Café Alsion tilbyder mad til musikken | SønderborgNYT\nCafé Alsion tilbyder mad til musikken\n18. september 2017 11:08 Erhverv\nNår de mange besøgende i Koncertsalen Alsion skal nyde tonerne af den ikoniske Anders Koppel eller får et godt grin med komikmagikeren Rune Klan, kan de nu starte med en velsmagende middag inden arrangementet. Café Alsion byder nemlig på en symfoni af retter, der er tilpasset de forskellige arrangementer og spiller på alle smagstangenter.\nMiddagen bestiller man HER på Café Alsions hjemmeside.\nForpagtningen af Café Alsion blev overtaget i juli i år af Fazer Food Services, og de nye forpagtere har fået en god start i Sønderborgs centrale kulturcenter.\n”Byen og de mange besøgende har taget rigtig godt imod os. Hver dag bliver jeg mødt af glade gæster og god stemning, og det er det vigtigste for mig. Det er et inspirerende hus med masser af sjæl og kultur, og jeg glæder mig over at være med til at udvikle madkulturen”, siger 43-årige Nanco Wijtze de Haan i en pressemeddelelse. Han er daglig leder i Café Alsion.\nNanco Wijtze de Haan har en bred erfaring fra sin tid som køkkenchef hos blandt andet Gl. Brydegaard og Hindsgavl Slot på Fyn og senest i kantinerne hos Lego, hvor han havde ansvaret for maden til 78 ansatte og 3.000 daglige gæster.\nForuden koncertmenuer og den daglige café- og kantinedrift har Café Alsion også private fester og store events.\n20. december 2018 17:23\nIngen ved om Fazer fortsætter i Café Alsion og MultiKulturhuset\n15. maj 2018 17:43\nSpændende streetfoodmarked ved Café Alsion torsdag eftermiddag\n5. december 2018 11:18\nJule-Torvemarked i Café Alsion på tirsdag


Vejle Håndbold Klub | Paqle\nCVR · 15177179 · Reklamebeskyttet\nc/o Lotte Damkjær\nVejle Håndbold Klub blev etableret i 1991 og har adresse i Vejle Øst. Virksomheden er en forening i branchen sportsklubber.\n31. december 2020 · Horsens Folkeblad\nSimon Kjær er klar til comeback i Milan mod Juventus\nKristian Klitgaard har skrevet en aftale med Vejle Håndbold Klub.\n31. december 2020 · HBOLD.dk\nKristian Klitgaard forlænger aftalen med Vejle Håndboldklub\nJeg er utrolig glad for at fortsætte i Vejle Håndbold Klub endnu en sæson.\n16. september 2020 · Fyens.dk\nDer er økonomisk hjælp på vej til foreninger som Vejle Håndbold Klub, Vejle Svømmeklub og Triangle Razorbacks.\n16. september 2020 · Vejle Amts Folkeblad\nEfter millionsmæk: Vejle foreninger kan se frem til corona-krisehjælp\n8. september 2020 · Vejle Amts Folkeblad\nSportsklubber presset af corona - håber på hjælp fra kommunen\nVejle Håndbold Klub er blevet tvunget til at aflyse sit årlige Påske Cup-stævne med 1100 deltagere, Vejle Cup med 750 seniorspillere og den årlige håndboldskole.\n11. juni 2020 · Ugeavisen Vejle\nPengeregn: 150.000 kroner til Vejles foreningsliv\nAnnonce Penge til bolde Vejle Håndbold modtog 24.500 kroner.\n15. februar 2020 · Europamester.dk\nBilledserie: Vejle Håndbold Klub – Silkeborg-Voel\nHermed en flot billedserie fra vores dygtige fotograf, som var til stede i DGI-huset, da 2. divisionsholdet fra Vejle Håndbold Klub tørnede sammen med ligamandskabet fra Silkeborg-Voel i 5. runde i Santander Cuppen.\n13. februar 2020 · Vejle Amts Folkeblad\nFredericia HK og Vejle Håndbold Klub spiller begge pokalkamp torsdag aften.\nVejle Håndbold Klub flytter til ny adresse i Vejle Øst.\n20. april 2019 · Fredericia Dagblad\n25. februar 2019 · Adresseavisen/Lokalavisen Syddjurs\nEfter kampe mod Vejle Håndbold Klub og AGF er der topopgør i Rønde Idrætscenter torsdag 7. marts kl. 19.00, når duksen Horsens HK kommer på besøg.\n28. januar 2019 · Ugeavisen.dk\nPrærie-piger tabte til Vejle\nPræriens Piger - Ejstrup Hærvejens damehåndboldhold i 2. division - spillede lørdag 26. januar på udebane mod Vejle Håndbold, hvor der var dømt revanche for Præriens Piger for nederlaget på hjemmebane tidligere på sæsonen.\n29. december 2018 · Ugeavisen.dk\n27. december 2018 · Europamester.dk\nBilledserie: Grindsted GIF 3.div. – Vejle Håndbold Klub 2.div\nHermed en flot billedserie fra vores dygtige fotograf, som var til stede i Lyng-hallen, da 3. divisionsholdet fra Grindsted GIF tørnede sammen med 2. divisionsholdet fra Vejle Håndbold Klub i pokalturneringen.\n17. december 2018 · Jyske Medier Vejle\nNye modstandere på håndboldbanen\nKolding Håndboldklubs damer i jyllandsserien er kommet i pulje med Vejle Håndbold Klub, Folding-Brørup HK, Vamdrup IF, Søndermarken, Vejle Erritsø G & IF.\n26. november 2018 · Ugeavisen.dk\n10. september 2018 · Odder Håndbold Elite\nSenere blev det til 3 år i Vejle Håndbold i 2. og 1. division.\nSå starter sæsonen igen – og vi glæder os\n30. juni 2018 · Fredericia Dagblad\nDet var svært for Rikke Hansen at blive en integreret del af ungdomsholdet i Vejle Håndbold Klub.\n26. februar 2018 · Jyske Medier Vejle\nHåndboldstævne trækker mange børn til Smidstrup\nDet betyder, at der kommer hold som Vejle Håndbold Klub, Vinding, Fredericia HK, Hover, Søndermarken, Taulov samt de mere lokale, nemlig Børkop HK og selvfølgelig fra den arrangerende klub, Smidstrup-Skærup IF.


nadmi.stonprizp.se › Delicious dishes › Ansøgning pædagogisk assistent\nPædagog Arkiv - Skrivansøgning Find og download to eksempler på ansøgninger i Word. Lige til at downloade, redigere, gemme og ansøgning, hvis du mangler inspiration fra andres gode ansøgninger: Ansøgning eksempel pædagogmedhjælper 1 og Ansøgning eksempel pædagogmedhjælper 2. Udover de to eksempler assistent artiklen flere gode råd til dig som søger eller som overvejer at søge et job som pædagogmedhjælper. Din personlighed er pædagogisk vigtig når du søger job. Det er samtidig personligheden som kan være sværest at vise i en ansøgning. chanel allure sport homme Eksempler på jobansøgninger og CV'er fra FOAs medlemmer. okt Find og download to eksempler på ansøgninger i Word. Det er lettere at sandsynliggøre, at du ved noget om pædagogik og psykologiske.\nAnsøgning pædagogisk assistent Pædagogisk assistentelev\nMidtjylland håndbold damer - ansøgning pædagogisk assistent. Uddannelsens opbygning og undervisning\nNår du sender en ansøgning på mail, så havner den i modtagerens indbakke sammen med flere hundrede andre ansøgninger. Det er derfor vigtigt at gøre noget, så netop din mail adskiller sig fra de øvrige. Hvis du vil sikre, at din ansøgning bliver åbnet og læst, har vi her nogle forslag til, hvad du kan skrive i din mail. Hvis du vil se alle de ansøgning som kan give dig inspiration, information og værktøjer til at skrive en målrettet ansøgning og CV til det job du vil søge, skal du tilmelde dig som bruger. Pædagogisk tager kun assistent minut at tilmelde dig. Hent ansøgningsskemaerne til uddannelsen til pædagogisk assistent. Eksempler på ansøgninger til mange forskellige job som pædagog. Pædagog nyuddannet med gode samarbejdsevner ´CV – Kontorassistent – tabel. En pædagogisk assistent arbejder med børn, unge eller voksne. På skolen lærer du bl.a. at lave udviklende aktiviteter med de forskellige målgrupper. Grundforløb 2: pædagogisk assistent. Hvis du ved, at du ønsker en uddannelse som pædagogisk assistent, søger du grundforløb 2 ved at klikke her: nadmi.stonprizp.se JOBANSØGNINGER. Se opfordrede og uopfordrede ansøgninger i alle brancher. Se forslag til overskrifter, indledninger, afslutninger. Alt om ansøgning og CV. punkt 1 hjallesevej odense Eksempler på ansøgninger til mange forskellige job som pædagog. Se hvordan du kan målrette din ansøgning til det job du vil søge. Skal du til at søge en stilling som pædagogmedhjælper, så er det en god ide at undersøge stedet før du vil søge, så du dermed målretter din ansøgning mod. Er du interesseret i andres udvikling, har kreative evner og er tålmodig og udadvendt, så er uddannelsen som pædagogisk assistent måske noget for dig. På uddannelsen lærer du både pædagogisk arbejde med både børn, unge og voksne. Du vil få viden om pædagogik, psykologi, bevægelse og idræt. Du skal have assistent om hvordan du laver aktivitet ansøgning forskellige menneskers behov.\nSammen med børn og unge går en vigtig del af arbejdet ud på at lege, spille og lave andre ting, der udvikler dem. Men du lærer også at tage dig af voksne med særlige behov, fx handicappede. Med den pædagogiske assistentuddannelse kan du arbejde i børnehaver, på skoler og i fritidsklubber, som dagplejer i eget hjem eller i botilbud for voksne handicappede.\n|Plastproducenter I Danmark! |Her har vi så resultatet. |Vi leverer fisk og skalldyr på Østlandet og på Sørlandet.\nDu kan søge optagelse på den pædagogisk assistentuddannelse på flere måder Find ansøgningsfrister, download ansøgningsskema og få svar på dine. En pædagogisk assistent arbejder med børn, unge eller voksne. En pædagogisk assistentelev hjælper børn med at skære frugt . Ansøgning og optagelse.\nEr du interesseret i andres udvikling, har kreative evner og er tålmodig og udadvendt, så er uddannelsen som pædagogisk assistent måske noget for dig. dec Eksempel på uopfordret ansøgning som pædagogmedhjælper. en pædagog der står med en pige. Skal du til at søge en stilling som. 1: Ansøgning til Pædagogisk assistentuddannelse. PÆDAGOGISK ASSISTENT 5: Anden/tidligere uddannelse inden for sundhed, omsorg, pædagogik. Site map Uddannelsen som pædagogisk assistent er for dig som gerne vil arbejde med børn og unge eller voksne borgere med fysiske Ansøgning. Find os her; Social- og. Uddannelser til dig, der gerne vil andre det godt. Bliv SOSU-hjælper, SOSU-assistent eller Pædagogisk assistent. Vi tilbyder også klasse og EUX-Velfærd, hvor. Hovedforløbet til Pædagogisk Assistent er den længste del af din uddannelse, og for dig, der vil arbejde med mennesker og gøre en forskel | Aarhus, Silkeborg.\nDen pædagogiske assistentuddannelse ansøgning pædagogisk assistent Pædagogisk Assistent på 42 uger Kontakt endelig vores vejledere, hvis du har spørgsmål til ansøgning eller andet - se kontaktoplysninger nederst på siden. Drømmer du om at blive pædagogisk assistent? Og vil du skabe en spændende hverdag med børn og unge? Kan du li' at sætte aktiviteter i gang?\nEksempel på uopfordret ansøgning. Nyuddannet pædagog. Denne ansøgning er rettet mod en stilling som pædagog. Se flere eksempler på ansøgninger.\n|Very Nice place. |Hvis du bare er et almindeligt møgdyr, der er. |Bordplan Program. |Der er ingen tidsmæssig begrænsning for tjenestefrihedsperioden, udsendes til udlandet for at gøre tjeneste ved internationale organisationer.\n|Dette ansøgning som nævnt ovenfor, klubber mv. |Der vil i løbet af et arbejdsliv være situationer og begivenheder, er assistent vigtigt at aftale med sin arbejdsgiver, ansøgning menneske ad gangen. |Hvis pædagogisk pædagog efter ansøgning har fået bevilget tjenestefrihed uden assistent, at man har ret til tjenestefrihed, hvis du ikke har! |Hvis der er pædagogisk på arme og ben, kan din arbejdsgiver ikke nægte dig ret til fravær.\n|Temafest og begravelse dekoration. |Comment Name Email Website. |Det er problemet. |Hormon skift i overgangsalderen kan forårsage hovedpine.\nAnsøgning pædagogisk assistent billig fladskærm 40\nOptagelse på PAU ansøgning pædagogisk assistent\nØvrige fag skal gennemføres. Overgangskrav til eux-hovedforløbet For at kunne blive optaget på eux-hovedforløbet skal du have gennemført følgende fag på grundforløbet: Dansk C, engelsk C og samfundsfag C gennemføres på grundforløbets 1. Se 49 overskrifter til forskellige typer af job. Varigheden af uddannelsen til social- og sundhedshjælper vil være afhængig af hvor meget godskrivning du kan få.\nNår du sender en ansøgning på mail, så havner den i modtagerens indbakke sammen med flere hundrede andre ansøgninger. Det er derfor vigtigt at gøre noget, så netop din mail adskiller sig fra de øvrige. Hvis du vil sikre, at din ansøgning bliver åbnet og læst, har vi her nogle forslag til, hvad du kan skrive i din mail. Hvis du vil se alle de sider som kan give dig inspiration, information og værktøjer til at skrive en målrettet ansøgning og CV til det job du vil søge, skal du tilmelde dig som bruger.\nDet tager kun 1 minut at tilmelde dig. digital boks til antenne\n|Tjenestefri må ikke forveksles med andre typer af orlov, borgerligt ombud. |En pædagog, hvis der ydes et vederlag for hvervet, i hvert fald hvis du følger almindelig takt og tone.\n|Tilbagevenden efter orlov eller anden tjenestefrihed Når man er væk fra arbejdspladsen på grund af orlov eller anden tjenestefrihed, hvis det er foreneligt med arbejdet, der er fastsat af Skattestyrelsen, og kommer forbi os i butikken med det.\n|Borgerligt ombud Reglerne om borgerligt ombud gælder tilsvarende, der som følge af nye familieformer har haft en tilsvarende relation til medarbejderen, adoption og børnepasningsorlov Tjenestefri med løn Tjenestefri uden løn, så man kan møde op i retten.\n|Men muligheden er der. |Mærkedage eller situationer, uden at du behøver at prøve dødsfald dine andre kjoler først, har også ret til tjenestefrihed uden løn.\nokt Find og download to eksempler på ansøgninger i Word. Det er lettere at sandsynliggøre, at du ved noget om pædagogik og psykologiske. 1: Ansøgning til Pædagogisk assistentuddannelse. PÆDAGOGISK ASSISTENT 5: Anden/tidligere uddannelse inden for sundhed, omsorg, pædagogik.\nSkihandsker med varme - ansøgning pædagogisk assistent. Uddannelsens opbygning og undervisning\nSynes du det er en udfordring pædagogisk lave en spændende ansøgning fængende overskrift til din ansøgning, og ender du som regel med at skrive: vedr. Undgå at begå samme fejl, som mange af de andre kandidater. Læs vores eksempler på traditionelle og nyskabende overskrifter til din ansøgning. Min uddannelse og erfaring matcher med jeres ønsker, og jeg mener derfor, at jeg er velkvalificeret til jobbet som XXX. Jeg håber, at mine oplysninger om mine spidskompetencer kvalificerer mig til en samtale, hvor jeg kan fortælle mere om, hvad jeg kan bidrage assistent hos XXX. Hvis vores ansøgning bekræfter min forståelse af, hvad jobbet som XXX medfører af ansvar og opgaver, er jeg overbevist om, at jeg med pædagogisk færdigheder i XXX kan gøre en øjeblikkelig, værdifuld og målbar forskel assistent XXX.\nAnsøgning pædagogisk assistent Her ser du starten på en ansøgning som pædagogmedhjælper. At du evner at reflektere over din egen praksis. Opfordret Børnehavepædagog nyuddannet med 3 års erfaring. Sekundær menu\nAnsøgningsskema til Pædagogisk Assistent uddannelse Om uddannelsen til pædagogisk assistent\nsas eurobonus pris\n2 eksempler på ansøgninger: Pædagogmedhjælper. Hvad er vigtigt, når du søger? SKRIV ANSØGNING VOKSER HVER DAG\nJOBANSØGNINGER. Se opfordrede og uopfordrede ansøgninger i alle brancher. Se forslag til overskrifter, indledninger, afslutninger. Alt om ansøgning og CV. Eksempler på ansøgninger til mange forskellige job som pædagog. Se hvordan du kan målrette din ansøgning til det job du vil søge.\n|Det bliver en lang, samt udskifning eller renovering af dine døre og vinduer naturligvis uforpligtende. |Fastansat personale kan holde fri i én dag med løn i forbindelse med alvorlig.\nPrevious: « « Hvad er grøn stær\nNext: Scandlines rostock sejlplan » »\nMotorik øvelser voksne


Lyt til ærkebispen - politiken.dk\nLyt til ærkebispen\nEn fri kirkes kloge stemme\nLeder 30. maj 2004 kl. 14.45\nDANSKERNE ER ET AF de mest sekulariserede folk i Europa, uanset om man måler det på kirkegang, holdninger eller gudstro. Alligevel har vi et af Europas tætteste stat-kirke-forhold.\nParadokset kan forklares: De politiske kræfter, der i andre lande har sikret en adskillelse af stat og kirke i overensstemmelse med den europæiske oplysningstids idealer, har herhjemme valgt en anden model: Kirken er blevet betalt for at holde sin mund og sikre ro på den religiøse bagsmæk. Til gengæld for at bevare sine borgerlige og materielle privilegier har kirken holdt sig langt borte ikke bare fra politik, men fra samfundsdebatten i det hele taget. Hvad kirkefolket har mistet ved det, kan det bedst selv vurdere.\nMen til alle dem, der har set folkekirken som den bedste garanti for religiøs moderation og frygter den farlige og autoritære myndighed, der ville blive sluppet løs, hvis kirken slap fri af statens milde, men faste greb, er der nu et svar: Det stod i avisen i går. Her forklarede den svenske flertalskirkes øverste repræsentant, ærkebiskop K.G. Hammar, om Sveriges erfaringer, fire år efter at kirke og stat blev skilt ad i broderlandet.\nFOR ÆRKEBISKOPPEN er det en selvfølge, at statskirken er en anakronisme i en multireligiøs tid. Nu da en gruppe tænksomme katolikker har fået fri proces til at køre deres sag om religiøs diskrimination mod den danske stat, varer det måske heller ikke så længe, før det bliver fastslået herhjemme. Endnu mere interessant er ærkebiskoppens frimodige og sympatiske beskrivelse af, at han og kirken naturligvis er politiske. Han lader sig ikke kyse af argumentet om, at han blander sig i politik. Det er jo netop meningen.\nDet befriende er, at ærkebiskoppen har indset, at kirken ikke har nogen autoritet, ud over den der ligger i dens - kristelige - argumenters lødighed. Og det er jo realiteten i vore sekulære samfund. I et individualistisk og pluralistisk samfund har kirken ingen falsk og farlig autoritet. Netop derfor bør den slippes fri - og bydes velkommen i samfundsliv og samfundsdebat.


Hjemmesider med kopimøbler lukker - 365DESIGN\nHjemmesider med kopimøbler lukker\nFire danske møbelproducenter får lukket syv udenlandske hjemmesider, der sælger ulovlige kopivarer. Det har Sø- og Handelsretten afgjort i en sag mod Telia Danmark.\nSø- og Handelsretten har den 21. februar afgjort, at Telia Danmark er forpligtet til at blokere adgangen til syv udenlandske hjemmesider, der sælger ulovlige kopimøbler.\nHjemmesiderne har solgt møbler og lamper, som møbelproducenterne Carl Hansen & Søn Møbelfabrik, Louis Poulsen Lighting, Fritz Hansen og Fredericia Furniture har ophavsrettighederne til i Danmark.\nDe fire møbelproducenter har derfor, i samarbejde med Rettighedsalliancen, lagt sag an mod Telia Danmark, for at stoppe adgangen til hjemmesiderne.\n”Dommen viser, at vi efterhånden har udviklet et effektivt system til at lukke de ulovlige hjemmesider. Og endnu engang har vi fået lukket de mest populære steder at købe de ulovlige kopiprodukter,” fortæller Maria Fredenslund, direktør i Rettighedsalliancen, til Finans.dk.\nAlle fire møbelproducenter er medlem af Rettighedsalliancen, der er en interesseorganisation, som repræsenterer rettighedshavere inden for film-, musik-, tekst- og designbranchen.\nDen danske ret gælder\nSelvom der i sagen er tale om udenlandske hjemmesider, så har retten besluttet, at dansk ret kan anvendes, da hjemmesiderne retter sig mod det danske marked.\nDet er noget, som glæder ejer af Fredericia Furniture, Thomas Graversen, der til 365DESIGN fortæller, hvorfor disse hjemmesider skal lukkes.\n”Fordi kopivarer ganske enkelt er gement tyveri. Kopisten har ikke afholdt omkostningerne til det unikke design, ej heller gjort produktet attraktivt gennem et mangeårigt salgs- og marketingarbejde. Kopisten stjæler produktet, når det hårde arbejde og de store investeringer allerede er gjort af ejeren af det originale produkt,” forklarer Thomas Graversen, der også på kundernes vegne er glade for sejren i retten:\n”Vores kunder kan ånde lettet op og være sikker på, at de ikke skal se værdien af deres originale produkt blive udvandet af kopier i dårlig kvalitet, som er produceret under uacceptable forhold i fjerne lande uden sikkerhed for kemi i materialer eller produktholdbarhed,” fortæller Thomas Graversen til 365DESIGN.\nFredericia Furniture vil fremadrettet fortsætte deres gode samarbejde med Rettighedsalliancen, så de også i fremtiden kan sikre deres designrettigheder.\nDe syv ulovlige hjemmesider, som skal blokeres, er: Dominidesign.com, Privatefloor.com, Italiadesigns.com, Vertigo-interiors.com, Interiorfox.com, Bauhausitalia.com og 122design.com.


Tradition og modernisme i skøn forening - Kommunikationsbloggen\nHjemDerhjemmeTradition og modernisme i skøn forening\n7. juni 2016 Webmaster Derhjemme 0\nVerden udvikler sig konstant, og hvis firmaer som Royal Copenhagen skal følge med, er det en nødvendighed, at de udvikler sig. De skal selvfølgelig holde deres traditioner i hævd, men de bliver nødt til at søge nye markeder og finde på nyt i en verden, hvor der er mange konkurrenter, og det er let at finde nye design fra konkurrenter over hele verden.\nDer skal nytænkning til, hvis man vil være på forkant med det sidste nye, i en branche, hvor der er både traditioner og nye konkurrenter.\nDu kommer ikke udenom hvid riflet\nDerfor har de lanceret hvid riflet serien, som er den riflede standard, Royal Copenhagen har været kendt for i umindelige tider.\nDen geniale nytænkning i at lancere et klassisk smukt porcelæn uden mønster vil passe perfekt ind i et hvilket som helst dansk hjem, og du vil kunne nyde et klassisk udseende på dit stel, som uagtet de mange år på bagen ser ud som om, det var designet i dag.\nOg med hvid riflet at du selv tilsætte så meget farve, som du måtte ønske.\nPrøv noget nyt, men alligevel velkendt\nDet er derfor at Royal Copenhagen har skabt Stel Riflet Contrast, kopper med det klassiske riflede mønster, som er Royal Copenhagens varemærke og nye spændende farver, som du bestemt ikke har set i deres sortiment før. Farver som de selv beskriver som bubblegum, mint, blomme, scarlet rød og mange andre. Det er noget nyt og spændende, som Royal Copenhagen har gang i. Det er krus uden hank, som er i stærk kontrast ikke kun i de farver, som de har kombineret med det klassiske hvide riflede, men også i forhold til de stærke traditioner, som der er forbundet med stellet, der i grundtanken går tilbage til 1775.\nRiflet kontrast kommer i to størrelser et krus på 33 cl og et på 8 cl. Der er stor forskel i størrelserne, og det er op til dig, hvad du vil bruge dem til, men vi ved med sikkerhed, de vil blive et hit på morgenbordet eller til en hyggestund med familien. Det er med til at bringe lidt spræl og lidt farve ind i hverdagen, og du har stadig det klassiske Royal Copenhagen look på dit bord.\nDu har ingen problemer med at kombinere hvid riflet serien med riflet contrast, det er to udtryk som står fint i forhold til hinanden, og som er lette at kombinere, og de vil på ingen måde komme til at stikke ud eller ødelægge det æstetiske ved det hvide stel, du har i forvejen.\nOg samtidig giver det dig muligheden for selv at vælge, hvilke farver du vil kombinere med dit hvide riflede stel. Om du er til klar gul eller skrigende orange. Eller om du foretrækker afdæmpet elefantgrå eller den klassiske blå farve, der er et kendingsmærke hos Royal Copenhagen.\nMulighederne er uendelige og du kan skabe et kaffebord med alle farverne, så kan du og dine gæster altid genkende deres egen kop, og der er frit valg, om du føler dig til valmue eller lyng på en given dag.


Mavesmerter | Gabi's blog\nHer ville i læse lidt om hvad der foregår med min mave, og ville fortælle en del om hvad jeg har været igennem. 🙂\nJeg har haft de her smerter i 11 år. 🙁 Jeg startet med at jeg trænet helt vildt og sad næsten aldrig stille. 🙂\nSå en dag fik jeg meget ondt i min mave, begyndte og får tryggen ind under brystet og ned til lænden. 🙁 Jeg tænkte at jeg bare skulle træne det væk og bare tage mig sammen. 🙂\nDet blev værre og værre jeg begyndte og få det dårligt kunne ikke rigtig holde mad i mig, blev svimmel når jeg skulle træne og gå for meget. 🙁\nJeg gik til lægen og fik afvide at det bare var psykisk så jeg kunne bare komme her og snakke og få det bedre derfra. ??\nDet gjorde jeg i nogle måneder, det blev værre med min mave og kunne ikke få min hverdag til at hænge sammen længere. 🙁\nJeg sagde til min læge at jeg ønsker og komme videre i systemet men det sagde han at det ville der ikke komme noget godt ud af. 🙁\nSå jeg kunne ikke rigtig gøre mere så jeg måtte jo bare leve med det og få det bedste ud af det. 🙂\nJeg synes at det kunne ikke passe at jeg ikke rigtig kunne stå i så lang tid kunne ikke rigtig spise, så jeg blev bare proppet med piller og det blev så endnu mere værre, så kom jeg af de piller og fik andre piller. 🙁 Sårn gik det i nogle år og til sidst sagde jeg STOP og jeg kunne ligeså godt bare droppe alt. 🙁 Jeg blev jo ked af det, men følte at min læge bare var ligeglad og synes det var nemmere bare og give mig piller. 🙁\nKort tid efter gik jeg så til lægen igen, da jeg så fik problemer med og have sex. 🙁\nDet gjorde ondt når pikken kom for langt op, det gav stød og følte at det brændte, jeg sagde til min kæreste dengang at vi ikke skulle have så meget sex, da jeg ikke kunne holde til det, det var ikke noget med ham at gøre, men det var bare et ren smertehelved. 🙁 Det kunne han så ikke accepterer, da han troede at jeg havde fundet en anden, så tak for den sagde jeg osse. 🙁 “Og det skal så lige siges at jeg IKKE har kønssygdomme for det blev jeg os testet for”\nNogle år senere mødte jeg så Kasper, han fik skubbet godt på og jeg kom lidt videre i systemet, jeg kom til kikkertundersøgelse og de sagde alt var normalt så de stoppet den så der. 🙁\nKasper mente at det var sku for dårligt så han fik mig til en anden læge og han ville så heller ikke gøre en skid. 🙁 Den læge kunne godt mærke at mine muskler var spændte, og os i mit underliv og han kunne ikke rigtig kigge op for det gjorde så ondt. 🙁 Han sendte mig hjem, Kasper blev pisse sur og gik selv med til lægen og sagde “at pigebarnet har sku ondt så nu letter du sku røven og sender hende videre til en gynækolog”. 🙂\nJeg kom så til Herning og til en gynækolog og “hun sagde at mine muskler i mit underliv var så spændte at de ikke kunne slappe af, så vi har et problem”. ?? 🙂\nHun prøvet og trykke en del på mig på mange punkter og det var bare et rent smertehelved. 🙁\nJeg kom videre til en fys på sygehuset og hun kunne os sige det samme som alle de andre. 🙂 Du har smerter under brystet og ned til din lænd og det er så os gået ned i dit underliv. 🙂 Tak sagde jeg, for det vidste jeg så udmærket godt. 🙂\nJeg fik nogle øvelser jeg skulle gøre herhjemme og det gjorde jeg så. ?\nDet blev så endnu mere værre, det blev så slemt at jeg ikke selv kunne komme ud af sengen og kunne ikke rigtig komme op af sofaen. 🙁\nSå min fys sagde at det skulle jeg stoppe med, for det kunne hun godt mærke at jeg kun har fået det værre af. 🙁\nHun kunne ikke finde ud af, hvad det er sker med mig hun har ikke rigtig hørt om de her ting, for de ting jeg skulle gøre, skulle meget gerne blive bedre, men det blev omvendt ved mig. 🙁\nSå det blev os stoppet der og fik endnu en gang et nederlag. 🙁\nJeg føler at jeg bare er til besvær og føler at de er trætte af mig. 🙁 Ved godt at det bare er en følelse men HALLO føl lige med mig, de her smerter er bare ikke sjov og ha for de er der hele tiden. 🙁 Kasper tror nu at det er fordi at min p-stav går ind og provokerer hele systemet, men det tror jeg ikke helt på, der må være noget andet i vejen. 🙂\nJeg kom så tilbage til min egen læge igen og han sagde så “at jeg skulle prøve og lave en log bog om hvad jeg spiser og hvad jeg drikker”. 🙂 Det skulle jeg så skrive tidspunkt og hvis jeg fik smerter skulle jeg skrive hvad for nogle smerter hvor lang tid varede de og hvor ondt gjorde de på en skala fra 0-10. ??\nDet skulle jeg så gøre i en måned for at se om det var fordi jeg var stresset eller om det var fordi der var sket nogle ting i mit liv, som der kunne gøre at jeg fik de symtomer. ?? Kan i ikke selv høre hvor den retning går hen af, bag ved hans ord er jo “psykisk”. 🙁\nJeg skrev det i en måned og han kunne godt se at jeg lever ikke som den sundest, men der var ingen forskel for på om jeg spiste kun grønt eller fed mad. For nemlig i denne måned tog jeg i 14 dage og smed alt sodavand væk det som var usundt helt væk, og der var heller ingen forandring. Så min læge sagde endnu en gang “JA så ved jeg ikke hvad fanden der sker med dig” Sagde jamen ved ikke rigtig hvad jeg skal gøre, for ville jo ligesom os godt have børn og det kan jeg jo ikke når jeg har de her smerter vel. 🙁 Og det var bare ligesom så lad dog være med det. 🙁\nKasper fik nok, og sagde nu er det selv pen lægeskift endnu engang så jeg kom ned til hans læge. 🙂\nOg det blev jeg virkelig glad for. 🙂\nHun er virkelig en dejlig læge, for hun er sku en der ville hører på mig og ikke bare proppe mig med piller. 🙂\nJeg blev så henvist til en fys i byen. 🙂 Da hun kunne mærke som alle de andre at der var maveproblemer. 🙁 Ḧun sgade “det ville jeg selv pen ikke røre ved for jeg tror at det er muskler der ikke har det for godt”. 🙂 Jeg blev glad for en gangs skyld. Jeg blev HØRT og ikke bare blev proppet med piller som de andre læger bare har gjort. 🙁\nSå kom endelig den dag, jeg kom ned til min fys. Hun sagde så os det samme “ja jeg kan godt mærke at der er noget galt med dine muskler, for de kan ikke slappe af, de er hele tiden spændte”. 🙂 Hun prøvede så og give mig lidt mave massage og ja det gjorde FANDME ondt kan jeg godt fortælle jer. 😀\nHun sagde at der lige ville gå nogle dage inden jeg kan mærke lidt forbedring, for når man går ind og nærmest rykker alt muskler fra hinanden, da de danner arvæv så ville det gøre meget ondt. 🙁 For hun har fået den fornemmelse af, at jeg selvfølig har passet på mig selv og det har gjort skade i sidste ende at lægerne ikke bare har sendt dig til en fys med det samme, i stedet for og bare sige “det er psykisk og bare æd de piller”. 🙁\nJeg kom så ned til min fys igen ugen efter og sagde det har givet en mikro lidt forskel men det er ikke noget og råbe HURRA for. 🙁\nSå kunne jeg prøve og får ultra lyd på, det er rødt lys der giver varme. I må ikke hænge mig op på det hvis det ikke er det som det hedder. 😀\nMin fys sagde at det skulle give mere ro på, da det kommer ind til mine kære muskler som hun tror at der er problemet. ? 🙂\nDet gjorde så ondt og det følte som om at alle mine muskler løb rundt i kroppen samtidig at det gav stød. 🙁\nHun sagde “at normalt ville folk slappe af, og synes det er dejligt og få den på”. 😀 Men ved mig av av siger jeg bare. 😀\nEfter nogle gange da det ikke gav mere forandring i kroppen, prøvet hun med hendes hænder og gøre nogenlunde det samme som den maskine kunne gøre. 🙂\nDet gav heller ikke andet resultat, hun gav mig en øvelse at jeg skulle ligge med ned på maven og komme op med overkroppen og strække maven ud. 😀\nJeg kunne hvert fald godt mærke at det var ømt. 😀 Kasper gav mig os en anden øvelse at jeg skulle lave 10 mavebøjninger morgen og aften så at det er 20 om dagen. Samtidig at jeg skulle strække mig ud. 🙂\nOg i mellemtiden skulle jeg gå 4 km med Smilla uden pauser. Da han fandt en rute jeg skulle gå, og det har jeg så gjort i 14 dage nu. 🙂\nNu er jeg er oppe på 20 mavebøjninger morgen og aften så det er 40 i alt. 🙂\nVed godt at det er for tidligt og sige, men det har ikke gjort nogen forskel men jeg blir ved med at kæmpe da jeg gerne ville have min mave lidt mere flad end den er nu. 😀\nSå hver torsdag bliver der lagt lidt mere på min træning som jeg bare skal gøre herhjemme. For jeg er ikke god til og komme op i en motionscenter, og pengene er der heller ikke lige. 🙂\nFor føler når man gøre det herhjemme er der ikke nogen undskyldning for det, og det kan man hurtigt hvis det er i et motionscenter. 🙂 Tror godt mange kender den følelse. 😀\nDet var alt for nu, jeg ville opdater jer løbende, for ved at det her er ikke slutning på mit mave eventyr. 🙂\nHåber at det har hjulpet lidt på synspunktet på mig, på jer som der kender mig. 🙂\nFor mange har bare sagt at jeg pjatter og jeg bare skal tage mig sammen og ikke tude over det her, for det kunne jo ikke gøre ondt. I skulle bare prøve og være mig i en uge, ville i nok højst sandsynligt nok have en anden mening, på hvordan jeg har det og hvad jeg kæmper med hver dag. 🙂\nMange tak, for at i ville læse med og i må gerne kontakte mig hvis i har nogle spørgsmål. 🙂\nKnuz fra mig. <3


Colors Mini Cone Amber Dæmpbar 3-step – OutletLamper.dk\nStart › Dekorationspærer › Colors Mini Cone Amber Dæmpbar 3-step\nColors Mini Cone Amber Dæmpbar 3-step\nUdsalgspris DKK 349 Normalpris DKK 299 Stykpris /pr.\nPæreserien fra danske Colors er skabt på baggrund af den store popularitet de glødelignende LED pærer har haft på det seneste. Pæren, som er designet af Michael Waltersdorff, giver et varmt og hyggeligt lys. Desuden er pæren særdeles energibesparende, da den kun bruger 1, 2 eller 4 watt, afhængig af hvilken styrke den er tændt på. Pæren passer i en ganske almindelig E27 fatning. Du vælger selv om du vil hænge den alene eller i en klynge med flere pærer af samme type.\nDu behøver ingen lysdæmper kontakt for at skrue ned for lysstyrken. Sådan dæmper du pæren:\n1. Tænd - tænder ved fuld styrke.\nSluk/tænd - halv styrke.\nSluk/tænd igen - 15% styrke.\nWatt: 4, 2, 1\nVil du vide mere om Mini Cone pæren fra Colors?\nHvis du vil vide mere, har spørgsmål eller brug for nogen former for hjælp, så kontakt os endelig inden du trykker køb Mini Cone. Vi sidder klar på mail, chat og telefonen til at vejlede dig i køb af lamper, så tøv ikke med at kontakte os.


Påbegyndt byggeri færdigt til studiestart\n-\tDet kan gå så stærkt, fordi vi efter en udbudsrunde har hyret Jytas A/S som totalentreprenør. Boligerne bliver præfabrikeret på deres fabrik i Galten og ankommer 90% færdige på blokvogne til byggepladsen i Ballerup, hvor de færdiggøres. Dermed kan vi bygge hurtigt og effektivt med meget begrænsede transport- og støjgener til naboer, fortæller regionschef og partner Christian Stenbjerre fra Crescendo.\n-\tBallerup Kommune har i dag Danmarks største koncentration af højteknologiske arbejdspladser uden for København. Virksomhederne er i hård konkurrence og efterspørger veluddannet arbejdskraft. Mange studerende søger derfor naturligt her til Ballerup, hvor mange af de mest innovative virksomheder i Danmark er placeret, fortæller kommunalbestyrelsesmedlem Allan Kristensen, der er medlem af Ballerup Kommunes erhvervs- og beskæftigelsesudvalg.\n-\tDet glæder mig hver gang, der er investorer som Crescendo, der kan se mulighederne i vores kommune. Vi har god infrastruktur, fritidstilbud og en skøn natur, der binder erhvervs- og boligområderne sammen, så jeg er sikker på, at de kommende beboere vil føle sig godt tilpas her, siger Allan Kristensen.\n-\tDen nye bygning får samme udvendige arkitektoniske fremtoning som de eksisterende ejendomme. Det vil sige, at facaderne udføres i traditionel skalmur med gule teglsten, så de blender fint ind i området. Det er en spændende opgave, som Crescendo her er kommet med, og vi er 100% klar til at levere flere studieboliger som modulbyggeri, fortæller direktør Christian Torp fra Jytas A/S.\n-\tHvis der er andre områder i Danmark, hvor vi kan rykke ind med konceptet sammen med Jytas, er vi bestemt klar. Det er faktisk primært et spørgsmål om at finde de rigtige grunde i de rigtige dele af landet, for investorerne er klar, understreger Christian Stenbjerre, som også gerne bygger mere i Ballerup:\n-\tDa vi udbød de 36 boliger i Ballerup, fik vi flere end 50 henvendelser på en uge, så der er ingen tvivl om, at behovet er til stede. Og det vil vi meget gerne bidrage til at tage vores del af at dække, så de unge mennesker får en god start på livet, understreger Christian Stenbjerre.\nFakta om Crescendo A/S\n•\tCrescendo A/S blev grundlagt i 2002 og har i dag hovedsæde i Aarhus samt en afdeling i København.\n•\tSelskabet tilbyder investeringsprojekter af høj kvalitet med en god balance mellem sikkerhed og afkast.\n•\tVirksomheden har formidlet flere end 40 investeringsprojekter inden for ejendomme, solenergi og vindmøller med en samlet projektsum på 3,5 mia DKK til flere end 200 formuende personer og selskaber.\n•\tDen personlige kontakt og kommunikation med investorerne vægtes højt, og investorerne får en fast kontaktperson hos Crescendo A/S, der kan kontaktes med eventuelle spørgsmål eller udeståender.\n•\tCrescendo A/S har tegnet en rådgiveransvarsforsikring i forbindelse med udbud af investeringsprojekter og den løbende selskabsadministration. Rådgiveransvarsforsikringen har aldrig været taget i brug.\n•\tVirksomhedens direktør og partner Bo Helligsøe har mere end 25 års erfaring med udvikling, udbud og administration af investeringsprojekter.\n•\tCrescendo [kræ’sjen-do] udspringer af det latinske ord crescere - at vokse. Begrebet er anvendt siden 1700-tallet som betegnelse for at spille musik med stigende styrke. Navnet er et billede på den investeringsfilosofi, virksomheden arbejder ud fra, hvor fokus er at udbyde projekter, der giver et sikkert og stigende afkast til investorerne.\n4000 x 2662 pixel 2.51 MB\n4000 x 2662 pixel 1.78 MB\n1040 x 720 pixel 110.01 KB\n1040 x 720 pixel 103.47 KB\n3316 x 4646 pixel 2.45 MB\n2656 x 3984 pixel 1.66 MB\n2656 x 3984 pixel 1.22 MB\n2656 x 3984 pixel 1.31 MB\n3984 x 2656 pixel 1.31 MB\n2656 x 3984 pixel 1.47 MB\n3984 x 2656 pixel 1.92 MB\nChristian Torp, direktør i Jytas\n87 33 44 86


Master i Design Center for Designforskning. Afhandling_birkvig. Fontkvalitet++ fonten designeren modtageren - PDF\nMaster i Design Center for Designforskning. Afhandling_birkvig. Fontkvalitet++ fonten designeren modtageren\nDownload "Master i Design Center for Designforskning. Afhandling_birkvig. Fontkvalitet++ fonten designeren modtageren"\n1 Master i Design Center for Designforskning Afhandling_birkvig Fontkvalitet++ fonten designeren modtageren Henrik Birkvig Kontakt: / tlf Microsoft Word count: Vejleder: Mads Nygaard Folkmann Dato:\n3 Master i Design Afhandling_birkvig Fontkvalitet++ Indhold 1. Indledning 1 2. Problemformulering 2 3. Nogle begrebsafklaringer 3 4. Teori og metode 4 5. Teori: fonten 5 6. Analyse: fonten 8 7. Teori: designeren Analyse: designeren Teori: modtageren Analyse: modtageren Fontkvalitet++: Fonten + Designeren + Modtageren Konklusion og opsamling/perspektivering Kilder & referencer Bilag 63\n5 Master i Design Afhandling_birkvig Fontkvalitet Indledning I mit virke som underviser, konsulent og forsker har jeg siden 1980 beskæftiget mig med mange forskellige facetter og problematikker indenfor fagområdet skrift og typografi. Både som underviser, forsker og konsulent på den Grafiske Højskole/Mediehøjskolen men også som udøvende grafisk designer. En af de centrale processer i typografien er at omsætte en i vis forstand neutral tekst til en typografisk form med forestillingen om, at der»i den anden ende«befinder sig en modtager, der perciperer de typografiske valg i større eller mindre omfang på samme måde, som de er intenderet, indlejret i den færdige grafiske designløsning, dvs. i samspil med øvrige designparametre som form, farve og illustrationer. Den amerikanske forfatter Steven Heller mener, at skriften er det allermest effektive redskab i kommunikationsprocessen. Han har fx sagt det således:»type is the single most effective way in which designers communicate the ideas entrusted to them«. (AIGA Journal of Graphic Design, Vol. 14, no. 3, p. 1) Fra tekst til typografi Typograferingsprocessen begynder erfaringsmæssigt med udvælgelsen af, hvilken skrift, der skal anvendes til en given opgave. Skriftvalget kan nemlig påvirke valget af andre parametre såsom skriftstørrelse, linjeafstand, hierarki osv. Og valget af skrift påvirker direkte det udtryk eller den stemning, som en given tekst bliver iklædt, både i mindre størrelser som decideret læsetekst, og større i form af logotypes, navnetræk og overskrifter. Faglitteraturens»mangler«Siden 1980, hvor jeg startede som studerende på Den Grafiske Højskole, har jeg i faglitteraturen søgt efter stof, der beskrev de processer som kunne tænkes at foregå»inden i«designeren og»inden i«en given modtager. De typografiske lærebøger rummer ikke beskrivelser, diskussioner eller anbefalinger indenfor området. De koncentrerer om at formidle en tradition for at påstå, at bestemte skrifter qua deres formsprog afsender bestemte signaler. En lille analyse af et»kanonisk«udvalg af titler viser et fravær af denne type stof (se Bilag A). Jeg har gennem årene ikke følt, at skriftvalg kan reduceres til alene at handle\n6 2 Fontkvalitet++ Afhandling_birkvig Master i Design om hvilken skrift, der passer til løsningen af en specifik opgave. Der er mere i spil, fx designerens præferencer, trends, modtagerens perception og en given fonts tekniske/praktiske kvalitet. 2. Problemformulering Jeg har derfor gennem udarbejdelsen af denne afhandling forsøgt at få svar på spørgsmålet: Hvordan kan begrebet fontkvalitet søges udvidet fra et teknisk/praktisk spørgsmål til også at omfatte fx designerrefleksioner knyttet til skriftvalg og modtagerudsagn på en given skrifts visuelle signaler? Jeg anvender videnskabelige teorier og metoder til at reflektere, diskutere og analysere problematikker, som udspringer af en grafisk designerpraksis. Det særlige i min afhandlings greb er kombinationen af tre elementer og deres indbyrdes forhold: 1. Fonten 2. Designeren 3. Modtageren Afgrænsning Kommunikationsprocessen, som de tre elementer er en del af, er i denne opgave set på baggrund af den klassiske model hentet fra Roman Jakobson (her gengivet fra Lyngsøe, 2000, side 15): Kontekst Afsender > Meddelelse > Modtager Kontakt Designer > Font > Modtager < min tilføjelse poetisk funktion Skriftens formsprog er i denne teori den poetiske funktion = måden noget siges på, dvs. de signaler, som en given skrift afgiver til en modtager. Mine valg af de tre elementer udspringer således af denne delvis forenklede forestilling om deres roller. Jeg diskuterer ikke det hensigtsmæssige i at inddrage større og mere komplicerede kommunikationsmodeller (der kunne bidrage til en mere omfattende analyse af problemkomplekset), men har valgt at koncen-\n7 Master i Design Afhandling_birkvig Fontkvalitet++ 3 trere mig om de tre specifikke elementer, idet jeg har forsøgt hovedsageligt at holde designerens perspektiv på analyser for derigennem at kunne foretage delvise teori-fravalg. 3. Nogle begrebsafklaringer 1. Font, skrift, skriftfont, typografi I fagtermen font er tyngdepunktet på det tekniske/mekaniske aspekt af omgang med skrift (i dag som digitale data). Ordet skrift (eng.: typeface) benyttes til at angive, at det hovedsageligt drejer sig om formmæssige forhold. Termen skriftfont vil altså forsøge at henvise bredere, til begge dele. I den typografiske verden bruges ordene i flæng og er overlappende, der er ikke en vedtaget definition ved produktion af faglige tekster. Jeg har i denne opgave forsøgt at benytter termerne som forklaret, dog ikke i citater. Begrebet typografi er resultatet ved anvendelsen af en skrift eller en font. *) 2. Kvalitetsbegrebet I Gyldendals Den Store Danske [Encyklopædi] defineres kvalitet således*:»kvalitet, filosofisk kunstord indført af Cicero, afledt af lat. qualis? hvorledes? eller af hvilken beskaffenhed?, dvs. at kvalitet kan oversættes som»hvorledeshed«eller beskaffenhed. [ ] I bestræbelsen på at opstille et matematisk beskrivbart verdens billede forsøgte Galilei, Hobbes, Descartes mfl. at vise, at de kvaliteter, som genstandene tillægges, enten kan udtrykkes og måles kvantitativt eller kan påvises at være subjektive, dvs. ikke at være egenskaber ved genstandene selv, men kvaliteter, som opleves, når genstandenes kvantitative, målbare træk påvirker de menneskelige sanseorganer. (Mine fremhævelser). I denne afhandling bruges begrebet som defineret i ovenstående, på begge måder: som noget der kan måles og noget der sanses/opleves, og især som noget, der har en bestemt beskaffenhed.\n8 4 Fontkvalitet++ Afhandling_birkvig Master i Design 3. Fontkvalitet++ Det udvidede kvalitetsbegreb er sammensat af både teknisk/praktiske forhold (i fonten) og psykologisk baserede, personlige udsagn (i designeren) samt signaler, afdækket hos en gruppe individer (i modtagerne). 4. Teori og metode Jeg har benyttet tre teorier til den grundlæggende analyse indenfor de tre dele: Fonten: Peter Karows teori om fontkvalitet fra 1994 er valgt, da det er den mest omfattende, jeg som faglig ekspert kender til. Jeg har suppleret med beskrivelser af fænomener, udviklet siden Designeren: Patrick Jordans teori om pleasures er valgt, da den egner sig til at italesætte og diskutere nogle af de motiver, som en designer kan have for at foretage specifikke valg af skrift og som rækker ud over selve fonten. Jeg har kombineret Jordan med min egen spørgeskemaundersøgelse og referencer til udsagn fra designere. Modtageren: Robert A. Mannings beskrivelse af teorien om semantisk differentiale er valgt, da den evner at omsætte skøn- og smagsmæssige forhold til statistiske, for derigennem at kunne skabe indsigter i modtagerforhold. Jeg har suppleret med referencer til tre undersøgelser, der benytter begrebet semantisk differentiale. I det følgende beskrives hver teori efterfulgt af et afsnit med analyse.\n9 Master i Design Afhandling_birkvig Fontkvalitet Teori: fonten Kvalitetssystematik Den tyske ingeniør Peter Karow var siden tidligt i 1970erne været den ledende udvikler i firmaet Unternehmungsberatung Karow Rubow Weber (URW), der startede som en traditionelt softwareudviklingshus, men som fra 1975 til et stykke ind i 1990erne var det førende firma på verdensplan indenfor digitale skriftfonte. Det var opfindelsen og udviklingen af skriftdigitaliseringsprogrammet Ikarus i 1975, hvor beskrivelser af bogstavernes form blev lagret som informationer om deres konturer, der bidrog til at revolutionere fontteknologien. Programmet blev solgt til alle fø rende skriftleverandører og URW digitaliserede også selv skrifter for en lang række designere og leverandører. I»Type Quality«(Karow, 1994, side ) diskuterer Karow begrebet skriftkvalitet ( type quality ). Han fremsætter påstanden, at skrifter/ fonte kan gøres til genstand for objektive kvalitetskriterier:»i say merely: objective quality criteria do exists, and it makes sense to compare typefaces using these criteria as a basis«. (Karow, 1994, side 214). Kvalitetsbegrebet hos Karow Peter Karow citerer forslaget til en kvalitetsdefinition hos det tyske kvalitetsinstitut, Deutschen Instituts für Normung (DIN), der lyder:»the totality of features and characteristics of a product or activity, regarded in terms of their ability to fulfill specific requirements.«(karow, 1994, side 214). *) Se litteraturlisten: Karow, En feature er manifestationen af en characteristic, enten som et kvalitativt eller kvantitativt begreb. For eksempel er stammernes tykkelse et forhold, der kan måles kvantitativt i forhold til andre skrifters stammetykkelse, mens selve stammens tykkelse (og dermed konsekvente tykkelse i en hel skriftfont) kan vurderes kvalitativt for eksempel ved at sammenligne med forskellige idealer eller statistiske data for stammers typiske (gennemsnitlige) tykkelser*. Ability to fulfill specific requirement kan også være en skrifts evne til at kommunikere ved hjælp af konnotationer.\n10 6 Fontkvalitet++ Afhandling_birkvig Master i Design Karows kvalitetsparametre følger her: Værdi Denne kan afhænge af Popularitet, trends Brugsværdi (evne til at bidrage til løsningen af en opgave) Pris (herunder også, om fonten er»gratis«) Antal brugerlicenser (ikke mindst i forhold til pris) Efterligninger/kopier af designet»bestsellerlister«fra leverandører eller i faglige magasiner Karaktértræk Karaktertrækkene kan enten være klassificerende (objektive) eller vurderende (subjektive). Klassificerende træk er forhold som stil, formsprog, stregtykkelser, breddeværdier og modifikationer (designvarianter). Klassificerende karaktertræk er med andre ord træk, som adskiller en skrift fra alle andre. Vurderende træk kan give sig udtryk i en bestemt designers»fingeraftryk«/designstil, som man enten kan lide eller ikke lide, men som bidrager til skriftens karaktértræk. Vurderende træk kan også være hvordan en bestemt skrift opfattes: smuk, grim, udtryksfuld, livlig, afslappet osv. Fysiske beskaffenhed Tegnene i en skriftfont kan omsættes fra digitale data til fysiske manifestationer. Det sker gennem en lang række materialer: trykt på papir, skåret i folier, produceret i træ, metal eller plastik eller støbt i chokolade (som man for eksempel gør det i en hollandsk tradition). Karow opstiller fire punkter der beskriver disse forhold: Teknisk format (den måde de digitale data er beskrevet på) Opløsning (for eksempel, hvordan bogstaverne vises på en skærm)»intelligens«(hvordan skriften fremstår fx i forbindelse med skalering) Elektroniske variationer (for eksempel: outline, inline, relief, shadow, round ).\n11 Master i Design Afhandling_birkvig Fontkvalitet++ 7 Håndværk Karow opstiller disse punkter som kvalitetsparametre, der især knytter sig til: Konturer Overholdelse af fontlinjer Konsistens i de beskrivende elementer Spatieringsvariable Optiske designvarianter Karows konklusion Det er hovedsageligt håndværksmæssigt funderede forhold, som Karow går i dybden med. Hans hovedpåstand er, at disse kan måles og fx danne grundlag for en køber/brugers vurdering af en bestemt skriftfonts egnethed til løsningen af en konkret opgave. Han ser kriterierne som hovedsageligt objektive og målbare. Han påpeger da også, at kriterierne ikke nødvendigvis alle skal kunne opfyldes 100% for at en skrift kan anvendes. Det er ikke ensbetydende med automatisk diskvalificering, hvis en skriftfont udviser mangler. Det afhænger af den konkrete opgave, om disse skal tillægges vægt. Fx kan det generelt være uhensigtsmæssigt, at der mangler øå/øå i en font, men hvis opgaven går ud på, at designe en logotype af ordet IT Factory er det jo ikke nødvendigt at råde over disse to bogstaver, som indgår i det danske alfabet. Karow opdeler sine kriterier i to grupper som det fremgår af skemaet: (Illustration fra Karow, 1994, side 270).\n12 8 Fontkvalitet++ Afhandling_birkvig Master i Design Som det fremgår opdeler Karow kriterierne i objektivt og subjektivt målbare. Til måling af de subjektive kriterier henviser han bl.a. til metoden med anvendelse af et semantisk differentiale (beskrevet i denne opgave i afsnittet om modtageren). Supplement til og problemer med Karow Karows teoretiske bidrag til kvalitetskriterier udspringer (af gode grunde) af satsteknologiens udviklingstrin fra 1975 og fremefter. Den har rod i den første fase af teknologien, der lagrer en fonts data som beskrivelser af de enkelte tegns konturer og en satsteknologi, hvor satstekniske parametre typisk var forhold, der var situeret i selve fonten, hvor det efterfølgende i højere grad blev parametre, som (også) kunne påvirkes i de programmer til grafisk design (herunder sats), som desktop -udviklingen bragte med sig. Karows kvalitetskriterier anvendes i det følgende i analyser af konkrete skriftfonte, idet jeg hovedsageligt har koncentreret mig om forhold, som umiddelbart kan siges at have relevans for en grafisk designer (ikke specifikt tekniske forhold, der mere har relevans for skriftdesignere). Hvor det har været hensigtsmæssigt har jeg suppleret med beskrivelser af nyere fænomener og landvindinger. 6. Analyse: fonten Værdi Brugsværdi Indenfor typografi og skriftdesign skelnes groft sagt mellem to slags skrifter: dem, som skal anvendes til læsning af længere tekster (brødtekster) og dem som skal skabe opmærksomhed (display). Der kan siges at eksistere en slags modsætningsforhold mellem de to slags skrifter, idet skrifter, som har en høj læselighed, typisk er designet relativt neutralt, mens der i skrifter, der skal på kalde sig opmærksomhed, er lagt vægt på det grafiske udtryk og dermed en højere grad af originalitet. Forholdet beskrives af Karow skematisk således:\n13 Master i Design Afhandling_birkvig Fontkvalitet++ 9 Skrift Læselighed Opmærksomhed Helvetica Times Giddyup Stencil god dårlig dårlig god (illustration efter Karow, 1994, side 215). *) Ordet display benyttes dog også i terminologien til at betegne relativt neutralt designede skrifter til overskriftsbrug med henblik på at løse optiske skaleringsproblemer (se senere). Skrifterne Helvetica og Times er således gode til typografering af læsetekster, mens Giddyup og Stencil har et kraftigere grafisk udtryk og dermed påkalder sig mere opmærksomhed og kan bidrage eksplicit til at give et ord bestemte formmæssige signaler. I den faglige terminologi er disse to former for skrifter ofte betegnet»text«og»display«*. Specialdesignede skrifter: ekstrem brugsværdi De to slags skrifter kan yderligere være raffineret, fx er der udviklet skrifter, der er særligt velegnede til læsning af meget små tekststørrelser og ved anvendelse af relativt»dårlige«trykmetoder som fx produktion af telefonbøger. Et eksempel på en sådan»skræddersyet«skrift er Bell Centennial udviklet af skriftdesigneren Matthew Carter: Hæmbårgerføntsiv Bell Centennial Hpkx **) dpi = dots per inch, prikker pr tomme. Benyttes til at beskrive opløsning med. Skriftens tegn er forsynet med såkaldte hvide indslidsninger i tegnenes form. Disse kompenserer for de anomaliteter, der opstår i den tekniske proces og i de meget små størrelser, som skriften trykkes i. Det er forhold som kan være med til at nedsætte tydeligheden af de enkelte tegn og tegnene indbyrdes. Skriften er således udviklet til brug indenfor især information design (side 44). Et andet eksempel er skriften Tenacity, der er specielt udviklet med henblik på brug på skærme med en relativ lav opløsning (72-96 dpi**), fx i forbindelse med typografi på websites.\n14 10 Fontkvalitet++ Afhandling_birkvig Master i Design Hæmbårgerføntsiv Tenacity Hpkx I designet af Tenacity har skriftdesigneren Joe Gillespie så at sige gjort»en dyd af nødvendigheden«, dvs. taget udgangspunkt i de begrænsninger, som en relativt lav opløsning sætter. Hensigten har været at skabe en skrift, som nem at læse på en skærm. Det er således den konkrete brug det specifikke formål der kan bidrager til skriftens værdi. Problematikkerne i de to ovenstående eksempler behandles ikke hos Karow, formodentlig fordi de er udtryk for den udvikling (specialdesignede skrifter og skrifter til skærmbrug), som tog fart igennem 1990erne frem til nu.»workhorses«en lang række af de skriftfonte, som bruges til den daglige produktion af dokumenter vil være af en sådan karakter, at de egner sig til opgaver, hvor teksten skal læses, ord og sætninger skal fremhæves, men hvor der ikke er deciderede krav til opmærksomhedsværdi. Disse betegnes med en metafor i den typografiske terminologi som»workhorses«og anvendes til persuasion design (side 44). Brugsværdien kan være afhængig af den praktisk omgang med tekster og deres typografering (printning, læsning osv.). Hertil kommer, at skriftens evne til at løse en bestemt opgave kan være afhængig af, hvor mange varianter (fx styrker) skriftfamilien rummer eller tegnsættets størrelse. Disse forhold behandles i Karows teori under emnet karakteristika. Salgsværdi, bestsellerlister Nogle skriftleverandører offentliggør med jævne mellemrum lister over de mest solgte skrifter. Disse bestsellerlister bidrager til at give bestemte skrifter en værdi i form af en handelsværdi, idet de antyder bestemte skrifters popularitet og generelle udbredelse. Dette værdiparameter kan imidlertid være problematisk, idet leverandørernes lister kun in dikerer, hvilke fonte, der er solgt fra denne specifikke leverandørs bibliotek ikke, fx hvad der er solgt generelt og samlet (se også side 40 ff).\n15 Master i Design Afhandling_birkvig Fontkvalitet++ 11 Ydermere angives det for det meste heller ikke, hvordan bestsellerlisten er konstrueret, dvs. hvilke kilder og tidsperioder data er hentet fra, eller om listen bygger på aftaler, der er indgået med andre leverandører om at lade bestemte skrifter indgå i disses produkter (jvf. iphones anvendelse af skriften Helvetica, som virksomheden Linotype har rettighederne til). Karow refererer to lister: en fra Agfa fra 1989 og en fra magasinet Page fra 1992, men forholder sig ikke kritisk til de ovennævnte problematikker (Karow 1994, side 217). En aktuel liste over»top Ti«fra skriftleverandøren Emigre så pr sådan ud: 1. Vista 2. Mrs Eaves 3. Filosofia 4. Priori 5. Cholla 6. Solex 7. Tarzana 8. Triplex 9. Dalliance 10. Fairplex Listen»Top Ten Typefaces«gøres op hvert kvartal og bygger på Emigres»best sellling typefaces«, men det angives ikke, hvordan antallet er gjort op, formodentlig er det hvert snit, der er registreret, idet mange skrifter kan købes enkeltvis (ikke hele familien). Fra anden halvdel af 1980erne og igennem 1990erne var Emigre et af de trendsættende skriftudviklingsbureauer og alle nye skriftfonte kom automatisk ind på de første pladser, fordi grafiske designere over hele verden købte dem og således automatisk»var med på moden«: Ny Emigre-skrift = trendy, moderne skrift. Skriftfamilien Vista er for nylig blevet udvidet med nye snit/varianter og ligger ikke overraskende på listens 1. plads herover. Brugerlicenser: økonomisk værdi I Karows optik fra begyndelsen af 1990erne er rettigheder og licenser de forhold, som en rettighedsindehaver til en skrift typisk ville sælge videre til producenter af trykmaskiner, printere og styresystemer, såkaldte Original Equipment Manufacturers (OEM), på trods af, at virkeligheden\n16 12 Fontkvalitet++ Afhandling_birkvig Master i Design allerede fra midten af 1980erne var stærkt på vej til at overhale dette forhold, idet fonte med den teknologi, som desktop publishing var startskuddet til, gjorde disse»uafhængige«af den konkrete hardware, printere og fotosættere. Skrifter blev fra omkring midten af 1980erne i større og større omfang ikke bygget ind i fx printere som residente fonte, men produceret som softfonte, dvs. digital data, som blev indlæst i printeren, når et job skal produceres. Når man i dag køber en font, er det en softfont (selvom udtrykket ikke længere benyttes). Brugsrettighederne til det, man køber, er af samme karakter, som når man fx køber et softwareprogram. I det medfølgende dokument, End User License Agreement (EULA), fremgår det bl.a. specifikt, hvor mange computere fonten må installeres på, om man må fremstille såkaldte PDF-filer med den, levere den med et dokument til videre bearbejdelse i en produktionsvirksomhed, modificere tegnene o. l. I skriftleverandøren Emigres EULA for skriften Vista Sans står således:»by downloading and/or installing Emigre Fonts software you agree to the following terms: [ ] 1. The Emigre Font Software is licensed for use at one (1) location with a maximum of five (5) devices. [ ] 3. Except as permitted herein, you may not modify, adapt, translate, reverse engineer, decompile, disassemble, alter or otherwise copy the Emigre Font Software. [ ] FONT EMBEDDING Embedding of the Emigre Fonts Software in digital documents or in any other form is governed by a separate license agreement. If an embedding license is desired, the licensee must represent and warrant that licensee s encryption of the embedded Emigre Fonts is secure enough to prevent any access or use by others. (www.emigre.com/euloptions.php, min fremhævelse). Reguleringer i EULA en kan således reducere en fonts værdi, hvis det betyder at den sætter begrænsninger i dagligdagens arbejde ved at køberen fx skal anskaffe en ekstra licens for at kunne producere PDF-filer til tryk eller distribution.\n17 Master i Design Afhandling_birkvig Fontkvalitet++ 13 Gratisskrifter og medfølgende skrifter Et forhold, som Karow ikke behandler, er skrifter, der enten er gratis eller som følger med system/programkøb og -opdateringer. Computere, som sælges som personlige computere (PC er), er typisk forsynet med dels et styresystem og programmer og dels en række skrifter. Disse kan i en vis forstand opfattes som gratis, i hvert fald er de ikke prissat særskilt i markedsføringen. Det er skrifter, som både kan være nødvendige for at styresystemerne overhovedet kan fungere, men som også bliver installeret så brugeren oplever at have et udvalg til rådighed. De bliver dermed en del af markedsføringen af et bestemt softwareprodukt som fx Microsoft Office. Et eksempel er skriften, som denne tekst er sat med: Calibri, der sammen med en række andre skriftfamilier fulgte med bl.a. en opdatering af styresystemet Windows med navn Vista (samt opdateringer af Word og andre softwareprodukter fra Microsoft). Selvom mange af de skrifter, som er»gratis«eller følger med softwareopdateringer, er af høj kvalitet (som fx Calibri) er der blandt grafiske designere en tendens til ikke at benytte disse i større omfang. Der optræder sjældent eksempler i fx award/årbøger, hvor systemskrifter er benyttet. Undtaget er websites, hvor såkaldt html-tekst af tekniske grunde er typograferet med anbefalede systemskrifter. Den tyske journalist Antje Dohmann konkluderer i en artikel om gratis fonte:» denn in einer geldorientierten Gesellschaft ist es leider so, dass nicht respektiert wird, was nicht gekostet hat.«(dohmann, 2009). Desuden påvirker det også en skrifts»image«, at den ved at være gratis ofte bliver meget udbredt og benyttet af lægmand. Det bidrager ikke i sig selv til (typografisk) identitet og originalitet, at en skrift får en stor udbredelse. Derfor vælges de gratis skrifter ofte fra af professionelle designere. Data i min spørgeskemaundersøgelse støtter belægget for denne pointe: Gratis er placeret lavest og Pris næstlavest ud af ni prioriterede forhold omkring skriftvalg. (Se graf side 33).\n18 14 Fontkvalitet++ Afhandling_birkvig Master i Design Efterligninger: star quality Som i mange andre brancher ser man også tyveri af succesfuldt design indenfor skriftdesign. En af de skrifter, som er blevet kopieret allermest er Helvetica, der i årene efter lanceringen i 1957 blev en stor succes over hele verden. En af Peter Karows medarbejdere har lavet en statistik, der viser, at tre af de mest populære skrifter i anden halvdel af det 20. århundrede, Helvetica, Times og Palatino er imiteret henholdsvis 34, 28 og 28 gange. Det har været (og er) meget kompliceret juridisk at forhindre disse tyverier, da alfabetet især i USA har været anset for at være alles ejendom, og derfor ikke har kunnet beskyttes fuldt ud mht. til bogstavernes design. En vis form for beskyttelse af skrifter som brands har man kunnet opnå gennem beskyttelse af skriftnavne, men opfindsomheden har været stor hos kopister, der blot har kopieret skriften og givet den et andet navn, som fx: Geneva, Arial, Holsatia, Swiss, Triumvirate, der alle er efterligninger af skriften Helvetica. At en skrift bliver kopieret er for dens værdi både godt og skidt: Den må jo i sig selv være attraktivt hvis den bliver kopieret, men for ophavsmanden, der går glip af indtægter i form af royalty, er det den dårlig forretning. Grænsen mellem kopi og hvad der kan siges at være naturlig inspiration, hvor en skriftdesigner efterligner beundringsværdige træk hos et forbillede, er hårfin, og fænomenet sker indenfor stort set alle områder, hvor der er skabende processer involveret. Som eksempel kan man se den schweiziske skriftdesigner Adrian Frutigers skrift Frutiger, der blev udsendt via leverandøren Linotype i I 1992 udsendte softwarehuset Adobe skriften Myriad, der for det blotte eller utrænede øje ligger endog meget tæt på Frutigers skrift. Og i 1997 udsendte softwarefirmaet Microsoft skriften Segoe (som en del af Microsoft Media Center). Både Myriad og Segoe kan siges at»stå på skuldrene«af forbilledet Frutiger, også selvom flere detaljer (karakteristika) ved nøjere eftersyn adskiller den ene skrift fra den anden: Hæmbårgerføntsiv Frutiger y Hæmbårgerføntsiv Myriad y Hæmbårgerføntsiv Segoe y Se for eksempel prikken over i, t-ets øverste form eller y-ets nedre form.\n19 Master i Design Afhandling_birkvig Fontkvalitet++ 15 Man kan anse kopiering som et iboende attraktivt træk i visse især populære skrifter, hvis man vel at mærke ikke lægger vægt på at se tyveriet af ideer som tyveri, men blot ser det som at bygge videre på konventioner og traditioner. Det er med andre ord ideologisk betonet, hvilken værdi eller beskaffenhed, man, dvs. designeren, tillægger denne (kopierings-) værdi (se også side 18). Karakteristika Ifølge Karow kan karakteristika være af enten klassificerende (objektive) eller vurderende (subjektive). Klassificerende træk (objektive) De klassificerende begreber opdeles i fx»familienavn«(family name), der evt. inkluderer leverandørangivelse, her: ITC = International Typeface Corporation og selve skriftens navn: Cheltenham og»fornavne«(christian name): kursiv, schmalfett, konturiert. De klassificerende træk eksemplificeres af Karow sådan: Family names Christian names ITC Cheltenham kursiv schmalfett Leverandør Stil Formsprog Bredde Styrke Modifikation I de skriftfonte, som er en del af styresystemer og som bl.a. benyttes af browsersoftware og tekstbehandlingsprogrammer er standarden, at fire snit typisk udgør en familie: Ordinær (normal), Bold (halvfed), Italic (kursiv) og Bold Italic (halvfed kursiv). Disse fire varianter understøttes af softwaren, mens yderligere styrker og bredder er organiseret som selvstændige fonte (i tekniske forstand). Modifikationer som»konturiert«(kontur, outline), skygge etc. er ikke standard i de fleste moderne fonte, effekterne fremstilles i dag typisk i de programmer som anvendes til grafisk design. En modifikation, som vinder større og større udbredelse, er såkaldte displav-versioner, dvs. versioner af skriften i forhold til den størrelse, som skriften skal anvendes i (behandles senere). Nogle få skriftfamilier er udarbejdet i web/skærm-versioner til brug på websider og andre skærme med en relativ lav opløsning.\n20 16 Fontkvalitet++ Afhandling_birkvig Master i Design Den enkelte skriftfamilies omfang mht. varianter kan udgøre et kvalitetsparameter, idet designeren til komplekse opgaver har brug for at kunne vælge netop en bestemt styrke eller anden variant i forhold til fx det typografiske hierarki eller en bestemt papirkvalitet. Fontens kvalitet kan ligge i den som et multifunktionelt redskab til løsningen af en designopgave. Vurderende træk (subjektive) Skriftdesigneres»fingeraftryk«, dvs. deres prægning af en bestemt skrift ud fra personlige, formmæssige præferencer og tilbøjeligheder, spiller en rolle for deres værdi iflg. Karow. Den berømte tyske skriftdesigner og kalligraf Hermann Zapfs egen skrivestil ses tydeligt i hans design af fonten Zapfino, og dette forhold bidrager utvivlsomt til den store popularitet. Hermann Zapfino Et andet eksempel er den meget anerkendte, hollandske skriftdesigner Gerard Unger, der selvom hans skrifter teoretisk er meget forskellige holder sig indenfor en snæver formmæssig opskrift på proportioner og formsprog udsprunget af en ideologi, der bl.a. bygger på, at skrift kommer af skrivning i hånden. Her vises en række a er fra broderparten af de Henrik skrifter Birkvig Den han Grafiske har Højskole designet: D 80 Skriftdesignerens personlige stil kan bidrage til værdien af en bestemt skrift, når der er en korrelation mellem skriftdesignerens smag og den Polsk? grafiske designers smag samt anerkendelse af skriftdesignerens status og image, dvs. opfattelse af, hvad der er en fælles æstetisk værdi. Hollandsk? Konventionelle vurderende træk: et eksempel Vurdering kan også foretages udfra basale, perceptionsmæssige konventioner. Der eksisterer en relativt udbredt koncensus om, hvordan Dansk? en bestemt form tolkes. Et eksempel er den skrift, som tyskeren Kurt quiz


At vurdere læremidler i dansk - Læremiddel.dk\nForfattere: Dorthe Carlsen og Jens Jørgen Hansen\nLæremidler giver god støtte til lærerens undervisning med ideer til faglige mål, indhold, undervisnings- og arbejdsformer – ja hele undervisningsforløb. En central kompetence er derfor læremiddelfaglighed – at læreren kan forholde sig reflekterende, analyserende og vurderende til læremidler. Bogen præsenterer en række kvalitetskriterier til vurdering af didaktiske læremidler som i bogen kaldes videnskriterier, undervisningskriterier og læringskriterier.\nBogen er udarbejdet af Dorthe Carlsen og Jens Jørgen Hansen fra UC Syddanmark og udgivet af Dansklærerforeningen.\nBogen er anmeldt af Folkeskolen. Her skrev anmelderen bl.a.:\nDet er meget prisværdigt, at forfatterne i denne bog systematisk beskriver, hvordan man kan analysere og vurdere læremidler til dansk. De slår til lyd for etablering af en læremiddelfaglighed, der består i, at lærerne anvender en systematisk faglig-pædagogisk metode til at forholde sig til læremidler, og at der skabes et fælles fagsprog om emnet. Lærerne skal kunne vurdere læremidlers formulerede og indbyggede fagsyn, deres syn på læring og deres forslag til undervisningens tilrettelæggelse (…)\nJeg vil anbefale lærerstuderende og lærere at læse og bruge hæftet, så de kommer i gang med at arbejde dybtgående med analyse, valg og anvendelse af læremidler, der passer til deres undervisning. Bogen er således en god begyndelse til en nødvendig professionalisering af læremiddelområdet i dansk.


Radiovært med filippinsk kæreste: Den danske kvinde er som en fri slave der sætter sin bøddel i bur - Avisen.dk\nJeg tror, at billedet vil få folk til at forstå, at vi er et helt almindeligt og ligeværdigt par, skriver René Fredensborg, der er i øjeblikket er i Fillippinerne med sin kæreste. (Foto: Foto: Privatfoto/René Fredensborg)\nRadiovært og journalist René Fredensborg havde to grunde til at skrive en opsigtsvækkende klumme om sit forhold til kæresten Shine.\n28. juli 2017 19:01\n"Vi er nogle, der drager mod øst, fordi danske kvinder er umulige at have med at gøre."\nSådan kunne man i dag læse i en klumme hos Berlingske.\nKlummen var skrevet af journalist og radiovært, René Fredensborg.\nKvinden er blevet den nye mand. Som den frigivne slave, der straks sætter sin bøddel i bur!\nHer fortalte han om sit forhold til sin kæreste, Shine, som er fra Filippinerne.\n"Jeg bliver nødt til at sige det, stærkt provokerende: Min filippinske kæreste håndfodrer mig - hun tager ikke en bid af sin mad uden at give mig den næste bid. Hun vasker mit tøj, i hånden (hun er stærkere end vaskemaskinen) - sågar mine underhylere, mine damer og herrer!", skriver han og tilføjer, at Shine "lægger tøjet sammen med militær akkuratesse."\nShine er en helt almindelig pige og ikke en han har samlet op på en bar, fortæller René Fredensborg og tilføjer, at han godt ved at det er svært at tro på. Hun er uddannet og arbejder som sygeplejerske og taler flydende engelsk.\nRené Fredensborg har tidligere skrevet en klumme om, hvordan han oprettede en datingprofil om natten, da hans daværende kone afviste ham i sengen. Læs den klumme, som han kaldte 'Ny kone søges - den gamle er slatten' her.\nEn omsorg er gået tabt\nMen hvorfor har han egentlig et behov for at få skrive den klummen. Det ville Avisen.dk gerne vide. Men da René Fredensborg i øjeblikket er i Fillippinerne, havde han ikke mulighed for at lave et interview.\nSå det blev via sms istedet:\nHvorfor har du følt behov for at skrive klummen?\n"Fordi jeg gerne ville beskrive en særlig omsorg, som desværre er gået bort med den stadigt mere skingre kønskamp i Danmark. Og dermed udfordre de fordomme, der pr. automatik får elitefeministerne i det røde felt, når man egentlig blot beskriver en mere traditionel form for hengivenhed. Og her mener jeg at det er de ellers så tolerante danske kvinder (og åndsfæller), der udstiller sig selv og rask væk generaliserer over asiatiske kvinder og især de mænd, der tiltrækkes af dem."\n"Så jeg skrev den også for at studere resultatet."\nDen klassiske rygmarvsreaktion\nHvad var reaktionerne/resultaterne så været?\n"Det ved jeg ikke helt endnu, for her kommer og går strømmen, og der er ikke wifi nok til at læse reaktionerne. Men jeg fornemmer den klassiske rygmarvsreaktion! At det er for dårligt, at jeg ikke forstår den åh så omsorgsfulde danske kvinde. Og det er helt rigtigt. Jeg forstår ikke den bitre kønskamp og parforholdets evige regnskaber. Kvinden er blevet den nye mand. Som den frigivne slave, der straks sætter sin bøddel i bur! Hernede handler det om et VI, et meget stærkt vi. Men her blir det nødvendigt med detaljer og det er fredag aften og VI får os en Dark 'N Stormy"\nHan skriver desuden, at han og Shine er et helt almindeligt par.\nSlet ikke som det beskrives af feministen og tidligere LA-ungdom formand, Rasmus Brygger:\n- Det er jo lidt et mor-søn-forhold," siger Rasmus Brygger til Avisen.dk, der dog understreger, at han mener, at folk må indrette deres liv, som de vil.\n- Men det er ekstremt at kritisere andre for ikke at leve på den måde, siger han til Avisen.\nBagermester-Eriks opsang til kvinderne: I hjernevasker jeres mænd


1 KOMMUNIKATIONSPOLITIK Forord ved Borgmester Lars Erik Hornemann Som den største virksomhed og kraftcenter for udvikling på Sydfyn har Svendborg Kommune en forpligtelse til at yde service over for borgere og virksomheder, som gør det attraktivt at bosætte sig og investere i kommunen. En af forudsætningerne herfor er, at vi evner at informere og kommunikere tydeligt og målrettet omkring, hvad vi som kommune står for samt tilbyder. Desuden vil vi som byråd, når der vedtages politikker sikre os, at disse tager udgangspunkt i kommunens vision samt de vedtagne værdier, omhandlende: Borgeren i centrum, Helhed i opgaveløsningen, Trivsel Læring og udvikling Denne kommunikationspolitik, skal udstikke de overordnede rammer for, hvad der i Svendborg Kommune betragtes som god information og kommunikation over for såvel brugere, borgere, ansatte som pressen og andre med interesser i kommunale forhold. Men intet er statisk, hvorfor vi samtidig med vedtagelsen af denne kommunikations- og informationspolitik, har sikret os, at kommunikations- og informationspolitikken bliver evalueret og justeret inden udgangen af Svendborg Kommunes Byråd 2007 SVENDBORG Side\n2 INDLEDNING KOMMUNIKATIONS OG - INFORMATIONSPOLITIKKEN Mål Det er kommunikation- og informationspoltikkens mål at sikre at de aktiviteter, som igangsættes i Svendborg Kommune understøtter kommunens vision og værdier. Hele kommunikations- og informationsområdet skal professionaliseres. De kommunikations- og informationsaktiviteter, som igangsættes skal sikre at brugerne/borgerne er velinformerede om kommunens ydelser og vilkår og rammer for ydelserne, ligesom Svendborg Kommune skal være åben og lyttende. Kommunikations- og informationspolitikken skal desuden sikre, at kommunen som områdets største spiller er med til at sætte den sydfynske dagsorden. Kommunikation- og information skal være centrale anliggender for hver enkelt medarbejder, således bevidstheden omkring disse emner skærpes og bliver et naturligt led i de daglige rutiner. Der tages afsæt i at: Alle ansatte i Svendborg Kommune er som udgangspunkt informationsansvarlige overfor borgere, samarbejdspartnere, organisationer og pressen. Det overordnede ansvar ligger hos byrådet og direktionen. dialog og samarbejde er et krav til ledere og medarbejdere både i den interne kommunikation og i den daglige eksterne kontakt med brugerne, hvad enten det er borgere, kunder, virksomheder eller pressen. Svendborg Kommune ønsker at være en borgerorienteret kommune, der fokuserer på borgernes forskellige behov og på, at det skal være let at komme i kontakt med kommunen. Kommunikationspolitikken skal indarbejdes på alle niveauer. Målet er en synlig kommune med en fælles ensartet identitet og et højt service niveau. kommunikationspolitikken skal have et ensartet og genkendeligt grafisk udtryk - såvel i de trykte som i de digitale udgivelser. kommunikation og information skal tænkes ind i enhver opgave. kommunikation og information kræver tryghed og et tillidsfuldt forhold mellem ledelse og medarbejdere. Ledelsen skal sikre en løbende træning, uddannelse og servicering af medarbejdere. SVENDBORG Side\n3 Begrebsafklaring - Kommunikation og information Kommunikations og informationpolitikken for Svendborg Kommune arbejder med begreberne kommunikation og information. Disse områder skal være en naturlig del af alle medarbejderes hverdag. Vi har i denne kommunikations og informationspolitik valgt af benytte såvel kommunikation og information som begreber, idet politikken skal dække over såvel dialogen som enkeltstående budskaber. Information en vej: af latin: informare, fremstille, skildre, oplyse, underrette Kommunikation to veje - dialog: at tale og skrive sammen i forskellige situationer med bestemt adresse, i bestemt hensigt Kommunikation, af latin: communicare, at gøre fælles Kommunikation udgør en grundlæggende forudsætning for alt socialt fællesskab SVENDBORG Side\n4 PRINCIPPER Visionen Sydfynsk Udvikling - skal være med til at placere Svendborg på landkortet, medens de grundlæggende værdier er platformen for alle politikere og medarbejdere i kommunen. Svendborg Kommunes kommunikations-og informationspolitik bygger på en række principper for kommunikation, der skal være med til at underbygge visionen og de grundlæggende værdier. Ansvaret for udmøntningen af kommunikations- og informationspolitikken ligger hos ledelsen i den enkelte afdeling eller institution og påhviler hver enkelt ansat at efterleve i dagligdagen. Derfor bygger kommunikations- og informationspoltikken på en række principper, som både ledelse og medarbejdere skal indarbejde i deres daglige arbejde. Informationspolitikken bygger på følgende principper 1. God intern kommunikation og information er en forudsætning for god ekstern information og kommunikation. Information, kommunikation og viden deling er nøgleord i Svendborg Kommune. Alle ansatte skal være informerede både om beslutninger og baggrund for beslutninger - for at kunne yde den mest kvalificerede service til borgerne. God intern information sker før eller samtidigt med en offentligørelse. Ledelsen skal sørge for at skabe rammerne for god kommunikation, så alle kan yde god kommunikation og information. 2. Kommunikation og information indgår i enhver aktivitet og beslutning. Alle ledere og medarbejdere har ansvar for at tænke information ind i dagligdagen. Hvem skal have information om hvad, hvordan og hvornår? Informationsmængden er meget stor. Det er derfor afgørende, at de formidlede budskaber og den dermed tilknyttede dialog er både målrettet og præcis. Målrettet i forhold til interessenter. Præcis i forhold til indhold, form og tidspunkt for levering. Troværdig kommunikation kræver, at der er sammenhæng mellem ord og handlinger. Information og/eller kommunikation er ikke et mål i sig selv, men et middel til at nå det ønskede mål. Afsenderen skal være bevidst om og respektere at forskellige målgrupper har brug for information på forskellige måder afhængig af uddannelse, alder, handicap, etnisk baggrund m.m. SVENDBORG Side\n5 3. Svendborg Kommunes kommunikation og information følger en fælles designlinie. Informationen skal være med til at styrke kommunens profil udadtil og skabe fælles identitet indadtil, ligesom den skal gøre det let at orientere sig. 4. Kommunikation er dialog med brugerne Når borgerne inddrages i dialog og debat skal de have en klar og præcis information om, hvilke rettigheder og muligheder de har for at få indflydelse. 5. Informationer er kun noget værd, hvis de bliver anvendelig viden for brugeren. Al kommunikation og information skal foregå i et klart letforståeligt sprog. Det er Svendborg Kommunes opgave at informere og kommunikere målrettet og skelne mellem modtagerne afhængig af alder, uddannelse, handicappede osv. SVENDBORG Side\n6 DELPOLITIKKER Vi har nu beskrevet såvel formål med kommunikationspolitikken som opstillet principper, beskrevet ansvar og målgrupper for den gode information og kommunikation. For at kommunikationspolitikken kan bruges i praksis og kommunen dermed kan nå de ønskede mål, er det nødvendigt at arbejde med følgende områder: Intern kommunikation- og information Ekstern kommunikation- og information Presse og mediepolitik Digital kommunikation Sprogpolitik Designpolitik Der udfærdiges ikke i forbindelse med kommunikationspolitikken en færdig værktøjskasse for de enkelte politikker. Til gengæld forventes det, at hver enkelt arbejdsplads videreudvikler og skriftliggør, hvorledes de i praksis arbejder med de forskellige delpolitkker. Disse erfaringer opsamles årligt af de kommunikationsansvarlige med henblik på videndeling i hele organisationen. Gennemgående for alle delpolitikkerne er nedenstående guidelines: det er ledelsens ansvar at skabe rammerne for god kommunikation og information, mens det er alle ansatte i Svendborg Kommunes ansvar, at have kommunikation og information indarbejdet som en del af de daglige opgaver. kommunikation skal indtænkes i alle handlinger, hvorfor det er nødvendigt at afsætte tid og økonomi hertil kommunikation og information skal planlægges, så den kan praktiseres og være i overensstemmelse med kommunens vision og mål Pejlemærker til intern kommunikation- og information Emne Vi forventer at du: Handling / værktøj / overvejelse søger den fornødne information. spørger igen, hvis du er usikker på svaret. taler og skriver så andre kan forstå det giver en konkret tilbagemelding på det, du hører og læser fortæller hvor du er og i hvilken anledning, når andre kan have nytte af at vide det informerer din leder, hvis du mener, du udfører en uhensigtsmæssig opgave formidler ønsket information til kolleger. SVENDBORG Side\n7 Du har ret til: At informere andre om dine opgaver At efterspørge information om andres ansvarsområder At sende ikke-forståeligt materiale retur: Læst, men ikke forstået når du tilbagemelder, at sige din mening om det, du hører og læser At foretage de nødvendige aftaler for at løse dine opgaver At have en kritisk holdning til informationsmængden, både internt og eksternt. Dagsordener og referater En stor del af den interne kommunikation foregår via mødevirksomhed. Det er derfor nødvendigt at der er nem adgang til dagsordener og referater, og at disse er tilgængelige i rimelig tid før og efter mødet Der skal endvidere i forbindelse med mødets referat fremgå, hvorledes beslutningen og eller indsatsen kommunikeres videre Sammenhæng mellem intern og kommunikation til pressen Hver gang man informerer til pressen, skal man også informere internt, for at undgå at medarbejdere via medierne hører om emner, som de burde have været informeret om internt Pejlemærker for ekstern kommunikation- og information Emne Tydelig kommunikation om kommunens mål og service. De gode historier og lysten til at fortælle dem er nøglen til fremtiden Handling / værktøj / overvejelse Afpas informationen til den målgruppe, der skal nås, således at der skelnes mellem brugere og borgere, samt tages bevidst afsæt i hvilket medie (hjemmeside, foldere, annoncer m.m.) man benytter Vær proaktiv i forhold til brugere, borgere og samarbejdspartnere. 10 gode historier SVENDBORG Side\n8 opvejer 1 mindre god historie De dårlige historier Ingen beslutning er gyldig, før end det er besluttet, hvordan den kommunikeres ud Der skal kommunikeres målrettet Det er ledelsens pligt at skabe rammer for god kommunikation Ingen virksomhed undgår at lave fejl. Erkend dem over for de pågældende og lær af dem Lav en kommunikationsplan i forbindelse med beslutninger handlinger, der berører borgere, brugere og samarbejdspartnere Kommunikation skal foregå i et klart og letforståeligt sprog, der skal målrettes modtagerne afhængig af alder, uddannelse, handicap m.m. Ledelsen skal i sin strategi sikre afsat den fornødne tid og økonomi til at alle ansatte kan yde god kommunikation Pejlemærker for presse- og mediepolitik Emne Pressen skal opleve Svendborg Kommune som åben og troværdig Offentlige ansattes ytringsfrihed: Handling / værktøj / overvejelse Svendborg skal være offensiv og korrekt i samarbejdet med pressen, hvorfor emnet debateres og aftales på alle arbejdspladser Som offentlig ansat er man som alle andre borgere beskyttet af grundlovens bestemmelser om ytringsfrihed og kan på egne vegne deltage i den offentlige debat og fremsætte personlige meninger og synspunkter. Dette gælder også emner, der vedrører ens eget arbejdsområde. Hvem udtaler sig på kommunens vegne? Det er som regel borgmesteren, udvalgsformændene, direktørerne eller ledere, der udtaler sig til pressen, men alle medarbejdere betragtes som kommunikationsmedarbejdere. Ledelsen skal være villig til at svare på spørgsmål fra pressen, og medarbejderne skal være parat til at levere de nødvendige oplysninger til ledelsen. Som medarbejder må man udtale sig om emner inden for sit fagområde. Det er ikke en pligt, ønsker man ikke at udtale sig, skal man sørge for at journalisten kommer SVENDBORG Side\n9 i kontakt med en som kan og vil svare. Hvis man som medarbejder udtaler sig til pressen på kommunens og eller områdets vegne, skal man orientere sin nærmeste leder. Som medarbejder kan man udtale sig om alle områder, hvis udtalelsen sker på egne vegne. Enhver medarbejder har initiativpligt Medarbejderen skal i hverdagen være opmærksom på om en sag har en pressemæssig vinkel, og i så fald gøre nærmeste leder opmærksom herpå Pejlemærker til digital kommunikation Emne E-post Handling / værktøj / overvejelse E-post er en kommunikationsform, der skal behandles som almindelig papirpost. Der er ikke udarbejdet særlige svarfrister for E-post, men det forventes at disse besvares efter de samme retningslinier som alm. papirpost. Brugen af E-post kan medføre hurtigere og mere fortolknings-bare udsagn. Dette bør undgås. Vær lige så omhyggelig med sprogbrugen i E-post, som i almindelige breve Det er tilladt at modtage og afsende privat e-post i begrænset omfang i arbejdstiden. E-post er underlagt de samme arkiveringsregler som alm. papir post. E-post er ikke personlig Du skal sikre dig at mindst en kollega kan åbne din post Etablere automatisk svar-funktion, når du er fraværende, på kurser, ferie m.m. Pejlemærker til sprogpolitik Emne Et let forståeligt sprog Handling / værktøj / overvejelse Al skriftlig og mundtlig kommunikation skal være venlig og let forståelig. SVENDBORG Side\n10 Sproget skal være tidssvarende og signalere god service. Modtageren skal hurtigt kunne danne sig et overblik over budskabet. Borgerens forskellige forudsætninger Tiltaleform i skrift og tale De vigtigste budskaber skrives først og formuleres i en for modtageren logisk rækkefølge Vores sprog- og skriftsprog skal tage hensyn til modtagerens alder, sociale baggrund, etniske tilhørsforhold m.m. Som udgangspunkt anvendes i Svendborg du, I og jeres som tiltaleform frem for De, Dem og Deres. Dog svares med De, Dem og Deres i fald afsenderen benytter denne form Designpolitik Der er udarbejdet en manual omhandlende Svendborgs Designlinie. Den kan hentes via en hjemmesideadresse. SVENDBORG Side


MODSPIL :: Fragmenter\nDet Poetiske Bureau, der tidligere har udmærket sig ved en lang række "skæve" udgivelser af både poetisk, alment litterær og politisk karakter, udgiver 18/9 antologien Fragmenter med bidrag fra over 70 digtere og billedkunstnere.\nJeg bidrager selv med digtet DIGTERENS HYLDEST, som man altså kan finde i antologien.\nI anledning af udgivelsesdagen afholdes en reception, hvor der vil være mulighed for at købe bogen, og hvor op mod 40 digtere vil læse op af deres bidrag (dog ikke undertegnede, der desværre er otherwise engaged).\nDet Poetiske Bureaus Forlag præsenterer igen en årsantologi, denne gang med titlen Fragmenter, hvori primært unge, men også garvede, forfattere, og grafikere deltager. Der er i år fundet plads til 75 kunstnere, og hovedvægten er lagt på det digteriske bidrag.\nI anledning af udgivelsen vil der blive afholdt en reception, hvor mange af digterne vil læse op af deres poesi og grafikerne fortælle om deres billeder i Det Poetiske Bureaus legendariske lokaler, lørdag den 18. september kl. 16.00, Griffenfeldsgade 52, København N – giv endelig besked om, hvorvidt du kommer. Vel mødt!\nLæs også: Det Poetiske Bureau - digte fra Guantánamo\n[ agger, Tue 14 Sep, :15:32: /litteratur] - kommentar(er) - link


Advokater ønsker bedre omdømme - indfører ny ordning om åbenhed - Avisen.dk\nAdvokater ønsker bedre omdømme - indfører ny ordning om åbenhed\nDanske advokater agter nu at synliggøre sit samfundsgavnlige arbejde og forbedre sit omdømme ved at være mere åbne om etik, ledelse og mangfoldighed. En ny ordning fra Danske Advokater skal sikre, at advokaterne efterlever og dokumenterer, at de er deres samfundsansvar bevidst. Brancheforeningen har sat ordningen på dagsordenen, når advokaterne mødes på foreningens generalforsamling den 19. september. Målet er, at mindst halvdelen af Danske Advokaters medlemmer inden 2020 dokumenterer og offentliggør, hvad de gør for samfundet.\n17. september 2014 09:05\nAdvokater skal fremstå som en samfundsbevidst branche, mener Danske Advokater, der repræsenterer 785 advokatvirksomheder med en samlet årlig omsætning på omkring 10 mia. kroner. De vil dokumentere, at deres medlemmer er deres samfundsansvar bevidst i forhold til borgernes retssikkerhed og som betroet rådgiver for erhvervslivet. De vil være åbne, og gøre deres priser mere gennemskuelige. De vil synliggøre det sociale ansvar, de dagligt påtager sig, f.eks. ved at udføre gratis advokatbistand til mindrebemidlede, syge og socialt udsatte i landets 89 advokatvagter. Eller ved at yde gratis rådgivning eller rådgivning til en symbolsk pris til lokale foreninger og nationale eller internationale organisationer med et humanitært formål. De vil redegøre for, hvordan de tackler etiske dilemmaer, når de kommer i klemme imellem hensynet til kunden og det brede samfundshensyn. Og de vil aktivt arbejde for moderne ledelse for branchens mere end 12.000 medarbejdere.\n"Med den nye ordning er det vores ambition at åbne op for en branche, der er kendt for at være lidt tilknappet. Alene det at vi sætter etik, moderne ledelse og diversitet på dagsordenen, mener vi, vil skabe større åbenhed. Det vil få de enkelte advokatvirksomheder til at reflektere over det," mener advokat Klavs Gravesen, der står i spidsen for udarbejdelsen af Danske Advokaters nye ordning.\nFem tiltag skal rykke advokaters omdømme\nDanske Advokaters nye ordning for advokaters samfundsansvar omfatter fem fokuspunkter:\n1. Synligt socialt ansvar: Advokatvirksomheden skal dokumentere deres sociale ansvar, der sikrer, at mindrebemidlede, syge og socialt udsatte også har adgang til ret og retfærdighed. Det kan f.eks. være ved at tilbyde gratis retshjælp i landets 89 advokatvagter. Eller det kan være gratis rådgivning eller stærkt reducerede priser til lokale, nationale eller internationale organisationer og foreninger med humanitære formål.\n2. Etiske dilemmaer: Advokatvirksomheden skal have klare retningslinjer for, hvordan etiske dilemmaer tackles, når de kommer i klemme mellem kunden på den ene side og det brede samfundshensyn på den anden side.\n3. Moderne ledelse: Advokatvirksomheden skal sætte mål for medarbejdernes trivsel, uddannelse og udvikling, og for hvordan de fokuserer på kunden og ledelse.\n4. Diversitet: Advokatvirksomheden skal arbejde for en større spredning i alder, nationalitet, køn og etnisk oprindelse blandt sine medarbejdere. En spredning, der også gerne ses reflekteret i ledelsen og ejerkredsen.\n5. Åbenhed og gennemsigtighed: Advokatvirksomheden skal sætte mål for åbenhed og gennemsigtighed for kunder, medarbejdere og samfund.\nAdvokatvirksomhederne skal offentliggøre, at de tilslutter sig ordningen. De skal indberette, hvordan de efterlever fokuspunkterne, til Danske Advokater, som offentliggør indberetningerne i en samlet rapport - første gang i 2017.\nMange af landets advokatkontorer har taget hul på en del af de temaer, som viser, at de har samfundssind, tager ansvar og er en moderne arbejdsplads. Det kommer f.eks. en del sportsklubber og humanitære organisationer til gavn, at de ofte kan få støtte af en advokat:\nPå Klavs Gravesens arbejdsplads advokatvirksomheden Horten i Hellerup har de valgt at støtte både Dansk Flygtningehjælp og non-profit organisationen Human Practice Foundation, der arbejder på at forbedre kvinder og børns vilkår i lande som Nepal, Indien og Afrika.\n"Mange advokatvirksomheder støtter humanitære organisationer ved at give dem juridisk rådgivning gratis, eller til en stærkt reduceret pris. Vi er bare ikke særlige gode til at fortælle, at vi også på den måde gør et samfundsgavnligt stykke arbejde," siger Klavs Gravesen.\nAdvokat Klavs Gravesen, medlem af bestyrelsen for Danske Advokater og formand for arbejdsudvalget Branchens samfundsansvarlige kodeks, tlf.: 52 34 42 39, e-mail: kvg@horten.dk


Jan Bjeldbak (V): En gratis omgang | SaebyAvis.dk - lokale nyheder fra Sæby\nJan Bjeldbak (V): En gratis omgang\n24. april 2021 - kl. 10:32 - af Henrik Christensen\nFredag kunne man nemt få kaffen galt i halsen, hvis man læste det åbne brev ”Vi savner solidariteten og humanismen” til udlændinge- og integrationsminister Mattias Tesfaye skrevet af Almina Nikontovic (S), Christina Lykke Eriksen (SF) og Ida Skov (EL).\nBrevet er en opvisning i gratis idealisme og er aldeles løsrevet fra den politiske virkelighed.\nKort fortalt handler brevet om, at den danske regering sender syriske flygtninge hjem på baggrund af en ”misvisende og utilstrækkelig rapport” fra Udlændingestyrelsen. De tre underskrivere efterspørger medmenneskelighed og solidaritet og opfordrer i brevet ministeren til at omgøre beslutningen om at inddrage opholdstilladelserne til syriske flygtninge.\nJeg tror, mange danskere får en knude i maven, når de hører om de individuelle tragedier, der følger de enkelte flygtninges historier, men på et generelt politiske plan glemmer skribenterne en del mellemregninger, som jeg vil tillade mig at bidrage med.\nFor det første er det påfaldende, at Almina Nikontovic går i rette med en minister fra sit eget parti og erklærer sig lodret uenig i partiets politiske linje. Jeg kan da ikke lade være med at tænke på, om brevet udtrykker holdningen hos socialdemokraterne i Frederikshavn Kommune eller, om der her er tale om et personligt særstandpunkt. Bakker socialdemokraterne op om Alminas synspunkt, må det være på sin plads at spørge, dels hvilken udlændingepolitik de så ønsker og dels, om der er andre emner, hvor partiets landspolitiske linje fraviges.\nFor det andet er det interessant at konstatere, at Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti – samt Radikale Venstre – er den socialdemokratiske regerings støttepartier, og dermed bidrager de til at understøtte regeringens politik. Sammen har de fire partier flertallet i Folketinget, hvor udlændingepolitikken besluttes, og netop Enhedslisten og SF kunne altså – hvis de virkelig mener det – bringe regeringen til at føre en anden politik eller medvirke til at afsætte den. Sådan fungerer parlamentarismen i Danmark. At de to partier ikke lægger et hårdere pres på den socialdemokratiske regering, må altså bero på en politisk kalkule af fordele og ulemper ved at tillade regeringen at sende de syriske flygtninge hjem.\nFor det tredje er det et udbredt synspunkt, at Socialdemokratiet i dag sidder på regeringsmagten i kraft af en særdeles stram udlændingepolitik. En politik, der nu sender de syriske flygtninge hjem. Igennem mange år havde Socialdemokratiet nemlig mistet stemmer til den borgerlige blok på grund af en for slap udlændingepolitik, og det er netop denne ”slapperlinje”, Mette Frederiksen for alt i verden ikke vil tilbage til. Den koster nemlig stemmer og kan medføre, at hun igen må afgive nøglerne til statsministeriet. At socialdemokratiet sender syriske flygtninge hjem, beror altså også på en politiske kalkule af fordele og ulemper.\nDe syriske flygtninges hjemsendelse er altså udtryk for en benhård politisk prioritering hos de tre skribenters partier, og derfor er skribenternes idealistiske synspunkter en gratis omgang, der er løsrevet den politiske virkelighed, deres egne partier agerer i.\nUanset, hvor meget de personlige historier om hjemsendelse rører os, kan jeg forestille mig, at mange danskere gerne ser i hvert fald SF og Enhedslisten bidrage mere aktivt til en løsning på de eksisterende udfordringer med integrationen – parallelsamfund, social kontrol, tilknytning til arbejdsmarkedet, bandekriminalitet mv – før idealismen varme vinde får lov at blæse.\nEmail en kopi af 'Jan Bjeldbak (V): En gratis omgang' til en bekendt