid at overveje. Vaner gør dagligdagen lettere. Den anden grund til, at vaner er svære at bryde, er, at de giver os en følelse af tryghed, fordi vi gør noget, vi kan og er vant til at gøre. Vores 80.000 år gamle krybdyrhjerne sætter lighedstegn mellem vaner og tryghed. Hvis vi skal bryde en vane, skal vi derfor aktivere den nyere del af hjernen, hvor vores fornuft dominerer, nemlig frontalpandelapperne, siger Torben Wiese”.\nEr vaner gode og dårlige?\nI stedet for at kalde det dårlige og gode vaner, vælger Torben Wiese i stedet at referere til dem som begrænsende eller værdifulde: ”Det der afgør om en vane er værdifuld eller begrænsende, er ikke om den føles god, for det gør alle vaner, men om den hjælper eller forhindrer os i at nå vores mål. Det betyder paradoksalt nok samtidig, at har vi ingen mål, ja så kan alt være lige godt eller skidt – og derfor er mål vigtige. Igennem vores arbejde med vaner reducerer vi risikoen for at ende i uønskede situationer, øger muligheden for at nå vores mål og opnår måske endda mere, end vi troede var muligt, siger Torben Wiese”.\nMen hvor lang tid tager det så at skabe nye vaner?\n”Når vi bryder vaner og skaber forandringer i vores liv, stimulerer vi vores hjerneaktivitet, fordi hjernen bruger energi på nye indtryk. Når vi for eksempel prøver en ny sportsgren, opstår nye tanker, og vi får nye ideer. Undersøgelser viser, at det tager 21-29 dage at bryde en vane, idet det tager tid for hjernen at danne nye vaner. Men ofte går det hurtigere, afhængigt af hvor motiveret man er. I starten er det som regel hårdt, når man skal bryde en behagelig usund vane, men det gælder kun indtil, man får den erstattet af en ny og sundere vane. Mange mennesker er enten for hårde imod sig selv eller for bløde over for sig selv, når de falder tilbage i den gamle vane. Hvis du falder tilbage i den gamle vane, så spørg igen dig selv, hvad det mindste er, du kan gøre for at komme videre – og så start der, hvor du var kommet til, siger Torben Wiese”.\nMin næste vane skal være:\n- Bruge tandtråd hver aften\n- Spise 2 spsk knuste hørfrø hver morgen (i smootien) for at få dækket mit omega 3 behov\nHvad skal din næste vane være, eller hvilken af dine vaner skal opgraderes?\nIndsendt af Maj Juul kl. 17.57


Kolding-firma spekulerer i elpriser - tjener mere end på aktier | TV SYD\n05. okt 2017, kl. 08:19\nKolding-firma spekulerer i elpriser - tjener mere end på aktier\nSiden Nordic Power Tradings fond blev stiftet i 2010 har selskabet leveret 359 procent i afkast til investorerne.\nKolding-baserede Nordic Power Trading spekulerer i elpriserne. Og det gør de så godt, at afkastet er langt højere end afkastet på aktier.\nDet har været en lukrativ forretning for investeringsselskabet Nordic Power Trading med base i Kolding at spekulere i elprisen.\nSelskabet handler med elkontrakter på børsen Nasdaq Commodities. Her køber de kontrakter på el af producenterne og sælger så videre til detailleddet, der skal have afdækket sin risiko.\n- Der er mange, der vil handle til nogle faste priser. Producenterne skal have solgt. Industrien skal købe. Og det er der, hvor tradere som Nordic Power Trading kommer ind i billedet og hjælper den her markedssituation, siger Bjarne Walbech, direktør og ejer i Nordic Power Trading.\nOg i de handler har investeringsselskabet været så dygtige til at forudsige elprisen, at afkastet langt overgår aktiemarkedets.\nAlene i løbet af i år har Nordic Power Trading sikret et afkast på 40 procent. Det er mere end det dobbelte af aktierne i C20-indekset, der ellers er steget flot sammenlignet med udlandet.\nTendensen med stort afkast på elhandel har varet flere år.\nAfkast på elhandel kontra to aktieindekser siden 2010. Foto: TV2\nI samme periode har de danske C20-aktier givet et afkast på 207 procent, mens aktierne i det toneangivende amerikanske S&P500-indeks har givet en gevinst på 127 procent.\nEl er - som bekendt - en råvare, som er umulig at lagre i større mængder. Så strømmen produceres i takt med forbruget. Det giver et dynamisk forhold mellem udbud og efterspørgsel. Og det gør det, ifølge Nordic Power Trading, attraktivt at investere i.\n- Det er et marked, hvor vi ser rigtigt gode muligheder. Hvor vi er gode til at slå til. Når man ser det på den længere bane, så er det bare et godt marked at være positioneret i og have noget med i sin portefølje, siger Bjarne Walbech, direktør og ejer i Nordic Power Trading.\nPriserne på el er præget af de varierende nedbørsforhold i Norge og Sverige, hvor elproduktionen er domineret af vandkraft. Ligeledes spiller sol og vind ind, ligesom eksempelvis en varm sommer, hvor aircondition-anlæggene kører for fuld kraft, skaber en større efterspørgsel. Og det gør elmarkedet meget volatilt.\nElpriser 1992-2016 Foto: TV2\nGrafikken ovenfor går tilbage til 1992 og viser de ekstreme udsving på det nordiske elmarked. I 2003 var prisen pr. megawatttime over 100 euro på grund af både tør og kold vinter, mens prisen andre år er tæt på nul.\nMen selv om Nordic Power Trading har skabt store afkast på elhandlen, så er det ikke en krukke med gratis – og risikofrit – guld, der bare står og venter på at blive samlet op.\n- Det nordiske elmarked er et af verdens allermest volatile markeder. Det er et marked, hvor priserne høvler op og ned i en grad, som vi eksempelvis slet ikke ser på oliemarkedet eller aktiemarkedet, siger Anders Houmøller, der har over 20 års erfaring fra elindustrien og i dag er ejer i Houmøller Consulting.\n- Hvis man får købt, når priserne er lave, og solgt, når priserne er høje, så kan man tjene rigtigt mange penge. Som investor skal man bare være opmærksom på, at risikoen er høj. Der findes jo den tommelfingerregel, at hvis man vil have et højt afkast, så må man også acceptere en høj risiko. Og det her er et marked med meget høj risiko, siger Anders Houmøller.\nStormlavtryk strejfer Danmark - med silende regn


Gruppe E overblik\nVM 2018 Gruppe E\n15 maj 2018 07:04:34 CET\nBrasilien ser ud til at være det bedste hold i Gruppe E, der ellers må sige at være en åben gruppe blandt de tre andre lande, hvor der er mange, der nok vil have et øje på Costa Rica efter deres præstationer for fire år siden.\nBrasilien - Er et seriøst bud på at vinde deres sjette verdensmesterskab, selvom den store stjerne, Neymar, der brækkede foden i februar, kan være lidt tvivlsom op til slutrunden.\nStadigvæk, hvis han ikke skulle komme med, er der en masse offensivt talent på holdet. Spørgsmålet er nærmere, om deres defensiv kan klare testen mod verdens bedste nationer? Det gik ikke så godt i semifinalen mod Tyskland i 2014, og hvis Brasilien igen taber i semifinalen, giver det 5.00, mens det giver 7.00, hvis de taber i finalen.\nSchweiz - Har været svære at slå, og en stærk defensiv i kvalifikationen kan tyde på, at det også vil være tilfældet i Rusland. 2.00 hvis de går videre fra gruppen.\nDe har en masse erfaring på holdet, især i bagkæden, men længere fremme af banen skal nogle træde i karakter og støtte Xherdan Shaqiri, hvis de skal gå videre fra gruppen.\nCosta Rica - Den store overraskelse fra 2014 er tilbage for mere, og det samme er mange spillere fra det hold, der imponerede i Brasilien.\nDe håber på, at erfaringen kan hjælpe dem, for selvom det var en god kvalifikation, så har deres seneste resultater i venskabskampene ikke været gode.\nSerbien - De blev nummer et i en svær kvalifikationsgruppe, men det var alligevel ikke nok til at redde landstræner Slavoljub Muslins job.\nHan er blevet erstattet af Mladen Krstajic, og opfordringen til ham har været at benytte nogle af de yngre spillere - de vandt U20-VM i 2015 - så der skulle være nok talent at arbejde med.\nDe har dog en erfaren kerne med Premier League-spillerne, Nemanja Matic og Dusan Tadic, der vil hjælpe holdet fremad, og det giver 2.20, hvis de går videre fra gruppen.\nCosta Rica v Serbien - Søndag 17. Juni 2018, 14.00, Samara\nBrasilien v Schweiz - Søndag 17. Juni 2018, 20.00, Rostov-on-Don\nBrasilien v Costa Rica - Fredag 22. Juni 2018, 14.00, St Petersburg\nSerbien v Schweiz - Fredag 22. Juni 2018, 20.00, Kaliningrad\nSerbien v Brasilien - Onsdag 27. Juni 2018, 20.00, Moskva (Spartak)\nSchweiz v Costa Rica - Onsdag 27. Juni 2018, 20.00, Nizhny Novgorod\nFlere nyheder - VM 2018 Gruppe E\nFred: Der er interesse fra Premier League\nHoldprofil: Costa Rica


Danskhed i middelalderen - National bevidsthed hos Saxo og i andre danske krøniker\nDet er en udbredt opfattelse, at den nationale bevidsthed er et moderne fænomen. I mange år har påstanden lydt, at folk før det 19. århundrede ikke opfattede sig selv som en del af et folk eller skænkede deres nationalitet en tanke.\nMiddelalderhistorikeren Adam Wagner udfordrer nu denne fortælling og viser, at den nationale bevidsthed allerede fandtes i middelalderen, hvor nationalitet, sprog og fælles afstamning havde såvel kulturel som politisk betydning.\nDanskhed i middelalderen er et grundigt historisk studie i nationale forestillinger i dansk middelalder. Bogen bygger på en indtrængende læsning af Saxo Grammaticus’ Gesta Danorum og andre centrale kilder fra perioden.\nBogen er den første af sin art, der forsøger at trænge til bunds i den enkelte forfatters opfattelse af, hvad det nationale og hvad det danske er. Derved giver den et mere sikkert grundlag for diskussionen om danskhed og national identitet.\nAdam Wagner (f. 1975) er mag.art. i historie på en magisterkonferens om nationsbegrebet hos Saxo. Han er desuden forfatter til bogen Tobak til tiden og har været ansat ved en række danske museer.\nUdgiver: Munch & Lorenzen\nHome Bog & Papir Bøger Faglitteratur Historie, Mytologi og Religion Danskhed i middelalderen - National bevidsthed hos Saxo og i andre danske krøniker Munch & Lorenzen


Hjem » Adware » Incredibar Toolbar\nGuide til fjernelse af Incredibar Toolbar\nArtikel Visninger::\t31424\nIncredibar Toolbar eller MyStart I Incredibar Toolbar er en browser annonce på, som er installeret uden brugerens samtykke. Værktøjslinjen uønskede kan være installeret på de mest populære internet-browsere efter en bundtede overfÃ¸rsel af kompromitteret fri software. Infektionen også kunne kategoriseres som adware eller en browser flykaprer, , fordi det gør både: det præsenterer irrelevante reklamer og ændrer browsere indstillinger. Dermed, selvom programmet ikke synes at være farligt, det bør fjernes fra browseren og system, fordi infiltreringen af browserhjælpeobjektet faktiske hensigter kan kun kendes udviklerne af værktøjslinjen.\nUd over at vise værktøjslinjen MyStart ændrer infektionen browserens indstilling, hvilket kan medføre nogle problemer for brugeren. Eksempelvis browserens startside ændres eller omdirigeret til infektionens "officielle" webside mystart.incredibar.com; således, i stedet for regelmæssige startsiden som Google.com eller andre, du vil forventes at bruge den irriterende infektion Gennemse side. Infektionen kan desuden kompilere dine bogmærker liste med ukendte websteder, som du ikke bør besøge for at minimere chancer for at inficere computeren ufrivilligt ved adgang til usikre websteder. Incredibar Toolbar også justerer DNS-indstillinger, og de fleste vigtigere er det kan indsamle oplysninger om de websteder, du besøger og du udføre handlinger. Dette er den vigtigste faktor hvorfor du bør fjerne Incredar værktøjslinjen, så snart du finde den på din Internet Explorer, Firefox eller anden browser.\nSom infektionen ikke genkendes som skadelige af flertallet af sikkerhedsprogrammer, kan du finde at din antivirussoftware selv under scanningen af systemet ikke kan registrere og fjerne Incredibar Toolbar. Dette sker, skyldes, at denne type software genkendes typisk som et browserhjælpeobjekt, hvilke operativsystemer ikke behandle som infektiøs. Det kan desuden ikke være nok til at slette opskæring programmet ved hjælp af værktøjet Tilføj eller fjern programmer, fordi infektionen kan have nogle skadelige komponenter skjult i systemet. Derfor scan computeren med et magtfulde spyware fjernelse program så ubehagelige infektionen fjernes straks.\nDownload Incredibar Toolbar-fjerner*


USA: Kina udnytter afrikanske lande og skaber korruption - Avisen.dk\nUSA: Kina udnytter afrikanske lande og skaber korruption\nUSA's udenrigsminister, Rex Tillerson, siger forud for en rundrejse i Afrika, at Kinas syn på udvikling i afrikanske lande fremmer afhængighed og truer stabilitet på længere sigt. Foto: Saul Loeb/AFP\nTillerson siger, at Kinas syn på udvikling i Afrika fremmer afhængighed og truer stabilitet på længere sigt.\n6. marts 2018 20:26\nDen amerikanske udenrigsminister, Rex Tillerson, advarede tirsdag om, at Kinas syn på udvikling i Afrika "opfordrer til afhængighed" og undergraver landenes suverænitet.\nForud for en rundrejse i en række afrikanske lande siger Tillerson, at den asiatiske supermagt i sine aktiviteter på det afrikanske kontinent benytter sig af blandt andet røveriske lånetyper, korruption og udvandede kontrakter.\nHan sætter den fremfærd op mod den amerikanske, som indebærer partnerskab med afrikanske lande om opbygning af retssamfund og demokratisk udvikling.\n- Kinas investeringer har potentialet til at gøre noget ved Afrikas tilbagestående infrastruktur, men de fører til stigende gæld og kun ganske få job, siger Tillerson, der talte på George Mason Universitet i Washington tirsdag forud for sin afrejse til Etiopien.\n- Når denne fremgangsmåde kobles sammen med politisk og økonomisk pres, så er det til fare for Afrikas naturressourcer og kontinentets langsigtede økonomiske og politiske stabilitet.\nPå en ugelang rundrejse skal den amerikanske udenrigsminister rejse fra det østlige til det vestlige Afrika med stop i Etiopien, Kenya, Djibouti, Tchad og Nigeria.\nI udmeldingen om USA's og Afrikas fremtidige forhold siger Tillerson, at amerikanerne ser en "strålende fremtid" for Afrika, mens kontinentets befolkningstal øges.\nHan fastslår, at Trump-administrationen er opsat på at redde liv i Afrika, og han bebuder endnu en halv milliard dollar (omkring tre milliard kroner) i humanitær hjælp til kampen mod sult og hungersnød. Pengene går især til Sydsudan og Somalia samt de lande, som Tillerson besøger i de kommende dage.\nKinas præsident, Xi Jinping, har lanceret storslåede planer om udviklingen af den gamle Silkevej fra Kina til markeder i Afrika, Mellemøsten og Europa, hvor nye netværk af veje, jernbaner, rørledninger og havne skal bringe de forskellige verdensdele langt tættere.


Gabba Gabba Hey! Gabegnagare vinder Sunday Warm-Up! - PokerStars DA Blog\nMed SCOOP kørende kunne man måske helt have glemt den ugentlige Sunday Warm-Up. Men spillerne hos PokerStars havde ikke glemt det, da 4.107 mødte op og sørgede for at denne uges garanterede $750.000 blev til $821.000.\nDe 630 spillere, som endte med at få penge med hjem fra dagens turnering, havde alle bestemt sig for at tage førstepræmien på $105.960, men kl. 5 imorges var der kun 10 spillere tilbage. Da Gabegnagare floppede et set i toere og slog pistecaloze ud, så sprang boblen og følgende finalebord var fundet inkl. danske xMillet6La som nr. 2 i chips:\nSeat 1: hoodini10 (2,806,383)\nSeat 2: Brett Favre (1,423,770)\nSeat 3: HGoblin (4,596,504)\nSeat 4: manitu895 (2,434,278)\nSeat 5: jasondvk (3,051,036)\nSeat 6: Gabegnagare (5,763,506)\nSeat 7: xMillet6La (6,995,409)\nSeat 8: Kameleont (8,010,731)\nSeat 9: JohnnyDepp (5,897,383)\nTidligere havde vi bl.a. mistet sneker fra Vanløse på 20. pladsen, ministerborg fra Århus på 29. pladsen og Madsen88 som nr. 52. Vi havde dog stadigvæk en dansker tilbage, men det blev en hektisk start for xMillet6La fra Silkeborg. For de første 19 potters vedkommende blev de fleste potter taget ned af den mest aggressive spiller, hvilket oftest var hoodini10. Han tog nok potter ned uden modstand til at have doblet sin stack, da han røg i clinch med vores danske ven xMillet6La. Med blinds på 80.000/160.000 og en 16.000 ante åbnede xMillet6La til 480.000 i anden position, og hoodini10 var eneste caller i hijack. Floppet kom Ac Ks 7s og der blev bet callet. Men Tc på turn bettede xMillet6La nu 1.760.000 og det var en svær beslutning for hoodini10, da bettede ville kræve halvdelen af hans resterende stack. Han endte dog med at gå all in med As Qs, som blev callet af xMillet6La med Ah 7d, som var den bedste hånd med to par. Desværre kom Kc på river, og det gav hoodini10 to par med bedre kicker, som gjorde ham til chipleader med næste 9.8 millioner.\nRigtig surt for xMillet6La, som dog allerede i næste hånd fik hentet lidt af da tabte ind, da han slog første spiller ud fra finalebordet. Brett Favre sendte nok et par bønner mod himlen, da han endte all in med As Ks, da han 3-bettede sin short stack all in efter et åbningsraise fra Kameleont. Men xMillet6La sad med Tc Td, og de holdte hele vejen, da floppet kom 6h 2s Qc Js 7c, hvormed Brett Favre blev sendt hjem på 9. Pladsen med $6.653,34.\nSelvom XMillet6La fik lidt ekstra chips, så kom han sig aldrig helt fra at være blevet bad beatet af hoodini10. Med kun 2,2 mio. valgte han desværre det forkerte tidspunkt til at stjæle blinds i position, da han gik all in med 5s 4s for kun at rende ind i Ah Ac hos JohnnyDedd. Ingen mirakel kort på bordet og den uheldige xMillet6La mådte forlade turneringen som nr. 8 med $10.267,50 på lommen.\nDerefter gik spillet slag i slag. Manitu895 røg ud som nr. 7 og med spillerne tæt på hinanden i toppen røg HGoblin som nr. 6, da han var involveret i to hænder kort efter hinanden.\nHoodini10 og Gabegnagare styrede klogt spillet og det endte da også med en HU-dyst imellem disse to. Hoodini10 startede meget aggressivt ud, men Gabegnagare virkede meget opsat på at matche sin modstanders ammunition, selvom han ikke havde helt så mange skud i bøssen. Han vandt godt i de første par potter ind til følgende udspillede sig:\nMed en heldig river fandt Gabegnagare sig pludselig igen i spidsen, hvor det er sjovt at være med. Derefter gik der heller ikke længe før vi fik hånden, som skulle afgøre turneringen. Hoodini10 åbnede til 900.005 på knappen og Gabegnagare callede i BB, hvorefter floppet kom 5s Th Qh. Gabegnagare check callede et bet på 1.355.000, hvorefter turn kom 6s. Igen checkede Gabegnagare for blot at min raise bettet fra hoodini10 på 2.855.000. Hoodini10 røg helt i bund med timebanken, men endte til sidst med at gå all in for 16 mio. Det var lige hvad Gabegnagare håbede på, da han hurtigt kaldte med Tc 6d for 2 par imod hoodini10's Qc 2d for toppar. Jc på riveren afgjorde turnering og sendte $105.960,60 til Gabegnagare og $73.926 til hoodini10.\nStort tillykke til alle finalebordsdeltagerne!


Futuriblerne » BACKCASTING SOM BESLUTNINGSVÆRKTØJ (1)\nBACKCASTING SOM BESLUTNINGSVÆRKTØJ (1)\nAf mag. scient. soc. Torben Bo Jansen († 2007)\nTidl. Generalsekretær for Selskabet for Fremtidsforskning\nEn organisations eller afdelings fremtid kan sammenlignes med statuen i stenen. Det er billedhuggerens forestillinger om statuen, der bestemmer, hvorledes stenen hugges til. På samme måde er det ledelsens forestillinger om organisationens eller afdelingens muligheder og krav, der er rettesnoren for beslutningerne om, hvorledes den skal udvikles. For både billedhuggeren og lederen gælder, at alting skabes to gange: Først i tankerne og derefter i virkeligheden.\n‘Statuen i stenen’ er billedsprog, som ikke umiddelbart kan omsættes i praksis. Den praktiske fremgangsmåde for at ‘tegne og derefter skabe statuen i stenen’ er værdibaseret backcasting som beslutningsværktøj.2\nUdgangspunktet for backcasting er en beslutning om et udviklingsmål (’statuen’), der skal virkeliggøres i en forestående periode. Valget af mål bygger på dels værdiforestillinger, dels den aktuelle tilstand. Planen for opfyldelse af det konkrete udviklingsmål (‘tilhugning af stenen’) fastlægges på grundlag af tilbageregning. Tilbageregningen kan foregå mere intuitivt eller på systematisk og dokumenterbar måde. Efter formulering af de konkrete ændringer, som trin for trin angiver ‘vejen’ fra målopfyldelse til nu-situationen, angives de handlinger eller fremgangsmåder, der fører fra trin til trin, idet man starter med nu-situationen. Til sidst samles handlingerne i en sammenhængende og afbalanceret plan med angivelse af tidsterminer, omkostninger og ansvarlige.\nBackcasting er i praksis velkendt, f.eks. fra planlægning af en ferie. Så starter man også med at vælge mål på grundlag af værdiforestillinger. Når man har besluttet, at man vil være ‘der og der’ på ‘det og det’ tidspunkt, så regner man tilbage, hvornår man skal tage af sted, og derefter hvornår man skal pakke osv. osv. I den forstand bruger de fleste backcasting.\nBackcasting contra forecasting\nBeslutninger på grundlag af forecasts eller prognoser bliver ofte opfattet som udtryk for fremtidsorienteret ledelse. Det er en misforståelse.\nSamfundslivet forudsætter, at mennesker handler på forudsigelig og velkendt ‘måde i det daglige. Den daglige adfærd bygger derfor på forudsigelser – af togdriften, overholdelse af aftaler, de øvrige trafikanters kørsel osv.. De daglige forudsigelser af kendte rutiner bygger på velbegrundede antagelser om, at rutinerne vil blive gentaget, og begrænser usikkerheden om forløbet. Forudsigelser ud over rutinerne på kort sigt er til gengæld ofte mere vildledende end vejledende. Det skyldes uvisheden om udviklingen ud over det korte sigt. Udviklingen på lidt længere sigt afhænger af de forestående, endnu ukendte og derfor uforudsigelige beslutninger og begivenheder. Forløbet er ikke fastlagt på forhånd – ligesom kunstnerens fremtidige værker og forskerens fremtidige resultater ikke er forhåndsfastlagt. Det er kun iderigdommen, der sætter grænser for de tænkelige udviklinger (scenarier), og når bortses fra det korte sigt, er virkeligheden ofte mere ‘iderig’ end prognosemagerne.\nDen forestående udvikling er ikke et handlerum eller et landskab, som mennesker bevæger sig i. Fortidige og nutidige forhold kan begrænse udviklingsmulighederne på kort sigt, men der er i alle tilfælde mange muligheder inden for disse grænser på samme måde som billedhuggeren kan skabe mange forskellige statuer af samme sten. På længere sigt kan grænserne for en organisations eller afdelings udvikling også udvides på systematisk måde. Ledere og medarbejdere skaber selv organisationens fremtid ved at vælge udviklingsretning og -mål og regne tilbage fra det valgte mål.\nBackcasting som beslutningsværktøj og ramme for dialogen mellem ledere og øvrige medarbejdere er ikke i sig selv svær at bruge. Vanskelighederne skyldes det ‘mentale skift’, som teknikken kræver. I stedet for at søge at forudsige en forestående udvikling skal ledere og medarbejdere se tilbage fra de mål, som man har aftalt at opfylde over de næste år. Udnyttelse af backcasting som beslutningsværktøj forudsætter derfor, at ledere og medarbejdere:\nErkender og forstår forskellen mellem tid og fremtider, at viften af udviklingsmuligheder skabes af organisationen selv og ikke er et handlerum på samme måde som de fysiske omgivelser.\nSkelner mellem den usikkerhed om velkendte rutiners forløb, der kan ophæves af flere oplysninger, og den uvished ud over det korte sigt, der kun kan ophæves af beslutninger om mål.\nSer organisationen eller afdelingen som et socialt netværk, der hele tiden udvikles, og at det er valget af udviklingsretning og -mål, der sikrer organisationens eller afdelingens levedygtighed.\nFormulerer udviklingsretning og -mål i klar og konkret form, som alle i organisationen eller afdelingen forstår, således at alle bidrager i det daglige til opfyldelsen af det valgte udviklingsmål.\nUdarbejder og gennemfører en konkret udviklingsplan for de kommende år baseret på trinvis tilbageregning fra målet og angivelse af de handlinger, der fører fremad fra et trin til det næste.\nPlanlægger ‘næste års’ organisationsændringer og drift på grundlag af dels de fornyelser (resultater af udviklingsprojekter), der skal implementeres næste år, dels ressource-tildelingen\nDet er altid besværligt at skulle tænke på en anden måde end hidtil. Der er til gengæld mange grunde til at benytte værdibaseret backcasting som beslutningsværktøj. Forsøg på at fremskrive trinnene i et udviklingsforløb mislykkes næsten altid, fordi de første trin i fremskrivningen ikke kan forbindes med udviklingsmålet og i stedet forlænger fortiden. Den fælde undgås ved at benytte backcasting.\nBackcasting skaber for det andet grundlaget for at adskille og kombinere værdibaseret valg af udviklingsmål og ekspertbaseret angivelse af, hvorledes målene opfyldes. Organisationen eller afdelingen betragtes heller ikke som en mekanistisk enhed, der virker på samme måde dag ud og dag ind. Den betragtes tværtimod som en enhed, der altid udvikles – både som følge af ‘learning-by-doing’, action learning, udviklingsprojekter, investeringer osv. og på grund af udviklingen i det omgivende samfund. Hvis udviklingsretningen bestemmes af skiftende kunde-ordrer eller skiftende politiske sparekrav og ekstrabevillinger, så virker ledelsen på samme måde som skibskaptajnen, der vil sejle hurtigst muligt, og derfor lægger kursen efter vinden og strømmen uden hensyn til bestemmelsessted (rejsemål). Organisationens eller afdelingens levedygtighed sikres kun ved at fastlægge en frugtbar udviklingsretning og benytte denne som rettesnor for løsning af de daglige opgaver.\nEndvidere skaber backcasting mulighed for at opdele en kompleks opgave i et antal velafgrænsede og hver for sig overkommelige opgaver, der kan løses på grundlag af foreliggende sagkundskab. Opdelingen sker del ved at udarbejde en samlet udviklingsplan for hele organisationen og derefter mere detaljerede planer for de enkelte trin i den samlede plan, dels gennem tilbageregningen i den enkelte plan. Fremgangsmåden afspejler den kendsgerning, at enhver fornyelse er en ny sammensætning af velkendte elementer. Det er brugen af velkendte fremgangsmåder i en ny sammensætning, der skaber sikkerhed for opfyldelse af nye mål – og ikke fantasifulde ideer.\nFor det fjerde ’skræddersys’ udviklingsplanen til organisationens eller afdelingens specielle forhold. organisation eller afdeling til usikre forecasts, men et valg af den mest frugtbare udnyttelse og forbedring af foreliggende kompetencer. Ledere og medarbejdere er interesseret i deres egen organisations levedygtighed, og den er ikke direkte afhængig af udviklingen i branchen, kommunen, amtet eller lignende. De har ikke megen glæde af at få at vide, at udviklingen vil gå i en retning med x % sandsynlighed og i en anden retning med y % sandsynlighed. Specielt i de kaotiske omstillingsperioder kan den reelle uvished ikke ophæves af nok så komplicerede beregninger. Beregninger skaber en falsk sikkerhed og begrænser mulighederne for at udnytte den handlefrihed, som uvisheden også er tegn på.\nEndeligt skal det anføres, at metoden er logisk modsigelsesfri og videnskabelig holdbar. Fremtiden eksisterer kun som menneskeskabte forestillinger. Hvis disse forestillinger virkeliggøres, tilhører de ikke længere fremtiden, men er blevet en del af nutiden. Der er intet videnskabeligt grundlag for at formulere fremtidsforestillinger. Grundlaget er værdiforestillinger og etiske krav. Til gengæld kan betingelserne for at virkeliggøre en bestemt forestilling specificeres i overensstemmelse med sædvanlige videnskabelige krav. Ledelse består netop i at træffe de værdivalg, der ikke kan beregnes eller automatiseres.\nAf disse og andre grunde er værdibaseret backcasting ikke blot en blandt flere plan-lægningsteknikker. Det er den eneste måde at skabe et systematisk og dokumenteret grundlag for dialog og beslutninger om organisationens eller afdelingens udvikling og drift.\nDer findes forskellige teknikker for backcasting ligesom der findes forskellige forecastingteknikker. Den teknik, der fremstilles her, er værdibaseret backcasting. Værdibaseret backcasting bygger på en klar, konkret formulering af de værdiforestillinger (behov), som organisationen eller afdelingen tilbyder at opfylde for dels brugerne, dels medarbejderne og andre interessenter. Udviklingsretningen angives som bedre og bedre opfyldelse af de pågældende værdiforestillinger, og udviklingsmålet specificeres som de forbedringer, der skal gennemføres i en nærmere angivet periode.\nDe værdiforestillinger, som organisationen eller afdelingen tilbyder at opfylde, omfatter to komponenter:\nMålværdier, dvs. det, som brugerne eller kunderne sættes i stand til eller opnår, og som de tillægger værdi i sig selv.\nVærdihandlerum, dvs. de etiske og/eller politiske krav, som alle skal opfylde i det daglige, og som sætter grænser for, hvorledes målværdierne opfyldes, bl.a. forhindrer at målværdierne opfyldes på andres bekostning (egoisme).\nMålværdierne angiver således den fremtidige tilstand, der skal virkeliggøres, og værdihandlerummet vedrører de nutidige adfærdsgrænser.\nDer er tre grunde til at basere backcasting på de værdiforestillinger, som organisationen til-byder at opfylde:\nFor det første eksisterer alle organisationer for at opfylde værdiforestillinger. Bilforhandleren sælger ikke stål og gummi, men bevægelsesfrihed, transportsikkerhed eller synliggjort indkomstniveau. Mennesker køber boremaskiner, fordi de har behov for at lave huller. Hvis de havde adgang til et lettere og billigere middel til at lave huller end boremaskiner, ville boremaskinerne forsvinde ind på museerne til de tidligere generationers værktøj. Boremaskinen er blot indpakningen om garantien for opfyldelse af behovet for huller. Nogle organisationer forveksler indpakning med opfyldelse af værdiforestilling, og det kan have katastrofale følger. F.eks. mistede NCR, der lavede kasseapparater, næsten hele sit store globale marked i 1970erne, fordi man kun interesserede sig for at tilbyde bedre og bedre mekaniske kasseapparater. Derfor overså man, at kasseapparater blot er indpakningen om opfyldelsen af butikkens behov for løbende opgørelser over salg og varestrøm, og at dette behov kunne opfyldes langt bedre af de elektroniske kasseapparater, der kom på markedet i 1970erne, end af NCRs mekaniske apparater.\nFor det andet er prognoser og forecasts som anført ovenfor ofte mere vildledende end vejledende. De er derfor ikke egnede som rettesnor for valg af mål. Både ledere og øvrige medarbejdere har imidlertid behov for en rettesnor for vurdering af den forestående udvikling. Værdiforestillinger er en velegnet rettesnor, fordi de er relativt konstante. De dominerende værdiforestillinger og behov i dag er ikke væsentligt forskellige fra værdiforestillinger og behov for et par hundrede år siden. Udviklingen har ikke skabt nye værdier, men nye måder at opfylde værdierne på, og den har givet flere adgang til at opfylde nogle af disse værdier eller behov. FNs Menneskerettighedserklæring er således udtryk for, at de grundlæggende livsværdier er universelle og uafhængige af det enkelte samfunds udviklingsstadie. Organisationer eller afdelinger, der tilbyder at opfylde bestemte værdiforestillinger bedre og bedre, og som gør det mindst lige så godt som andre udbydere, vil altid have en kunde- eller brugerkreds, der er trofast, så længe organisationen eller afdelingen holder, hvad den lover.\nFor det tredje er en organisation eller afdeling et komplekst netværk af mennesker, der skal virke sammen på skiftende måder om opfyldelse af fælles mål. Planer og beslutninger om, hvem der skal gøre hvad på hvilket tidspunkt, kræver informationer om både interne og eksterne forhold. Der er ingen grænser for de informationer, man kunne indsamle. Det er derfor nødvendigt at begrænse informationsmængden til de væsentlige eller relevante oplysninger og så til gengæld sikre sig, at disse oplysninger er korrekte (pålidelige) og dækkende (gyldige). Afgrænsningen af de relevante oplysninger fra den store mængde mu1ige oplysninger forudsætter et klart kriterium for udvælgelsen af oplysninger. De værdiforestillinger, der skal opfyldes bedre og bedre, udgør et sådant kriterium. Planer og beslutninger skal bygge på oplysninger om alle de forhold og kun de forhold, der har indflydelse på værdiopfyldelsen. Alternativet til dette kriterium er en udvælgelse af oplysninger på grundlag af vaner, traditioner og tilfældige omstændigheder, der ikke tilpasses den løbende udvikling internt og eksternt.\nDa enhver organisation eksisterer for at opfylde værdiforestillinger, og da værdiforestillinger er relativt konstante, udgør de værdiforestillinger, som organisationen tilbyder at opfylde bedre og bedre, en velegnet rettesnor for målformulering og for udvælgelse af de informationer, som planer og beslutninger skal baseres på.\nDe nye økonomiske vilkår 3\nVærdibaseret backcasting som ramme om medarbejderdialogen om mål og planer repræsenterer en ny form for ledelse. Den kan benyttes i alle typer af organisationer. Det er imidlertid den eneste anvendbare ledelsesform i kompetencebaserede organisationer, der ikke køber produktionsteknologi, men selv skaber de nødvendige kompetencer til at opfylde bestemte værdiforestillinger. Det er den nye organisationsform, der skaber behovet for værdibaseret backcasting i den her beskrevne form. Nye organisationsformer opstår i sidste ende af økonomiske grunde.\nDe nye økonomiske vilkår er knyttet til udviklingen i de vestlige samfund. I den private sektor vokser udbuddet hurtigere end efterspørgslen på mange områder. Det skyldes på den ene side mere og mere effektiv produktionsteknologi og på den anden side en voksende materiel ‘mæthed’. Det trykker priserne, således at de store, tværnationale selskaber, der kan automatisere produktion og distribution og udnytte skalaøkonomifordelene, afviklingen af handelshindringer, faldende transport- og kommunikationsomkostninger osv., udkonkurrerer de små og mellemstore virksomheder. De mindre virksomheder kan derfor kun overleve på lidt længere sigt, hvis de tilbyder noget andet end de store selskaber, og hvis kunderne er villige til at betale en lidt højere pris for de mindre virksomheders ydelser. Individuel opfyldelse af den enkelte kundes værdiforestillinger er en ydelse, der ikke kan masseproduceres, og som kan ‘bære’ en højere pris end standardprodukter. Den værdiledede kompetencebaserede organisation repræsenterer derfor en mulighed for ny vækst og udvikling for de små og mellemstore virksomheder på samme måde som andelsforeningen skabte nye udviklingsmuligheder for landbrugene for godt 100 år siden.\nDen offentlige sektor står over for det ‘omvendte’ problem. Så længe den enkelte har ret til offentlige (velfærds)ydelser, der finansieres kollektivt, men forbruges individuelt, så er alle motiverede til at forlange mest muligt af det offentlige. Der er derfor ingen overgrænse for efterspørgslen efter offentlige ydelser. Til gengæld er der en overgrænse for det offentliges andel af det samlede forbrug. Overgrænsen skyldes ikke alene vælgernes utilfredshed med et voksende skattetryk. Høje skatter og afgifter forvrider også prisdannelsen, motiverer virksomheder, kommuner og private til ’skattetænkning’, hindrer international harmonisering osv.\nVoksende forventninger, uundgåelige udgiftsstigninger og begrænsede finansierings-muligheder tvinger det offentlige til nedskæringer og ydelsesforringelser, der rammer vilkårligt, bl.a. i form af lange ventelister for sygdomsbehandling og institutionspladser. Det høje skattetryk hindrer også størstedelen af befolkningen i at spare op og selv betale f.eks. for en operation og på den måde undgå den vilkårlige offentlige behandling.\nDe offentlige institutioner står derfor også over for fornyelseskrav. Velstandsstigningen har medført, at yderligere materiel vækst har mindre interesse end vækst på nye områder. En voksende del af befolkningen kræver adgang til såkaldt kognitive udfoldelser, dvs. personlig udvikling og afprøvning af egne evner og muligheder i en eksperimenterende livsstil. De kognitive værdier præger allerede den yngre del af den danske befolkning – både som medarbejdere og som brugere eller kunder. Som medarbejdere kræver de dialog om planer og beslutninger og som brugere eller kunder kræver de individualiserede ydelser. Hospitalet skal ikke tilbyde korrekt operation, men blive bedre og bedre til at opfylde den individuelle patients behov. Rejsebureauet skal ikke tilbyde de billetter og reservationer, som kunderne selv kan købe over Internet. Det skal blive bedre og bedre til at garantere individuelt tilfredsstillende rejser.\nMateriel mæthed, offentlige nedskæringer, udbredelse af kognitive værdier, ny teknologi osv. stiller således både virksomheder og offentlige institutioner overfor grundlæggende omstillingskrav. Samfund som det danske er ikke længere industrisamfund i sædvanlig forstand og gennemløber i disse år en omstillingsperiode af samme type som for godt 100 år side, da landbrugssamfundet blev omstillet til et industrisamfund. Omstillingen kan udskydes en vis tid, men derefter vil omstillingen blive blokeret af konflikter, mangel på ressourcer og nedslidning. Omstillingskravene opfyldes af den kompetencebaserede organisation, der selv skaber sine kompetencer i en løbende medarbejderdialog ved at udnytte værdibaseret backcasting.\nVærdiledelse: Gøre bløde værdier hårde\nDet er (top-)ledelsen, der træffer beslutning om omstilling til værdiledet, kompetencebaseret organisation. En vellykket omstilling forudsætter, at ledergruppens drøftelser af mål og planer er konkret, præcis og operationel. Medarbejdernes og brugernes kognitive værdier skal ikke blot erkendes og anerkendes som nye krav til organisation eller afdeling, de skal også konkretiseres i form af indikatorer for værdiopfyldelse. De bløde værdier skal gøres hårde eller målbare.\nDet første led i konkretiseringen af de værdiforestillinger, som organisationen eller afdelingen tilbyder at opfylde, består i at afgrænse det aktuelle ‘mødested’ mellem organisationens eller afdelingens specielle kompetence og brugernes specielle krav. En organisation eller afdeling, der ikke er nyetableret, har bevist, at den er i stand til at opfylde nogle værdiforestillinger tilstrækkeligt godt til at bevare en brugerkreds. Det er ledergruppens opgave at drøfte, hvorledes foreliggende kompetence og aktuelle brugerkrav dækker hinanden eller mødes. Mødestedet formuleres i form af de værdiforestillinger i en bestemt brugergruppe, som organisationen eller afdelingen besidder særlig kompetence til at opfylde.\nNår ledergruppen har afklaret de uhåndgribelige værdiforestillinger, skal den specificere håndgribelige tegn på værdiopfyldelse og til sidst udmønte disse i et udviklingsrnål og en konkret rettesnor for daglige beslutninger. Udviklingsmålet er en angivelse af, hvorledes det aktuelle mødested skal udvides, forbedres eller fornyes. Den første konkretisering af værdiforestillingerne kan være ‘firkantet’. Det betyder blot, at konkretiseringen og præciseringen skal forbedres ‘hen ad vejen’ som et led i udviklingsplanen. Uden en indledende – eventuelt forenklet – konkretisering handler ledelsen i blinde og vil slet ikke være i stand til at praktisere backcasting.\nVærdibaseret backcasting løser modsætningen mellem ledelse og ekspertise, politik og sagkundskab, overordnede beslutninger og fælles afgørelser. Det er (top)ledelsens opgave at beslutte udviklingsretning for organisationen som helhed, og det sker ved at angive de mål- værdier, som organisationen skal opfylde bedre og bedre over de kommende år. Når mål- værdierne er udmøntet i en konkret rettesnor for daglige beslutninger, skal alle medarbejderne inddrages i formuleringen af konkrete forslag til forbedringer og fornyelser og i udarbejdelsen af de planer, som de selv skal gennemføre. Endelig er det en fælles opgave for ledelse, medarbejdere og eventuelt andre interessenter at drøfte værdihandlerummet og fastlægge de etiske og politiske krav, som alle skal respektere i det daglige. Værdiledelse kræver mere end gode intentioner og luftige visioner. Værdiledelse består i at skabe et konkret og operationelt grundlag for det plus-sum samspil mellem ledelse, øvrige medarbejdere og brugere, der på en gang sikrer økonomisk vækst (faldende omkostninger) og menneskelig udvikling uden at belaste omgivelserne.4\n1 Genoptryk af artikel i Futuriblerne, 1/1999.4-8.\n2 Se endvidere om backcasting: J.B. Robinson, Futures under glass, Futures 22/1990.820-842; K.H. Dreborg, Essence of backcasting, Futures 28/1996.813-828; T.B. Jansen, Assumptions of Futures Studies, Technological Forecasting and Social Change, 32/1987.203-224.\n3 T.B. Jansen, Ny økonomisk vækst og menneskelig udvikling, Fremtider 15/1999, Center for Udviklingsteknologi.\n4 Teknikkerne til backcastingprocessen (forenklet trendanalyse, målformulering, simpel scenario teknik og resultatplanlægning) samt begrebsmateriale, ordbog o.l. foreligger som selv-instruerende pc-program, SME-nario-projekt, Center for Udviklingsteknologi, 1997. Se herom også Futuriblerne 1/1999.9-23.