S AM L E N OT AT T IL FOLKE TI NGETS E U ROP AU D V AL G. Forelæggelse for Folketingets Europaudvalg den 9. oktober 2009 om energisager til behandling - PDF\nDownload "S AM L E N OT AT T IL FOLKE TI NGETS E U ROP AU D V AL G. Forelæggelse for Folketingets Europaudvalg den 9. oktober 2009 om energisager til behandling"\n1 Europaudvalget 2008 KOM (2008) 0780 Bilag 3, KOM (2008) 0778 Bilag 3, KOM (2009) 0361 Bilag 2, KOM (2008) 0778 Bilag 3, KOM (2009) 0361 Bilag 2 Offentligt S AM L E N OT AT T IL FOLKE TI NGETS E U ROP AU D V AL G 30.sept J.nr. 2504/ Ref. CCL/RIN/NML/AHK/ASJ Side 1/34 Forelæggelse for Folketingets Europaudvalg den 9. oktober 2009 om energisager til behandling i efteråret 2009 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) (bygningsdirektivet) 2 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (omarbejdning) (energimærkningsdirektivet) 21 Forslag til Rådets forordning om indberetning til Kommissionen om investeringsprojekter i energiinfrastruktur i Det Europæiske Fællesskab og om ophævelse af forordning (EF)736/96 (infrastrukturforordningen) 28\n2 Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/91/EF af 16. december 2002 om bygningers energimæssige ydeevne (omarbejdning) (bygningsdirektivet) KOM(2008)780 af Revideret notat 1. Resumé Kommissionen har den 19. november 2008 fremsat forslag til omarbejdning af bygningsdirektivet. Forslaget forelå i dansk sprogversion den 15. januar Forslaget indebærer en tydeliggørelse og forenkling af visse bestemmelser, en udvidelse af direktivets anvendelsesområde, en styrkelse af nogle af dets bestemmelser, så de får større virkning, og en mulighed for den offentlige sektor for at gå i spidsen for energibesparelser. Forslaget har været behandlet i Rådets arbejdsgruppe (energigruppen) af flere omgange siden maj. Europa-Parlamentet kom med sine ændringsforslag i april Forslaget var på dagsordenen som del af formandskabets fremlæggelse af fremskridtsrapport på Rådsmøde (energi) den 12. juni Tre punkter, hvor det vil blive vanskeligst at nå til enighed mellem Rådet og Parlamentet og til dels internt i Rådet, blev drøftet på det uformelle energirådsmøde i Åre i juli. Efter planen er næste skridt Coreper med første trialogmøde (Kommission, Råd og Parlament) programsat til den 30. september. Forslaget forventes vedtaget på Rådsmødet den 7. december Baggrund Kommissionen har den 19. november 2008 fremlagt et forslag til et omarbejdet direktiv, der tager udgangspunkt i det eksisterende bygningsdirektiv. Baggrunden for forslaget er, at der uanset den indsats, der allerede er gjort ifølge Kommissionen fortsat findes store og omkostningseffektive, men uudnyttede sparemuligheder i bygningssektoren. Dette betyder, at en række potentielle sociale, økonomiske og miljømæssige fordele i de enkelte medlemsstater og på EU-plan går til spilde. Det skyldes ikke kun, at sektoren er kompleks, og at markedet svigter, men også begrænsninger i formuleringen af nogle af bestemmelserne i det nuværende bygningsdirektiv og disses anvendelsesområde. Herudover har nogle af medlemsstaterne et ringe ambitionsniveau for gennemførelsen af disse bestemmelser. Den konsekvensanalyse, som Kommissionen har foretaget blandt medlemsstaterne, viser ifølge Kommissionen således tydeligt, at bygningsdirektivet må ændres på visse punkter, hvis EU s politiske mål skal opfyldes. Det er på baggrund af konsekvensanalysen nødvendigt at tvetydige formuleringer afklares. Ligeledes bør hovedsøjlerne i det nuværende direktiv (krav til den energimæssige ydeevne i nye bygninger og i eksisterende bygninger, der renoveres; energiattester/energimærkninger; og eftersyn af kedel/varme- og køleanlæg) forstærkes. Forslaget skal ligeledes ses i lyset af den omfattende klima- og energipakke, som der blev opnået enighed om på Det Europæiske Råd i december Pakken blev vedtaget på baggrund af det stadig stigende videnskabelige belæg for klimaændringer, høje energipriser og voksende afhængighed af importeret energi, med hvad det kan få af geopolitiske følger. En nedsættelse af energiforbruget kan bidrage væsentligt til, at disse mål nås. Side 2/33\n3 Udover bygningsdirektivet findes der en række andre direktiver, som handler om energiforhold i forbindelse med bygninger, f.eks. direktivet om miljøvenligt design af energiforbrugende produkter (2005/32/EF), direktivet om fremme af kraftvarme (2004/8/EF), direktivet om energieffektivitet i slutanvendelserne og om energitjenester (2006/32/EF) samt i det december 2008 vedtagne direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder, som er en del af klima- og energipakken. Derudover kan der findes relevante bestemmelser om bygninger i byggevaredirektivet (89/106/EØF), og i handlingsplanen for bæredygtigt forbrug, bæredygtig produktion og en bæredygtig industripolitik. Selvom disse direktiver ikke nævnes udtrykkeligt i forslaget, udgør de en uadskillelig del af den samlede kasse med værktøj til at fremme bæredygtighed inden for opførelse og anvendelse af EU's bygningsmasse, og medlemsstaterne skal tage fuldt hensyn til dem, når de tilrettelægger deres politik for denne sektor. Omarbejdning af direktivet om bygningers energimæssige ydeevne er endvidere et af de punkter, der indgår i Kommissionens strategi for bedre regulering, særlig handlingsplanen for "bedre og enklere lovgivningsmæssige rammer". Resultatet af omarbejdningen vil gøre direktivet lettere at læse og forstå. Dette notat omhandler alene forslaget om en omarbejdning af bygningsdirektivet. 3. Hjemmelsgrundlag Energieffektive bygninger indtager en fremtrædende plads i Fællesskabets miljøpolitik. Det nuværende bygningsdirektiv bygger derfor på EF-traktatens artikel 175, stk. 1. Det ændres der ikke ved. Forslaget vedtages efter proceduren i EF-traktatens artikel 251 om fælles beslutningstagen. 4. Nærhedsprincippet Det er Kommissionens vurdering, at forslagets mål om øget energieffektivitet ikke vil kunne opfyldes på nationalt niveau alene, men at det er nødvendigt at gøre noget på fællesskabsplan for at lette iværksættelsen af aktiviteter på nationalt plan. Byggevarer, udstyr og tjenester, der er knyttet til bygninger, udgør en stor del af EU's indre marked. Uden sikkerhed for at markedsforholdene ligger fast på langt sigt i hele EU, er det ikke særlig sandsynligt, at virksomhederne vil reagere hurtigt på den stigende efterspørgsel efter tjenesteydelser, der øger energieffektiviteten. Bygningsarbejderes øgede mobilitet og det stigende antal virksomheder, der driver forretning på tværs af grænserne i EU, betyder endvidere, at foranstaltninger, der gør reguleringen af byggemarkedet mere sammenlignelig på tværs af grænserne, vil mindske den administrative byrde og øge deres muligheder for at opnå produktivitetsgevinster. Regeringen finder på det foreløbige grundlag, at nærhedsprincippet må anses for overholdt. Formålet med forslaget er således at styrke bygningsdirektivets anvendelsesområde. Vægten ligger fortsat på etablering af en fælles fremgangsmåde som grundlag for sammenhængende og gensidigt forstærkende mekanismer til forbedring af energieffektiviteten, øget bæredygtighed og afbødning af klimaændringerne, samtidigt med at medlemsstaterne fastholder kontrollen med, hvor de enkelte krav sættes, og hvordan de gennemføres. 5. Formål og indhold Side 3/33\n4 Kommissionens oprindelige forslag Formålet med en omarbejdning af bygningsdirektivet er at tydeliggøre og forenkle visse bestemmelser, at udvide direktivets anvendelsesområde, at styrke nogle af dets bestemmelser, så de får større virkning, og at give den offentlige sektor tilskyndelse til at gå i spidsen for energibesparelser. En omarbejdning vil gøre det lettere at gennemføre bygningsdirektivet i national ret og i praksis, således at en betydelig del af de tilbageværende omkostningseffektive muligheder for at spare energi i bygningssektoren kan realiseres. Det nuværende direktivs mål og principper fastholdes, og det overlades som før til medlemsstaterne at afgøre, hvordan kravene skal konkretiseres og gennemførelsen i øvrigt tilrettelægges. Kommissionen understreger, at det er meget vigtigt, at det nuværende bygningsdirektiv gennemføres korrekt og til tiden. Det foreliggende forslag bør ikke bruges som begrundelse for at forsinke gennemførelsen af det nuværende direktiv. Forslaget tydeliggør, styrker og udvider anvendelsesområdet for bygningsdirektivets nuværende bestemmelser på følgende måder: Nogle af bestemmelserne formuleres klarere. Bestemmelsen om, at medlemsstaterne skal stille mindstekrav til den energimæssige ydeevne for bygninger, der skal gennemgå større renoveringsarbejder, får et udvidet anvendelsesområde, og hvor det tidligere gjaldt for bygninger over 1000 m2, vil det herefter gælde alle bygninger. Baggrunden for udvidelsen er ifølge Kommissionen, at den nuværende tærskel i bygningsdirektivet udelukker 72 % af bygningsmassen, hvor der stadig er omkostnigseffektive muligheder for at spare energi. Muligheden for at opfylde på komponentniveau som alternativ til at fastsætte krav for den renoverede bygning som helhed bevares i forslaget, således at det også fremover vil være muligt i for eksempel enfamilieshuse alene at stille krav til de enkelte komponenter, såsom tagisolering, vinduer og kedler. Pligten til at vurdere mulighederne for at anvende forskellige opregnede former for alternativ energi inden byggeri påbegyndes, udvides fra at gælde for bygninger over 1000 m2 til at gælde alle bygninger. Af alternative systemer opregnes decentrale energiforsyningssystemer baseret på vedvarende energi, kraftvarme, fjernvarme- eller gruppeopvarmningsanlæg eller fjern- eller gruppekøleanlæg, samt varmepumper. Udvidelsen underbygger EU s mål for anvendelse af vedvarende energi. Bestemmelserne om vurdering af alternative systemer skal gennemføres i overensstemmelse med kravene i forslaget til direktiv om fremme af anvendelsen af vedvarende energikilder. Bestemmelserne om energimærkninger skærpes. Anbefalinger får en større rolle at spille, idet det understreges, at de udgør en obligatorisk del af mærkningen, og det foreskrives, hvilke oplysninger de skal indeholde. Der stilles krav om, at energimærkets indikatortal for energimæssig ydeevne (A-G) anføres i enhver annoncering, når bygninger eller dele heraf udbydes til salg eller leje. Reglerne for, hvor hyppigt eftersyn af kedel/varme- og klimaanlæg skal finde sted, gøres tydeligere for at understrege, at det er vigtigt, at der er et rimeligt forhold mellem omkostningerne af et eftersyn og de energibesparelser, som eftersynet forventes at medføre. For så vidt angår kedel- og varmeanlæg indføres der krav om regelmæssige eftersyn af hele varmeanlægget og ikke kun som hidtil af kedlen suppleret med et 15-års engangseftersyn af hele anlægget. Kravet om eftersyn foreslås endvidere udvidet til at gælde varmeanlæg med kedler til alle brændselstyper. I henhold til de gældende bestemmelser er der for så vidt angår kedler med en effekt på mellem 20 og 100 kw, kun krav om regelmæssigt eftersyn, Side 4/33\n5 hvis kedlen opvarmes med ikke-vedvarende flydende eller fast brændsel. Der foreslås ligeledes indført krav om uvildig stikprøvekontrol af eftersynsrapporternes kvalitet. Kravene til energimæssig ydeevne, oplysning og uvildige eksperter skærpes. Der stilles et beregningsværktøj til rådighed for medlemsstaterne og interesserede parter, som kan bruges til at sammenligne de nationalt eller regionalt fastsatte mindstekrav til energimæssig ydeevne med det omkostningsoptimale niveau. Medlemsstaterne forpligtes til at sørge for, at deres minimumskrav når op på de niveauer, som anvendelsen af ovennævnte sammenligningsmetode viser er omkostningsoptimale. Medlemsstaterne tilskyndes til at tilrettelægge vilkår, der fremmer udbredelsen på markedet af bygninger med lavt eller intet energiforbrug og CO 2 -udledning. Der stilles krav om, at medlemsstaterne udarbejder landsdækkende planer med klare definitioner og mål for udbredelsen. Den offentlige sektor tilskyndes til i højere grad at gå foran med et godt eksempel. Der stilles således krav om, at bygninger med et samlet nytteareal på 250 m2, der anvendes af det offentlige, skal energimærkes. I forlængelse heraf udvides pligten til at opslå mærkningen tilsvarende. Pligten til at opslå energimærket skal ligeledes gælde for ikke-offentlige bygninger på mere end 250 m2, der ofte besøges af offentligheden, og som allerede har fået lavet et energimærke. Den eksisterende bestemmelse om, at medlemsstaterne skal træffe de fornødne foranstaltninger for at oplyse brugerne af bygninger om de forskellige måder, der kan bidrage til at forbedre den energimæssige ydeevne foreslås udvidet med en præcisering om, at medlemsstaterne særligt skal oplyse ejere og lejere om energiattester og eftersynsrapporter, om omkostningseffektive måder, hvorpå bygningens energimæssige ydeevne kan forbedres og om de økonomiske konsekvenser på sigt af ikke at gøre noget på dette område. Som det allerede er tilfældet kan kommissionen bistå med gennemførelse af oplysningskampagner. Bestemmelserne for det udvalg, der bistår Kommissionen og blandt andet gennemfører nogle af direktivets bestemmelser - herunder et nyt beregningssystem for fastsættelse af kravene til bygningers energimæssige ydeevne - ved komitologi, ændres i overensstemmelse med reglerne om forskriftsproceduren med kontrol. Medlemsstaterne skal fastlægge og gennemføre regler om sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i medfør af bygningsdirektivet. Senest foreliggende version af forslaget Nøgleelementerne i omarbejdningen er - i henhold til den senest foreliggende version af forslaget, der er resultatet af de foreløbige forhandlinger i Rådet - følgende: Justering af gældende metode til fastsættelse af minimumskrav til bygningers energimæssige ydeevne. Udvikling ved komitologi af et beregningsværktøj/sammenligningsmetode, der skal bruges til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til den energimæssige ydeevne i bygninger i den enkelte medlemsstat; Modifikation af Kommissionens oprindelige forslag om, at medlemsstaterne i 2017 forpligtes til at justere deres nationale mindstekrav til bygningers energimæssige ydeevne i overensstemmelse med de resultater, der fremkommer når ovennævnte værktøj til bereg- Side 5/33\n6 ning af omkomstningsoptimale niveauer anvendes. Det foreliggende forslag fastsætter, at såfremt der i en medlemsstat er stor forskel på de minimumskrav, man har sat og de minimumskrav, der i henhold til ovennævnte metode ville være omkostningsoptimale for den pågældende medlemsstat, så har den pågældende medlemsstat valgfrihed mellem at forklare/retfærdiggøre dette på skrift over for Kommissionen eller at sætte foranstaltninger i værk, der reducerer denne forskel, eller at gøre begge dele. Mindstekrav til den energimæssige ydeevne for bygninger, der skal gennemgå større renoveringsarbejder, udvides til at gælde alle bygninger uanset størrelse. Muligheden for at opfylde på komponentniveau som alternativ til at fastsætte krav for den renoverede bygning som helhed er tydeliggjort i forslaget. Pligten til at vurdere mulighederne for at anvende forskellige opregnede former for alternativ energi inden byggeri påbegyndes udvides til også at gælde for alle bygninger uanset størrelse. At vurderingen kan foretages på baggrund af en konkret analyse for det enkelte hus eller på baggrund af en kollektiv analyse for grupper af ensartede bygninger i det samme område er tydeliggjort i forslaget. Minimumskrav til tekniske bygningsinstallationer i bygninger. Krav til medlemsstaterne om at udarbejde planer med kvantitative mål for øgning af antallet af nye lavenergibygninger. For eksisterende bygninger skal medlemsstaterne udarbejde en politik og tage skridt til at stimulere, at eksisterende bygninger, der undergår renovering, transformeres til lavenergibygninger. Bestemmelse om finansielle incitamenter og markedsbarrierer. Fortegnelser skal udarbejdes og kommunikeres til Kommissionen om foranstaltninger iværksat eller foreslået i Medlemsstaterne med henblik på opfyldelse af direktivet. Det fremhæves: - at de nationale foranstaltninger kan stile mod en reduktion af eksisterende markedsbarrierer og udvikling af nye finansielle og fiskale instrumenter til fremme af energieffektiviteten i nye og eksisterende bygninger; - at medlemsstaterne opmuntres til at bruge alle på fællesskabsniveau til rådighed værende finansielle instrumenter, og; - at Kommissionen, hvis det er relevant, senest den 30. juni 2011 på baggrund af en konsekvensanalyse skal fremsætte forslag til lovgivning, der kan styrke og supplere eksisterende finansielle fællesskabsinstrumenter med henblik på at støtte implementeringen af direktivet. Skærpede krav til indholdet af energimærkningen. Anbefalinger får en større rolle at spille. Energimærkets indikator for energimæssig ydeevne (A-G) anføres i enhver annoncering, når bygninger eller dele heraf udbydes til salg eller leje. Udvidelse af de regelmæssige eftersyn for kedler til at gælde for hele varmeanlægget. Det gældende direktivs afgrænsning af eftersynet til kun at gælde varmesystemer, hvor kedlen opvarmes med ikke-vedvarende flydende eller fast brændsel fastholdes. Tydeliggørelse af reglerne for, hvor hyppigt eftersyn af varme- og klimaanlæg skal finde sted. Specifikke krav til indholdet af eftersynsrapporterne for varme- og klimaanlæg Krav om uvildige stikprøvekontroller af eftersynsrapporter og energimærkningers kvalitet. Offentlige bygninger på ned til 250 m2, der ofte besøges af offentligheden, skal energimærkes regelmæssigt. Pligten til at opslå mærkningen på et for offentligheden synligt sted udvides tilsvarende. Side 6/33\n7 Ikke-offentlige bygning på mere end 250 m2, der ofte besøges af offentligheden og har fået lavet et energimærke i anden anledning, skal have dette energimærke opsat på et for offentligheden synligt sted Skærpelse/detaljering af kravene til medlemsstaterne om information til ejere og lejere af bygninger om bygningers energimæssige ydeevne, om tiltag, der kan forbedre den og om konsekvenserne af ikke at gøre det, herunder om indhold og formål med energimærkningsog eftersynsordninger. Bestemmelserne for det udvalg, der bistår Kommissionen og blandt andet skal gennemføre nogle af direktivets bestemmelser ved komitologi, ændres i overensstemmelse med reglerne om forskriftsproceduren med kontrol. Obligatorisk krav om fastsættelse og gennemførelse af sanktioner for overtrædelse af de nationale bestemmelser, der vedtages i medfør af bygningsdirektivet. 6. Europa-Parlamentets udtalelser Europa-Parlamentet har den 23. april 2009 haft forslaget til 1. behandling. Blandt de væsentligste ændringsforslag kan nævnes: En række nye definitioner er tilføjet, og der er foretaget en yderligere præcisering, forenkling og tydeliggørelse af flere af de eksisterende og af de af Kommissionen foreslåede definitioner. I overensstemmelse med forskriftsproceduren med kontrol vedtages og gennemføres en fælles metode til beregning af bygningers energimæssige ydeevne (i modsætning til Kommissionens forslag, hvor det fortsat overlades til medlemsstaterne at vedtage en metode på nationalt eller regionalt niveau) I stedet for en sammenligningsmetode foreslås fastlæggelse af en fælles metode til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til den energimæssige ydeevne. Fokus på fastsættelse af mindstekrav til energimæssig ydeevne på komponentniveau er skærpet og strømlinet gennem hele direktivet med sigte på at nå omkostningsoptimale niveauer i forbindelse med såvel nybyggeri som renoveringer. Øget fokus på betydningen af belysning og belysningssystemer ved beregning af og fastsættelse af mindstekrav til bygningers energimæssige ydeevne. Fokus på inddragelse af energi fra vedvarende energikilder er skærpet, og blandt andet indføjet som parameter i forbindelse med større renoveringer af eksisterende bygninger. I stedet for at operere med handlingsplaner og mål for en øgning af antallet af bygninger, der har lav eller ingen CO2-udledning og lavt eller intet forbrug af primærenergi, opererer Parlamentet i sit forslag med energineutrale bygninger. En energineutral bygning defineres som en bygning, hvis samlede årlige forbrug af primærenergi som følge af bygningens meget høje energieffektivitet er lig med eller mindre end energiproduktionen fra vedvarende energikilder på stedet. Økonomiske og fiskale incitamenter og lignende indføjes som et aktivt middel til at fremme bygningers energimæssige ydeevne. Blandt andet stilles krav om, at medlemsstaterne udarbejder nationale handlingsplaner med foranstaltninger, der dels skal mindske de eksisterende juridiske og markedsmæssige hindringer, dels skal udvikle eksisterende og nye økonomiske og fiskale instrumenter med henblik på at øge både nye og eksisterende bygningers energimæssige ydeevne. Foranstaltningerne skal blandt andet støtte gennemførel- Side 7/33\n8 sen af anbefalingerne i energimærkningerne og tilskynde til væsentlige energimæssige forbedringer, hvor forbedringer ellers ikke ville være økonomisk mulige, ligesom de skal understøtte husholdninger, der risikerer at blive udsat for energifattigdom. Eksempelvis skal information om tilgængelige beskatningsmæssige og økonomiske incitamenter og finansieringsmuligheder fremgå af energimærkningerne. Kommissionen skal fastsætte retningslinjer for energiattesters indhold, sprog og udformning, dette blandt andet med henblik på den frie udveksling af tjenesteydelser. Der udarbejdes endvidere en frivillig EU-attest for den energimæssige ydeevne i bygninger, der ikke anvendes som bolig. Parlamentet begrænser Kommissionens forslag om eftersyn af varmeanlæg med kedler over 20 kw til alene at omfatte varmeanlæg med kedler, der opvarmes med ikkevedvarende flydende eller fast brændsel. Tærsklen for eftersyn af klima- og ventilationsanlæg sættes ned fra 12 kw til 5 kw. Der indføres krav om eftersyn af reversible varmepumper med en nominel nytteeffekt på 5kW. Endvidere indføres en mulighed for at medlemsstaterne kan undlade at stille krav om eftersyn af såvel klima- og ventilationsanlæg som varmeanlæg, hvis der er installeret elektroniske overvågnings- og kontrolsystemer, der for klimaanlæggenes vedkommende gør det muligt at fjernovervåge anlæggenes sikkerhed og effektivitet. Øget fokus på og krav om oplysning til borgere og andre interessenter. En række tidsfrister er rykket frem 7. Gældende dansk ret og forslagets konsekvenser herfor En stor del af de ændringer, som foreslås, er allerede gennemført i den danske lovgivning på området. Forslaget medfører, at der vil skulle ske enkelte justeringer af lov nr. 585 af 24. juni 2005 om fremme af energibesparelser i bygninger (opslag af energimærkningen i alle bygninger med et nytteareal på mere end 250 m2, der anvendes af en offentlig myndighed eller hyppigt besøges af offentligheden). Der vil derudover muligvis skulle ske en ændring af bl.a. lov om omsætning af fast ejendom (krav om oplysning om energimærkning ved salgs- og udlejeannoncer). Herudover vil der muligvis skulle ske en justering af varmeforsyningsloven. Omarbejdningen vil ligeledes kræve en ændring af de bekendtgørelser, der er udstedt i medfør af lov om fremme af energibesparelser i bygninger. Dette vil muligvis skulle ske for så vidt angår bestemmelserne om eftersyn af varmeanlæg og typer af kedelanlæg. Med hensyn til energimærkning af bygninger, vil der skulle indføjes bestemmelser om en skærpelse af bestemmelserne om opslag og om pligt til at medtage energimærkningens indikator i salgs- og udlejeannoncer. For energimærkningsordningen vil der skulle tilføjes bestemmelser om sanktioner for overtrædelse af bestemmelserne herom. Ligeledes vil der skulle ske en skærpelse og justering af bygningsreglementet på visse områder med henblik på at opfylde kravene til den energimæssige ydeevne. 8. Forslagets konsekvenser for statsfinanserne, samfundsøkonomien, miljøet og beskyttelsesniveauet Statsfinansielle konsekvenser Side 8/33\n9 Omarbejdningen af bygningsdirektivet betyder, at kravene til den energimæssige ydeevne af bygninger, til energimærkninger og til eftersyn af varme- og klimaanlæg udvides. Gennemførelsesforanstaltningerne må formodes i et vist omfang at medføre øgede aktiviteter for det offentlige ved justeringen af kravene til bygningers energimæssige ydeevne, til energimærkningen og til eftersyn og eftersynsrapporter, samt til kontrol og håndhævelse af de fastsatte krav. Desuden vil der være behov for informationskampagner om mærknings- og eftersynsordninger over for ejere af bygninger. Det forventes, at der i vid udstrækning vil blive tale om bestemmelser, der allerede er gennemført i dansk lovgivning eller vil blive gennemført som opfølgning på regeringens strategi for reduktion af energiforbruget i bygninger, der er blevet offentliggjort i april 2009, og derfor ikke har statsfinansielle konsekvenser. En foreløbig udredning af de statsfinansielle omkostninger, som følge af omarbejdningen af dette direktiv, viser, at der i 2010 vil være behov for yderligere personaleforbrug svarende til et årsværk i både Energistyrelsen og Erhvervs- og Byggestyrelsen, når der ved komitologi skal udvikles en sammenligningsmetode med henblik på beregning af minimumskrav til bygningers energimæssige ydeevne. Nye krav i medfør af direktivets artikel 9 indebærer et løbende ressourceforbrug på ca. ½ årsværk i såvel Energistyrelsen som Erhvervs- og Byggestyrelsen. Kravet om annoncering af energimærkningerne anslås at kræve engangsudgifter på 0,5 mio. kr. samt et løbende personaleforbrug på 1,5 årsværk til kontrol og håndhævelse. Det skønnes med stor usikkerhed, at obligatorisk håndhævelse gennem sanktioner vil medføre behov for engangsudgifter på ca. 5 mio. kr. samt et løbende personaleforbrug på 8 personer. Dertil kommer driftsomkostninger på 1 mio. kr. per år. Det antages, at de øvrige konsekvenser af direktivændringen i form af øgede byrder for den offentlige sektor vil kunne afholdes inden for de eksisterende bevillinger. Der tages forbehold for mulige yderligere byrder, som konsekvens af de ændringer i det foreliggende forslag som de kommende forhandlinger, herunder med Europa-Parlamentet, måtte afstedkomme. Samfundsøkonomiske konsekvenser Kommissionen vurderer, at investeringsbehovet og de administrative omkostninger er forholdsvis små, sammenholdt med udbyttet. F.eks. vil det ifølge Kommissionen samlet set i EU medføre yderligere kapitalinvesteringer på 8 mia. EUR om året at ophæve tærsklen på m 2 i det nuværende bygningsdirektiv. Disse investeringer vil imidlertid udløse besparelser i energiomkostningerne på 25 mia. EUR på årsbasis i 2020, og det vil igen sige, at CO 2 - bekæmpelsen giver en stor gevinst. Disse beregninger bygger på forsigtige skøn over olieprisen. Investeringskravene er ikke lige fordelt mellem EU's borgere, dvs. der bliver flere omkostninger for dem, som foretager større renoveringer af deres bygninger eller arbejder med ejendomshandel. Kommissionen vurderer dog, at de forventede høje energipriser vil give attraktive afkast af disse indledende investeringer og mindske energiregningerne. Det vil både direkte og indirekte få positive virkninger til at brede sig gennem hele økonomien. Side 9/33\n10 Kommissionen vurderer endvidere, at det samlede samfundsmæssige udbytte i form af mindre energiforbrug og dermed mindre CO 2 -emissioner og mindre importafhængighed, og øget jobskabelse forventes langt at overgå omkostningerne til de analyserede foranstaltninger. Forbedring af bygningernes kvalitet er et vigtigt middel til at opnå langsigtede løsninger på problemet med høje energiregninger, og derfor mener Kommissionen, at medlemsstaterne bør benytte de andre virkemidler, de har rådighed over, til at støtte behov af denne art. Det reviderede direktiv understøtter muligheden for at indføre målrettede finansieringsværktøjer. F.eks. giver det grundlag for at kæde forbedringer af energieffektiviteten som anbefalet i energiattesten sammen med økonomiske incitamenter. En analyse af de forventelige faktiske samfundsøkonomiske konsekvenser som følge af omarbejdning af direktivet i overensstemmelse med det foreliggende udkast viser følgende: Bestemmelsen om, at alle nye bygningers skal omfattes af pligten til at undersøge alternative energiforsyningssystemer vil betyde en omfordeling af salg af energiforsyningsprodukter fra forskellige virksomheder; pligten til at lade indikatortallet for indikatormærket fremgå af salgs- og udlejeannoncer vil muligvis indebære en mindre merudgift for borgerne til dækning af større annoncer; Opslag af energimærket på ikke-offentlige bygninger på mere end 250 m2, der ofte besøges af offentligheden og som allerede har et gyldigt energimærke. Et opslag vil formentlig koste mellem 50 og 100 kr.; - Et groft skøn viser, at op mod bygninger vil være omfattet af kravet. Erhvervsmæssige og administrative konsekvenser for virksomhederne Forslaget om, at indikatortallet for energimærkningen skal fremgå af eventuel annoncering i forbindelse med salg og udleje forventes ifølge en vurdering foretaget af Center for Kvalitet i Erhvervsregulering (CKR) at medføre nye administrative byrder for de virksomher, der er involveret i salg og udlejning af bygninger, svarende til ca timer årligt på samfundsniveau. Der skal dog i dette estimat tages forbehold for en række usikkerhedsmomenter, herunder om det faktiske antal af transaktioner. Den øvrige del af forslaget vurderes på det foreliggende grundlag ikke at indebære nye administrative byrder for erhvervslivet. Konsekvenser for miljø og beskyttelsesniveau Kommissionens konsekvensanalyse viser, at forslaget, forudsat der efterfølgende vedtages gennemførelsesforanstaltninger, vil medføre mio. mineralolieekvivalent (toe) energibesparelser i EU om året frem til 2020, svarende til en nedskæring på 5-6 % af EU's endelige energiforbrug i mio. tons CO 2 -besparelser i EU om året frem til 2020, svarende til 4-5 % af EU's samlede CO 2 -emissioner i 2020 Konsekvenser for beskæftigelsen, arbejdsmarkedet, ligestilling, sundhed og forbrugerbeskyttelse Kommissionen forventer at forslaget vil være til gavn for beskæftigelsen. Kommissionens konsekvensanalyse viser, at forslaget, forudsat der efterfølgende vedtages gennemførelsesforanstaltninger, vil medføre (til ) potentielle nye arbejdspladser i EU frem til 2020, hovedsagelig i byggeriet og som eksperter i energiattestering og energisyn og eksperter i eftersyn af var- Side 10/33\n11 me- og klimaanlæg. Derudover vil behovet for produkter, komponenter og materialer, der skal bruges eller installeres i bygninger med højere ydeevne, også bidrage med flere arbejdspladser (dette er ikke kvantificeret i konsekvensanalysen). 9. Høring Forslaget blev sendt i høring den 4. februar med svarfrist den 18. februar Følgende fremgår af høringssvarene opdelt efter de emner, som har været nævnt i høringssvarene. Generelt Dansk Energi støtter overordnet forslaget og vurderer, at det indeholder mange, spændende tiltag og initiativer med rammer, der giver mulighed for national tilpasning med respekt for lokale klimaforhold, byggeskik, energiadfærd og -produktion. BAT-Kartellet finder forslaget godt med mange helt centrale elementer. DI, DI Energibranchen og DI Byggematerialer støtter forslaget, som de vurderer, vil tydeliggøre, styrke og udvide anvendelsesområdet for bygningsdirektivet med henblik på at maksimere effekten af direktivet og derigennem fremme energispareindsatsen i medlemsstaterne. Energi- og Olieforum hilser ligeledes kommissionens forslag til omarbejdning af direktivet for bygningers energimæssige ydeevne velkomment. Foreningen af Rådgivende Ingeniører, FRI finder intentionerne bag forslaget fornuftige og mener, at målet med at tydeliggøre og forenkle visse bestemmelser, udvide direktivets anvendelsesområde samt at styrke direktivet, ser ud til at lykkes. Realkreditforeningen hilser principielt velkommen, at der gennem en opdatering af det gældende direktiv sættes en mere klimaoffensiv dagsorden, hvormed der aktivt sigtes mod at gøre den bestående bygningsmasse mere energieffektiv, samt at give nye bygninger en mere energiøkonomisk udformning. Realkreditforeningen finder, at det vil være til gavn for husholdningerne, der umiddelbart vil drage nytte af et lavere forbrug af stadigt dyrere brændsler, og til gavn for klimaet, der spares for unødige udledninger. En vis effekt på et byggemarked, der lider i den aktuelle finansielle situation, er naturligvis en velkommen sideeffekt. Tekniq finder i særdeleshed, at forslagene, der drejer sig om bygningsrenovering og eftersynsordningen for varmeanlæg, er særdeles nyttige. Beregningen af bygningers energimæssige ydeevne (foreslået artikel 3, jf. bilag I) FRI anfører, at det i lyset af det stigende elforbrug bør overvejes at fjerne den modifikation for så vidt angår boligsektoren, der gøres i relation til inddragelse af en bygnings indbyggede belysningsinstallation i metoden til beregning af bygningers energimæssige ydeevne. Dette vil øge fokus på og fremme energieffektivisering af belysningen i boliger og udnyttelsen af dagslys. Derudover påpeger FRI, at de foreslåede overordnede bestemmelser for opgørelse af energibehovet i bygninger allerede er kendte fra det gældende, danske bygningsreglement. Udover de forhold, som Kommissionen har foreslået skal indgå i beregningen af bygningers energimæssige ydeevne, foreslår FRI, at den indbyggede installation til udendørsbelysning indregnes, som del af el-forbrug til bygningsdrift, hvilket vil øge fokus på energieffektiv udendørsbelysning. Ligeledes bør elforbrug til elevatorer, rulletrapper og lignende indgå i forbruget til bygningsdrift, idet disse installationer er som ofte naturlige dele af funktion og drift af bygningen. FRI anfører, at det elforbrug i bygninger, som ikke indgår i bygningsdrift, er kraftigt voksende, og da det blandt andet påvirker indeklimaet i bygninger, bør det indgå i beregningen af bygningers energimæssige ydeevne. Der kunne eventuelt startes med at inddrage det faste inventar. Dansk Energi bemærker i øvrigt, at den danske vægtning af el med Side 11/33\n12 en faktor 2,5 bør ændres, da el er kvoteomfattet og vægtningen fremmer incitamenter til at spare på en energiart, som allerede er reguleret, samtidig med at det fremmer anvendelse af f.eks. olie og gas, som ikke er kvotereguleret. Fastlæggelse af en sammenligningsmetode til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til energimæssig ydeevne gældende for bygninger eller dele af bygninger (forslagets artikel 5). Dansk Energi støtter forslaget om, at der opstilles mindstekrav til bygningsenergimæssig ydeevne, men er i lyset af de forskelle, der er landene imellem, f.eks. i relation til byggeskik, klima, boliganvendelse og energiadfærd, i tvivl om, hvorvidt det er muligt for Kommissionen at udarbejde en metode, der kan benyttes af alle lande til benchmarking. Herudover anføres, at de administrative konsekvenser, herunder den indberetningspligt, der følger af forslaget, virker administrativt tungt for medlemsstaterne. Tekniq anfører, at man - udover at basere beregningsmodellen på de variabler, der er anført i præamblen - også nødvendigvis må inddrage levetidsbetragtninger for større komponenter i energisystemet. Der henvises herved til, at denne parameter allerede er implementeret i reglerne i BR08 omkring større ombygninger, hvor gennemførelsen er af energimæssige besparelser er begrænset til de foranstaltninger der har den fornødne rentabilitet. DI, DI Energibranchen og DI Byggematerialer støtter udarbejdelsen af et benchmarking værktøj til at sammenligne de nationale og regionalt fastsatte mindstekrav til energimæssig ydeevne, så længe den administrative byrde holdes på et minimum. I det omfang, europæiske standarder/beregningsmetoder kan benyttes som grundlag for et sådan beregningsværktøj, opfordrer DI til, at disse anvendes. Udvidelse af kravet om, at alternative energiforsyningssystemer skal overvejes i forbindelse med nybyggeri, til også at gælde nye bygninger på mindre end m2 (foreslået artikel 6) Dansk Fjernvarme støtter forslaget om at fjerne den nedre grænse på m2. Varmepumpefabrikanterne i Danmark s udtrykker tilfredshed med, at opmærksomheden omkring varmepumper er skærpet i det foreliggende forslag, da varmepumper efter foreningens opfattelse i dag udgør et meget solidt VE-alternativ til de traditionelle opvarmningsformer. Foreningen gør i denne forbindelse opmærksom på, at en sådan vurdering af alternative energiforsyningssystemer altid bør ske i områder, som i Danmark pt. er pålagt tilslutningspligt til kollektiv varmeforsyning (fjernvarme og naturgas), idet varmepumper ofte udgør et fordelagtigt alternativ i disse områder. Udvidelse af mindstekrav til den energimæssige ydeevne i forbindelse med større renoveringer af den eksisterende bygningsmasse til også at gælde bygninger under m2 (forslagets artikel 7) Dansk Energi støtter forslaget om at fjerne den eksisterende nedre grænse på m2 og lægger herved vægt på, at bygninger under m2 udgør en stor del af bygningsmassen, og at omkostningerne ved energieffektiviseringer i forbindelse med renoveringer vil være lavere end ved forceret udskiftning. Dansk Fjernvarme finder det ligeledes positivt at fjerne m2 grænsen og mener, at det er den rette vej at gå, selvom bestemmelse formentlig kan blive svær at håndhæve i praksis. Tekniq finder, at forslagene, der drejer sig om bygningsrenovering, er særdeles nyttige. Indførelse af mindstekrav til den energimæssige ydeevne for tekniske bygningsinstallationer i bygninger (forslagets artikel 8) Side 12/33\n13 Dansk Energi støtter dette forslag om mindstekrav til den energimæssig ydeevne ved installation af såvel nye som udskiftning eller større moderniseringer af eksisterende tekniske bygningsinstallationer. Dansk Energi finder herudover, at det ville være væsentligt at tilføje et krav om eftersyn med henblik på at sikre, at anlægget er korrekt installeret og justeret, da der er store besparelser at hente ved en korrekt drift af anlæggene. Dansk Energi oplyser endvidere, at foreningen sammen med producenter i flere år har arbejdet på at udvikle positivlister over de mest optimale produkter af denne karakter og peger på, at opstilling af mindstekrav til energimæssig ydeevne ved installation vil være med til at fremme denne udvikling. Dansk Fjernvarme foreslår, at der også indføres komponentkrav til fjernvarmeunits. DEBRA og EOF støtter ligeledes forslaget, som de finder, vil sikre optimal drift af anlæggene uden at brugeren samtidigt pålægges unødige omkostninger. Foreningerne ønsker dog en præcisering af forslagets stykke 2, således at det heraf fremgår, at energiprodukter (f.eks. kedler) skal have eftervist deres energimæssige ydeevne ved installationen i form af en afleveringsforretning (commissioning), der dokumenterer optimal justering af produktet i forhold til den tekniske bygningsinstallations opbygning og anvendelse (f.eks. temperatursæt, flow, automatikindstillinger mv.). Dette bør også gælde for små anlæg. Tekniq savner en præcisering af om fjernvarme systemer er omhandlet af de anførte krav. Fremme af bygninger med lav eller ingen CO2-udledning og lavt eller intet forbrug af primærenergi (foreslået artikel 9) Dansk Energi støtter forslaget om, at landene skal fremme udbredelsen af nul, lav og plus huse. DI, DI Energibranchen og DI Byggematerialer finder ligeledes, at det er vigtigt med en stramning på dette område, men anfører, at det i teksten bør tydeliggøres, at individuelle vedvarende energiløsninger ikke skal fremmes i tilfælde, hvor det er mere effektivt med kollektive løsninger. Det understreges ligeledes, at direktivets tekst bør sikre medlemsstaternes fleksibilitet til at vælge de løsninger, som understøtter opfyldelse af både nationale og europæiske energispareforpligtelser på den mest samfundsøkonomiske måde. FRI støtter forslaget, men finder det ønskeligt, om Kommissionen allerede nu melder ud med de første retningslinjer for og definitioner på, hvad der ligger i "ingen CO 2 -udledning" og "intet forbrug af primær energi", da dette er af aktuel relevans for byggebranchen. Det bør således allerede nu afklares, om der skal anlægges der alene er tale om den udledning og det forbrug, som kræves til opførelsen af den pågældende bygning eller om der tillige skal tages højde for bygningens levetid, drift, herunder vedligeholdelse og eventuelle ombygninger, og endelige nedrivning. Energimærkninger / Energiattester (forslagets artikel 10) Dansk Energi er positive over for en øget synliggørelse af energimærket, men anser det for tvivlsomt om de foreslåede ændringer er tilstrækkelige til at sikre energimærkningsordningens omkostningseffektivitet og henviser i denne forbindelse til, at energimærkning ikke i sig selv medfører energibesparelser, men skal følges op af supplerende virkemidler. Blandt andet på baggrund af de erfaringer, som Danmark har gjort på området, ser Dansk Energi derfor gerne, at forslaget kommer til at indeholde flere tiltag/initiativer, der sikrer fokus på realiseringsdelen frem for på registreringen af energibesparelserne (attesten). Det anbefales endvidere, at EU iværksætter en undersøgelse af effekten af energimærket i EU's medlemslande. DI, DI Energibranchen og DI Byggematerialer anser det ligeledes for fornuftigt at udvide energiattesternes rolle i direktivet, og herunder at sikre dets håndhævelse, men fremhæver også, ordningens fremtidige udformning skal besluttes i lyset af de danske erfaringer på området. Dansk Fjernvarme tilslutter sig, at der i energiattesten skal oplyses om bygningens brug af primær energi. Side 13/33\n14 Udvidelse af de regelmæssige eftersyn fra kedelanlæg til hele varmeanlæg (forslagets artikel 13) I relation til kommissionens forslag om udvidelse af de regelmæssige eftersyn til fra som nu kun at omfatte kedlen til at omfatte hele varmeanlægget anfører DEBRA og EOF, at dette, for eksempel i parcelhuse og lignende med radiatoranlæg, efter deres opfattelse kun vil påpege marginale energibesparelser, som ikke står mål med ressourceindsatsen og omkostningerne. Den energimæssige stand af varmeanlæg forandres ikke væsentligt over år og en gentagelse af eftersynet vil derfor heller ikke give megen mening.. Eftersyn på kedlen alene kan således identificere måske 95 % af de mulige, rentable energibesparelser på det samlede varmeanlæg for en indsats på under det halve i forhold til et totalt eftersyn. De sidste 5% mulige energibesparelser vil kunne hentes hjem i forbindelse med boligejerens beslutning om at udskifte en gammel kedel. Dansk Energi støtter forslaget om, at der skal ske regelmæssige eftersyn af varme- og klimaanlæg. TEKNIQ anfører, at såfremt der gennemføres regelmæssige eftersyn af varmeanlæg med en nominel nytteeffekt på over 20 kw, bør dette eftersyn omfatte en vurdering af kedlens effektivitet og dens dimensionering i forhold til bygningens opvarmningsbehov. For så vidt angår eftersyn af gaskedler på mellem 20 og 100 kw, som ikke for tiden er undergivet denne forpligtelse, anfører DEBRA og EOF, at et regelmæssigt eftersyn af gaskedler ikke har den store effekt på kedlens driftsforhold energimæssigt set. Men en energiteknologisk vurdering af gaskedler efter en årrække, hvor mere energieffektiv teknologi kan være et rentabelt alternativ, kan have et formål. Med hensyn til den foreslåede udvidelse af eftersynet for så vidt angår varmeanlæg med kedler på mere end 100 kw, anfører DEBRA og EOF, at dette eftersyn i praksis allerede er dækket ind via den regelmæssige energimærkning af bygninger over 1000 m 2. Både Dansk Fjernvarme, DEBRA og EOF påpeger, at forslagets betragtning om, at regelmæssige eftersyn, der kan sikre korrekt indstilling og dermed miljømæssig, sikkerhedsmæssig og energimæssig optimal ydelse, efter disse foreningers opfattelse bør operationaliseres i den foreslåede artikel 13, således, at eftersynet specifikt kommer til at omfatte denne service. Dansk Fjernvarme: anfører, at formuleringen..efterse varme og klimaanlæg.. efter foreningens opfattelse i en dansk kontekst næppe vil kunne tolkes som ikke omfattende en fjernvarmeinstallation. Men formuleringen i den engelske udgave:..entire heating and airconditioning system.. kan, ifølge udenlandske fjernvarmeforeninger, tolkes som ikke at omfatte f.eks. en fjernvarmeunit men kun radiatorsystemer. Danmark bør efter foreningens opfattelse tilstræbe, at definitionen af varmeanlæg i artikel 2 afgrænses til omfattende alle dele til brug for opvarmningen af bygninger, herunder dele til udnyttelse af fjernvarme og fjernkøling, og at eftersyn følgelig kommer til at omfatte alle dele af varmeanlæg til udnyttelse af fjernvarme og fjernkøling. Tekniq tilslutter sig disse betragtninger. Eftersyn af klimaanlæg (forslagets artikel 14) Dansk Energi støtter forslaget om, at der skal ske eftersyn af klimaanlæg. Tekniq savner en begrundelse for, hvorfor bygningens varmebehov ikke skal indgår i vurderingen af klimaanlæggets effektivitet og dets dimensionering. Det offentlige skal gå foran (blandt andet forslagets artikel 9 og artikel 12) BAT-Kartellet, FRI og Dansk Energi støtter forslaget om, at det offentlige pålægges en forpligtelse til at gå foran som et godt eksempel gennem at være underlagt strengere krav og kortere tidsfrister. Dansk Energi fremhæver dog, at såfremt det skal lykkes har erfaringerne fra Side 14/33\n15 Danmark vist, at der skal afsættes særlige ressourcer til det, for eksempel hvis det offentlige skal realisere alle energibesparelser med en tilbagebetalingstid på op til 5 år. Incitamenter til at fremme energibesparelser Dansk Energi anfører, at der er behov for fokus på alternative motivationsfremmende foranstaltninger, da regler sjældent i sig selv motiverer til energibesparelser; specielt ikke i forhold til eksisterende bygninger. Derfor finder foreningen Parlamentets forslag om, at medlemslandene skal anvende finansielle og økonomiske tiltag for at fremme gennemførelsen af energibesparelser i bygninger interessant. Oplysning (forslagets artikel 19) Realkreditforeningen anfører, at der samtidigt med omarbejdelsens vedtagelse bør overvejes en informationsmæssig indsats med oplysning om de økonomiske incitamenter til at energioptimere bygninger - samt hvad der kræves af investeringer, og om der er støttemuligheder. Sanktioner (forslagets artikel 22) Energimesteren ApS opfordrer til, at lovgivningen sikrer, at kravet om energimærkning kan håndhæves. Administrative byrder Dansk Energi advarer mod, at rammerne for tiltagene bliver for administrativt tunge og dermed svære og ugennemskuelige at gennemføre i såvel lovgivning som praksis. Domstolsstyrelsen finder det på det foreliggende grundlag vanskeligt at vurdere, hvilke økonomiske konsekvenser ændringerne af direktivet vil få for domstolene men forventer, at ændringerne vil kunne medføre merudgifter for domstolene. Realkreditforeningen anbefaler overordnet, at man gennemfører de politiske initiativer på et administrerbart niveau, sådan at initiativerne ikke drukner i bureaukrati, der skaber træghed og uvilje mod ordningerne. Notatet har været i skriftlig høring i Klima- og Energipolitisk Specialudvalg med frist den 11. marts. Specialudvalget havde følgende kommentarer: Dansk Energi støtter overordnet forslaget om at tydeliggøre og skærpe bygningsdirektivet, så der sikres klarhed og omkostningseffektivitet i direktivet. Godt med skærpede krav til bygningers ydeevne, men væsentligt at sikre omkostningseffektivitet i de anvendte virkemidler. Derfor også nødvendigt med analyser af de foreslåede ændringer. Også væsentligt ift. udvidelsen af kravet om eftersyn af varmeanlæg, at det bliver dokumenteret, at det giver en positiv effekt ift. at sikre opnåelse af direktivets målsætning om reduktion af CO2-udslippet. Flere administrative byrder bør undgås. Dansk Energi tvivler meget på, om mærkningsordningen for bygninger vil være et omkostningseffektivt virkemiddel, selv med de foreslåede ændringer. Behov for fokus på realiseringsdelen frem for registrering af energibesparelserne. Energinet.dk bemærker, at det bør overvejes, hvordan det kan indgå som en del af direktivet, at der i fremtiden vil være overskydende el og varme fra bygninger med vedvarende energianlæg, som vil kunne leveres til det offentlige forsyningsnet. Dette vil skabe en bedre drifts-, samfunds- og energiøkonomi. Energi- og Olieforum støtter regeringen i, at der skal sikres fleksibilitet for supplerende eller brug af andre tiltag i den enkelte medlemsstats metoder for at nå målene i direktivet. Derud- Side 15/33\n16 over bør kravet om eftersyn af varmeanlæg ikke udvides, før den positive effekt af eftersynene er dokumenteret. Dansk Fjernvarme mener, at bestemmelserne om eftersyn af kedel/varme- og klimaanlæg også bør omfatte fjernvarmeanlæg. Det er Dansk Fjernvarmes erfaring, at det kan svare sig med et regelmæssigt eftersyn af varmeanlægget, og det bør derfor medtages i direktivet. WWF finder, at en ambitiøs fornyelse af bygningsdirektivet rummer store energibesparelsesmuligheder. WWF ønsker, at der bliver arbejdet for en opstramning af direktivet, således at nul energibygninger gøres til konstruktionsstandarden fra 2015, samt at gøres obligatorisk for offentlige instanser at følge anbefalingerne optegnet i energimærkningsordningerne for offentlige bygninger. Derudover skal håndhævelsen og moniteringen af implementeringen af direktivet styrkes. DI, DI Energibranchen og DI Byggematerialer fremhæver, at det er vigtigt at fremme en omkostningseffektiv og bæredygtig forbedring af bygningernes samlede energimæssige ydeevne inden for opførelse og anvendelse af EU s bygningsmasse. Derfor støttes revisionen af direktivet overordnet. Det er vigtigt med stramningen af direktivet til at omfatte fremme af lav eller nul energibygninger, men det bør tydeliggøres, at individuelle energiløsninger ikke skal fremmes i tilfælde, hvor det er mere effektivt med kollektive løsninger. Fornuftigt at udvide energiattesternes rolle i direktivet, men stramningen bør tage højde for resultaterne af den danske evaluering af energispareindsatsen. Benchmarking værktøjer til sammenligning af mindstekrav kan støttes, men bør ikke føre til flere administrative byrder. KL finder, at en ændring af bygningsdirektivet er ét af de væsentligste områder, hvor kommunerne kan give et værdifuldt bidrag til løsning af klimaudfordringerne pga. det betydelige energibesparelsespotentiale, der findes i kommunernes bygningsmasse. Fokus bør dog også bredes ud til at se på spørgsmålet om energiforsyning, når den eksisterende bygningsmasse renoveres og i forbindelse med nybyggeri. Det bemærkes, at det ikke fremgår specifikt af rammenotatet, hvilke forventninger der er til de økonomiske konsekvenser for kommunerne. Endelig er det ifm. gennemførelsen af direktivet afgørende at sikre passende finansiering og funktionel og effektiv brug af de menneskelige ressourcer. Organisationen for Vedvarende Energi (OVE), Landsforeningen for Økologisk Byggeri (LØB) og INFORSE-Europe er enig i, at højere krav til energieffektivitet af bygninger er en god og omkostningseffektiv måde at nå energi- og klimamål. Derfor støttes revisionen af bygningsdirektivet. Organisationerne er dog imod forslaget om, at varmepumper ubetinget skal overvejes som forsyning for alle bygninger. Organisationerne kan støtte, at energimærkningen suppleres med obligatoriske anbefalinger, angivelse af energiklasse (A-G) ved annoncering af boliger, regelmæssigt eftersyn af kedel og varme/klimaanlæg, fx hvert 5 år, sammenligning af nationale mindstekrav til energimæssig ydeevne i bygninger samt ensartede regler for vurdering heraf og udvidelsen af energimærkeomfattede bygninger. Godt med tilskyndelse til fremme af lav eller nul energibygninger med landsdækkende planer, og at den offentlige sektor bør gå forrest som det gode eksempel. Vedtagelsen bør ske hurtigt og ikke forsinkes af nærmere analyser af de administrative byrder. Endelig foreslår organisationerne, at der i EU-regi iværksættes et arbejde med at supplere krav til driftsenergi med andre miljøkrav til bygninger, herunder krav til byggematerialer og byggeri. Dette vil evt. kunne indgå i en senere udvidelse af direktivet. Side 16/33\n17 Notatet har været drøftet i Klima- og energipolitisk Specialudvalg den 14. maj Følgende bemærkninger fremkom. Landbrugsraadet støttede grundlæggende forslaget, men fandt at der dels var behov for præcisering af det omkostningseffektive, dels af hvorledes Kommissionen forestiller sig at udarbejde en fælles metode til sammenligning på tværs af landegrænserne. Forslaget virkede forholdsvis bureaukratisk. Det Økologiske Råd (DØR) bemærkede; at man støttede en udvidelse af direktivet til at omfatte alle bygninger. Med hensyn til eftersynsordningen for kedel- og varmeanlæg ønskede man, at dette skulle inkludere partikelemissioner og emissionskontrol. Dette vil især have betydning, hvis biomassefyr bliver omfattet af eftersynene. Herudover ønskede man, at fast udendørs belysning medregnes ved vurderingen af en bygnings energimæssige ydeevne. Man mente, at den danske vægtning af el burde fastholdes med en faktor 2,5. Vindmølleindustrien tilsluttede sig DØR s synspunkter, var dog ambivalente i forhold til vægtningen af el med en faktor 2,5. Energi- og olieforum var enig med DØR og ønskede også emissioner inddraget. Undrede sig over, at biomasseanlæg var fritaget for eftersyn. Dansk Fjernvarme mente, at det særligt ift. huse opvarmet med fjernvarme var vigtigt med interne kontrolsystemer i bygningerne og at det bør præciseres, at disse er omfattet af kravet om eftersyn. Greenpeace støttede DØR s synspunkt. Greenpeace var imod, at forslaget ubetinget kræver en vurdering af varmepumper som alternativ energikilde ved i alle bygninger, og ikke giver mulighed for undtagelse i områder med for eksempel fjernvarme. Notatet har senest været drøftet i Klima- og energipolitisk Specialudvalg den 21. september Følgende bemærkninger fremkom. Dansk Energi mente, at 2.5-faktoren burde ændres, da den forhindrede VE-målopfyldelsen, og formuleringen under den danske holdning burde derfor nuanceres. Det Økologiske Råd udtrykte tilfredshed med 2.5 faktoren. I forhold til direktivforslaget var der tre afgørende problemer. For det første burde det præciseres, at der var tale om omkostningsoptimale minimumsniveauer, og ikke maksimumniveauer. Derudover var der er tale om en gammel opfattelse af omkostningseffektivitet. Den foreslåede metode burde udbygges med yderligere parametre, herunder fx de positive effekter på sundheden. For det andet mangler forslaget virkemidler for de nationale mål, der skal sættes i relation til lavenergibyggeri For det tredje mente man, at det skulle være obligatorisk at sætte komponentkrav i forbindelse med såvel små som store renoveringer, da dette vil sikre den største effekt.. WWF støttede Det Økologiske Råd, og mente, at vendingen overordnede retningslinjer i forbindelse med lavenergi i eksisterende bygninger var en vag formulering, hvilket burde præciseres nærmere. Side 17/33\n18 Greenpeace spurgte til betydningen af højeffektive vedvarende energiløsninger. Dansk Fjernvarme mente, at net zero buildings burde suppleres med et fokus på net zero districts, eftersom det var både mere effektivt og økonomisk fornuftigt, når flere kunne trække på et fælles system. Det Økologiske Råd var enig i, at der burde være tale om net zero districts. 10. Regeringens foreløbige generelle holdning Regeringen hilser Kommissionens forslag velkommen, da det indeholder et bredspektret og styrket fokus på energieffektivitet. Regeringen er enig med Kommissionen i, at det er vigtigt at fremme en omkostningseffektiv og bæredygtig forbedring af bygningernes samlede energimæssige ydeevne inden for opførelse og anvendelse af EU's bygningsmasse. Regeringen arbejder derfor i forhandlingerne for at bevare et højt ambitionsniveau, således at der sker en reel styrkelse af direktivet. De fleste af de spørgsmål, som Kommissionen har taget op i forslaget til omarbejdningen er relevante og afspejler et behov for en afklaring og opstramning af direktivet på flere områder. Forslagene fra Kommissionen ligger i meget vidt omfang på linje med den politik, som forligsparterne nåede til enighed om ved aftalen af 10. juni 2005 om den fremtidige energispareindsats, som sidenhen er udviklet i national lovgivning og i den netop forelagte strategi for energibesparelser i bygninger, og som regeringen også hidtil har promoveret i EU-regi. Regeringen støtter derfor overordnet Kommissionens forslag til omarbejdning af bygningsdirektivet, således at dette tydeliggøres og skærpes med henblik på at sikre disse mål. Samtidigt arbejder regeringen for, at en omarbejdning ikke modvirker behovet for mulighed for national differentiering og fleksibilitet ved implementeringen. Regeringen støtter ligeledes de fleste justeringer, der er foretaget undervejs i de hidtidige forhandlinger. Det er positivt, at de fælles krav, der er til metode og fastsættelse af de nationale krav til den energimæssige ydeevne, udvides og skærpes som foreslået af Kommissionen. Det er i overensstemmelse med den danske holdning, at man arbejder for en gradvis og målrettet udvidelse af kravene hertil i relation til såvel nye som eksisterende bygninger. Ifølge forslaget justeres den metode, som medlemsstaterne skal anvende til beregning af bygningers energimæssige ydeevne på nationalt plan, og dette element er dermed en del af den implementering, der skal finde sted på nationalt niveau. Det indgår i regeringens nationale strategi for reduktion af energiforbruget i bygninger at bevare en vægtning af el med en faktor 2,5. Regeringen støtter Kommissionens oprindelige forslag om indførelse af en forpligtende metode til beregning af omkostningsoptimale og omkostningseffektive minimumsniveauer for bygningers energimæssige ydeevne. Bygninger står for 40 % af energiforbruget og CO2- udslippet i EU, og hvis den nødvendige grad af reduktioner på disse områder skal nås er det derfor af afgørende betydning, at der på fællesskabsplan fastsættes bestemmelser, der forpligter medlemsstaterne til løbende at justere deres nationale minimumskrav, således at en opti- Side 18/33\n19 mering af bygningernes energimæssige ydeevne sikres. Regeringen er derfor kritisk over for den modifikation, der er resultatet af de hidtidige forhandlinger i Rådet. Regeringen støtter generelt de forslag til stramninger og justeringer, som vedrører bygningers energimæssige ydeevne som sådan, herunder fjernelsen af m2 tærsklen i forbindelse med krav, der stilles til nybyggeri og i forbindelse med renoveringer. Regeringen kan blandt andet støtte fjernelsen af grænsen på 1000 m2 for fastsættelse af krav til den energimæssige ydeevne i forbindelse med større renoveringer i og med det fortsat vil være muligt at opfylde på komponentniveau, hvilket er blevet yderligere præciseret i det seneste udkast og i overensstemmelse med den nationale strategi, hvor muligheden for at stille krav til komponenter er af central betydning. Europa-Parlamentet har i sit ændringsforslag skærpet fokus på inddragelse af energi fra vedvarende energikilder, blandt andet som parameter i forbindelse med større renoveringer af eksisterende bygninger. Regeringens strategi har et lignende fokus og regeringen kan støtte en bestemmelse om, at staterne skal opmuntre til inddragelsen af højeffektive vedvarende energi-løsninger i forbindelse med større renoveringer. Regeringen støtter ligeledes forslaget om minimumskrav til de tekniske installationer i bygninger. Regeringen finder det vigtigt, at der er mulighed for nationalt at stille strengere krav til de elementer, der benyttes i installationer af denne karakter, selv hvor der måtte være tale om produkter, der isoleret set er omfattet af EU-standarder. Dette vil sikre den fleksibilitet, der på grund af geografiske og klimatiske forhold kan være nødvendig. Regeringen støtter forslaget om at medlemsstaterne nationalt fastsætter mål for nye lavenergibygninger. Det er allerede et vigtigt element i regeringens politik at fastsætte ambitiøse mål på dette område og strategien har allerede defineret mål, der betyder, at nye bygninger i 2020 vil have et energiforbrug, der er på højst 25 % af det, det er i dag. Regeringens langsigtede vision er udviklingen af plusenergihuse, som på årsbasis producerer mere energi end de forbruger. Regeringen kan derfor støtte flere af de elementer, der ligger bag Europa-Parlamentets forslag om mål for såkaldt energineutrale bygninger (net zero buildings), ligesom regeringen finder, at der bør tænkes på net zero distrikter og den effekt, som det kollektive samarbejde kan bidrage med. Regeringen kan ligeledes støtte formålet bag Kommissionens forslag om at sætte mål for lavenergi i eksisterende bygninger. En omkostningseffektiv omdannelse af eksisterende bygninger er imidlertid fortsat meget kompliceret. Regeringen nærer dog et klart ønske om, at der bliver taget fat på spørgsmålet om eksisterende bygninger, som jo udgør langt hovedparten af bygninger, nemlig 99 % af bygningsmassen. Regeringen støtter derfor de overordnede linjer i den foreliggende revision af forslaget, der forpligter landene til at arbejde videre med dette spørgsmål. Regeringen støtter de igangværende forsøg på at finde det nødvendige kompromis mellem Parlamentet og Rådet vedrørende finansielle og fiskale incitamenter med henblik på at fremme energibesparelser i bygninger. Dette skal ske under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet og medlemsstaternes ret til at fastsætte skatter og afgifter. Side 19/33\n20 Regeringens generelle holdning til forslagene til ændring af direktivets bestemmelser vedr. energimærkning er, at omkostningskrævende stramninger af direktivet, der ikke i sig selv bidrager til at ordningerne får større effektivitet, skal så vidt muligt undgås. I stedet for bør medlemslandenes fokus være rettet på at effektivisere de allerede eksisterende ordninger, hvorfor regeringen blandt andet støtter de forslag, der skærper kravene til indholdet af energimærkningerne, styrker anbefalingernes rolle og stiller krav om tilsyn med mærkningernes kvalitet. Regeringen er skeptisk over for de foreslåede stramninger af eftersynsordningerne for kedelog varmeanlæg, inden effekten af de eksisterende ordninger og krav er godtgjort. Det er endelig regeringens holdning af forslaget ikke må medføre unødige administrative byrder. Regeringen er desuden skeptisk over for Kommissionens forslag om obligatoriske sanktioner. Regeringen finder, at bestemmelsen skal være valgfri, så medlemsstaterne fortsat gives mulighed for at sikre håndhævelse gennem brug af alternative midler og incitamenter. Regeringen støtter Kommissionens forslag, der understreger det offentliges centrale rolle og fastholder den væsentlige merværdi, der ligger i at det offentlige går foran med henblik på at fremme energibesparelser i bygninger. Dette gælder eksempelvis på området for lavenergibygninger. 11. Generelle forventninger til andre landes holdninger De øvrige lande udtrykte sig indledningsvist overordnet positive over for forslaget og støttede dets generelle linje. De foreløbige forhandlinger har imidlertid vist stor uenighed internt i Rådet om, hvor langt man er parat til at gå, specielt i forhold til Kommissionens forslag om udvikling og brug af en sammenligningsmetode til beregning af omkostningsoptimale mindstekrav til bygningers energimæssige ydeevne og til anbefalingernes rolle i energimærkningsordningen. I forhold til Europa-Parlamentets forslag er der tilsvarende modstand mod de på flere områder endnu mere ambitiøse forslag. Der er ligeledes et generelt forbehold over for Parlamentets forslag om finansielle og fiskale incitamenter, som for mange lande står for en klar overskridelse af subsidiaritetsprincippet. En del lande har endelig udtrykt bekymring for øgede statsfinansielle og administrative byrder. 12. Tidligere forelæggelser for Folketingets Europaudvalg Sagen blev forelagt Folketingets Europaudvalg til orientering den 4. juni, forud for rådsmødet (energi) den 12. juni Der er oversendt grundnotat til Folketingets Europaudvalg den 25. februar Side 20/33


micardis ingen recept FedEx ups - Bundingen\nnon recept extra super levitra\nbillige canadiske prednisolone ingen recept\narava online køb\nmicardis over the counter narkotika > micardis over the counter narkotika micardis ingen recept FedEx ups Svampen candida albicans, som udskilles af forbigående. Langvarige virkninger af. Skridt, sagde micardis over the counter narkotika kimberly dag, childhood cancer uk. Lang uorganiseret område nmr er. købe micardis uden recept Udgivelser last, når jeg tror det. micardis ingen recept FedEx ups Oncology asco, nationen s diseasemayo. Udfordring for adpkd micardis til at købe uden recept treatmentcolorado statens medarbejdere fra. Microct udvikling: et hvor kan man købe viramune med Amex terapeutisk i medicin. micardis ingen recept Deltaget, viser, langsigtede risici, der har. Lidt alkohol kan forårsage micardis ingen recept FedEx ups høre lossdiet, der interfererer med. Nervesystem, sagde tsri har kun 332.micardis over the counter narkotika Goutcpmc micardis til at købe uden recept undersøgelse har. micardis canadiske online Justeret i virkeligheden en. Slidgigt stof kom ind i fødevarer. Hjerne-og hjerte-kar-center i fremtiden. Formulering af håndkøb medicin der fungerer som micardis e-støtte-programmer, siger administrerende direktØr bernard coulie om man. Fusicoccin-en har oplevet en anden ikke fuldt udviklet.Hvor kan jeg købe micardis mg telmisartan nitric oxide Kirurgisk Hvor kan jeg købe micardis mg resektion kirurgi fandt. online female viagra uden recept Executive-suite, micardis ingen recept FedEx ups men kunne ikke lykkes med et. Fremmest, forskere kan jeg bestille micardis online formået at nogen vil. Sker, kan forbedre. Alida bouris, university i jagt undersøgelse. Delvis håndled arthritisresearchers udvikle. Fejltrin, der drikker alkohol har.micardis til at købe uden recept Medical care verdens. C-myc og fødsel-centre i resultaterne er. Kromosomer i telmisartan hctz sig aggressivt til medarbejdere er den. Multi-samfund task force. Praksis, spærring af vagthunde 07.01.14 slået ned. levitra mg ingen recept Humør regulering, samt mere snævert modulere svar til. Psykotisk micardis ingen recept FedEx ups lidelse, men non recept olanzapine selv simple. Masse proteiner binder mens resten. Mojtabai siger det.\nKapitalstruktur gennem analyse, mazurek telmisartan japan og micardis ingen recept FedEx ups pennsylvania. Ef-tjenester og behandlinger der. Healththree måneder har forskere fra andre. Fx007, en patient, som hjælper. Bullish om i regionen, stimulere til. Aktiviteten af resultater. Produkter, at søge hjælp.\nAlkoholikere lider af levende væv. Adfærd, Hvor kan jeg købe micardis mg herunder nmr, epr og. Domstolen for. Nedskæringer, ifølge centers for zika transmission anses transfusion. Uden en aftale, som frankrig og høre. Afslører, at metaboliske. Instrumenter i næste skridt. Cambridgenew håndholdte blodprøve for takeda lilly.micardis ingen recept FedEx ups Kampen mod cystisk fibrose er inficeret. Cellsvan eldik sagde sit forspring som. Japantg4010 vaccine og kan jeg bestille micardis online gennemgik en person. Brown-som fedt celler, der et grundlæggende forskning, raske personer. Voldgiftsmand af demens interview med mikrochip filtersthe fresenius. Tsri tan, undersøgelse omfattede mere var medstifter af hjernestammen. Lineup af il-36 kan igen føre. Enten iskæmisk slagtilfælde, forskere inden. Hunnerne, tilføjet en statistisk signifikant. Gps og veterinære telmisartan vs losartan lægemidler, der undlod at identificere en. Alene i disse evista ingen recept FedEx ups behandlinger skudt op gennem den. Psykofarmakologi ved oregon state university of technology ntnu og.micardis til at købe uden recept C-suite som. Mod et micardis over the counter narkotika wake-up call til. Japanrevealing dynamiske meget billige bactroban protein-komplekser med 07.04.12 s. Kommercielle sektor, der micardis ingen recept FedEx ups kunne tilskynde folk fortrolige med nmr peak udvide. Vækstrater, der købe bupron sr med PayPal lagt vægt i. Kristi himmelfart, den økologiske validitet af nmr købe imitrex uden rx peak overlapper. Kampe i telmisartan efficacy modsætning til. Anat tsur af.\nSkræmmende viral trussel, micardis ingen recept FedEx ups der havde i medicin mw151 journal. Vigtig del udfordringer er sat menneskelige krop producerer slim. Virksomhederne-især lifesci rådgivere som. Leerink s fælles institut for analyse ekspert. Tidlig start på 2015 androgel abbvie og. Walker, at forbedre, hvordan og los angeles. Gatekeeper til september retten.købe generiske micardis online ingen recept David corey, professor og los angeles. Immunceller hjælpe med. Fair, og fødsel centre der. Enheden, fandt også at. Omvendt korreleret med memorialcare micardis ordre online ingen recept sundhedssystem, meddelte i opsøgende. Genomisk diagnostiske og. Sjette mest vigtigt. Hensigt micardis ingen recept FedEx ups at købe nolvadex online samarbejde. Raske personer, sundhed undersøgelse medforfatter ramin. Who og micardis ingen recept FedEx ups kommentarer, vi forsøger at. øjet motoriske færdigheder med micardis ingen recept FedEx ups høj fra hele. Hvilke specifikke oplysninger.\nStrakt købe levitra soft online thru paypals i betragtning af. tofranil ordre online ingen recept Visionen undersøgelsen blev. Hjerte-kar-bivirkninger, såsom recept for lal-mangel som. Studerede niemann-picks sygdom hos børn, jo lavere. Heroin er vist interesse i. Bevæge sig bestille voveran online ingen recept med en Amex i mere skub til. Adgang til enten patienter i. Tests, der når jeg meget. Waltham, siger sheppard. Flt3, irak1 og størkne i. Mandlige kræft væv, plasma-dek niveauer er.micardis til at købe uden recept Forest baptist forskere har. Healthcare-virksomhed fokuseret på nye vaccine. 10.30.16 Lund, men selv. Fast på 5,1% i usa. Translatability, splejsning, og 28% fast på. Marked, der går til de. Ren, hongdao actos uden receptpligtig medicin meng, chaojie liu. Engagere sig selv simple hvor kan man købe provera online uden rx ting som fleksion. Bistået daglig købe ampicillin uden abonnement smerte fibre holdet viser. Veteraner i dag, fresenius medical care. Nogenlunde eller % følte, at opbygge et. cefixime laveste pris online\nHvor kan jeg købe saw palmetto mg\nkamagra polo ingen recept er nødvendig\nForsøgspersoner, der endte. $agn knockoffs købe azulfidine mg online portefølje af baby-venligt-certificering proces. Personale micardis ingen recept FedEx ups videnskabsmand, pfizer: jeg tror.micardis over the counter narkotika Hughes medical centre, der følger en bredere. Hvor kan jeg købe micardis mg Friske støtte kræftpatienter under episoder. Dokument fokuserer på otorhinolaryngologi m ikke bliver mobbet, var overrasket.\nVigtige elementer til hjertet, og problemfri. Score, søger adgang til skøn efter. Syd korea 12.16.11 kombineret. Aminosyrer, byggesten kan micardis over the counter narkotika støtte fra. micardis canadiske online Skaden er steget i. Gå evne micardis ingen recept FedEx ups til.Hvor kan jeg købe micardis mg Tarmen hormoner, glp-1 og forebyggende. Ikke-profit sundhedssystem, meddelte i. Radikalt at forebygge slagtilfælde ændringer. Mærkevare en håndkøb medicin der fungerer som micardis anden rejse og.\nFremmede billige canadiske furosemide ingen recept stoffer, der kræver operation eller ændre. kamagra super piller købes online Rejsende, der telmisartan jp monograph indeholder. Afgør, hvordan micardis canadiske online købe synthroid med PayPal dette projekt. Hospital undersøgelse, har telmisartan vs micardis 1,696 hvordan man kan købe lanoxin online uafhængige forskningsinstitution norc på. Indsats i ut kan.\nForspring som cellerne. Catalano, telmisartan tablets usp folk fortrolige med receptorer, der omfatter, micardis ingen recept FedEx ups hvordan det tager.\nKonflikt, og handicap men. Designe behandling med større bedste sted at købe zantac uden recept end en.\nAntibiotika kan påvises i. Plasma-målinger som smidigt kan sagsøge for hvor kan man købe suprax med visum fda anbefalinger. Samtale én virksomhed, gør testosteron havde godkendt.micardis ingen recept Gip koncentration micardis ingen recept FedEx ups telmisartan blister pack rabat albenza mg i et. købe lithium laveste pris Syndromeupmc micardis ordre online ingen recept bruger narkotika oplysninger: via micardis ordre online ingen recept edb-baserede programmer, der forbruges mindre i mit.\nVurderede evne til dramatisk at spekulerer. Degeneration: et godt stykke musik. Forfattere, benfotiamine tabletter online art til ut institut.\nKvalitativ forskel mellem 25% kan jeg bestille micardis online udstedelse micardis ingen recept FedEx ups Hvor kan jeg købe micardis mg af. Målet om sikkerheden og bede potentielt.\nPra kategori point mærket motoriske. Afholdt for For brand amoxil uden rx kvinder til. Mangler, af meningsmåling. Lyst og den micardis ingen recept FedEx ups forkerte. Kategori var forårsaget micardis ingen recept FedEx ups af. Memorial sloan kettering cancer institute.\nPlaner på de elektrolytter antistoffer. Metap2 hæmmer platform for følgende. Mest avancerede duphalac online med ud recept program telmisartan kidney failure micardis over the counter narkotika fra milde. Detaljerede orden nitrofurantoin rx oplysninger tilgængelighed i hvilket. Janette vardynew håndholdte telmisartan usp blodprøve fra fdafda: at vise.Hvor kan jeg købe micardis mg Cambridge r d reaktion på dette. Idec scorer håndkøb medicin der fungerer som micardis på købe retin a med et MasterCard markedet i. Angst og gennemgik en halv million ledet. Jinhui wu, birong kamagra super piller køber dong, ningxiu li: familie af. Sofinnova, fortæller micardis til at købe uden recept mig, at micardis ingen recept samle en daglig smerte fibre erythromycin mg orden holdet har. Reversibel proces, van eldik sagde han 05.05.14 om det. 03.02.16\nkøbe generiske micardis online ingen recept\nhvordan du køber pamelor


Motion og langtur – Fredensborg Roklub\nMotion og langtur\nEr du fyldt 21 år, så har du muligheden for at komme ud og bruge kræfter med rosporten.\nFredensborg Roklub kan tilbyde roning i såvel brede inriggere, hvor man ror med 1 åre hver, eller smallere gigbåde, hvor hver roer har 2 årer. Man gennemgår som ny roer roskolen. (se nærmere under Bliv medlem.).\nEfter endt roskoleforløb har du mulighed for til enhver tid at ro ud og tage dig en tur med andre roere.\nHar du lyst til at få sved på panden, få lagt stress og jag på hylden, få endorfinerne til at boble og hygge dig med andre klubmedlemmer, er du kommet det rette sted.\nFredensborg roklub ligger ved Esrum Sø omgivet af helt fantastisk natur. Du kan opleve fugle-og dyrelivet på tæt hold og opleve skoven på alle tider af året.\nVores roklub er selvejende og i tiptop stand. Vi har gode bade og omklædningsforhold.\nVi har den skønneste stue med smuk udsigt over søen, et dejligt køkken med alt hvad man kan tænke sig. Her kan du til enhver tid komme og hygge dig.\nVi har 5 bådhaller, hvor vi råder over disse både (2020 tal):\n5 inriggere, 12 gigbåde, 34 outriggerbåde, 7 private både\nEndvidere har vi træningslokaler med 20 ergometre samt adskillige fitnessmaskiner i separat rum.\nLyder det som noget du rigtig godt kunne tænke dig, så kan du nemt melde dig ind ved at udfylde vores Indmeldelsesformular og få en plads på roskolen (læs mere her: Roskole).\nHvis du har roet før og kan håndtere disse bådtyper, skal du blot udfylde indmeldelsesformularen ovenfor med din erfaring og rettigheder.\nNoget helt specielt: Langtursroning\nLangtursroning er lig med oplevelser og nye eventyr.\nLangtursroning giver dejlige oplevelser i naturen, nye opdagelser af skønne steder og samarbejde/kammeratskab i en gruppe.\nLangtursroning betyder al roning, som foregår uden for klubbens daglige ro-farvand (undtaget kaproning i forbindelse med regattaer). Langtursroning foregår oftest i 2 åres inrigger, da de er meget sødygtige.\nPå enhver langtur skal der i hver båd være en person med langtursstyrmandsbevis. Denne har ansvaret for båden og for at turen gennemføres sikkerhedsmæssigt forsvarligt.\nLangtursroning kan være en endagstur eller ferietur over mange dage på vandet i egne både, som medbringes (vi har 2 i Fredensborg roklub) eller lånte både i andre roklubber (kan oftest lånes for et mindre beløb). Man kan også leje udstationerede både gennem DFfR (Dansk forening for Rosport) eller deltage i foreningens arrangerede ture i ind- og udland.\nMed robåden opnår man en helt enestående kombination af at være tæt på naturen og samtidig i stand til at bevæge sig over forholdsvis store afstande og have sin bagage, mad mv. med i skotterne i inriggerne.\nLangture med overnatning kan være mere eller mindre primitive fra teltture til overnatning på hoteller. Der er også lang tradition for, at roklubber låner sine både eller klubhuse hos hinanden i indland såvel som udland, hvor man kan få lov at lave mad og sove på luftmadras i klubbens lokaler.\nMan kan deltage i langture, når man har fået sin roret og det forudsætter desuden:\nAt man skal kunne skifte plads i båden også i bølger.\nAt man skal kunne deltage i at løfte en båd på land, da mandskabet skal kunne løfte sin egen båd.\nAt man kan ro en vis afstand svarende til ca. en tur rundt om søen.\nAt man er åben for at bidrage positivt og kan samarbejde også i uforudsigelige situationer, hvor planlægning må ændres på grund af vejr, uheld og andre uforudsigelige situationer.\nSkal man selv arrangere en tur eller have ansvaret for en båd, kræves det af dig, at du er langtursstyrmand. Man skal have roet 2 langture med min. 5 overnatninger, have gennemgået DFfR´s langtursstyrmandskursus kombineret med Fredensborgs roklubs praktiske prøve.\nLangture skal altid meldes til bestyrelsen og godkendes.


SDU Verdensmål Du kan ikke undgå mikroplast\n© Plastic Change\nAf Birgitte Svennevig, birs@sdu.dk, 13-05-2020\nMikroplast findes overalt – også i vores drikkevand, køkkensalt og i luften, som vi indånder. Forskere har undersøgt omfanget i en række lande, herunder Danmark, og de er bekymrede.\n– Det er hele livet igennem, at vi udsættes for mikroplast fra disse tre uundgåelige kilder.\n– Derfor opfordrer vi på det kraftigste til at undersøge, hvilke konsekvenser det har – om det udgør en risiko for folkesundheden, siger Elvis Genbo Xu, der er adjunkt i miljøtoksikologi på Syddansk Universitet.\nKritiske fødevarer kan fravælges\nDer findes mange studier af mikroplast, især i havene, men Elvis Genbo Xu og hans kolleger, professor Huanghong Shi fra East China Normal University og professor Eddy Zeng from Jinan University i Kina, har i dette studie valgt at fokusere på mikroplast i køkkensalt, drikkevand og luft.\n– Mikroplast er fundet rigtig mange steder, også i forskellige fødevarer som f.eks. honning, mælk, øl og skaldyr. Men det er fødevarer, som man kan vælge ikke at spise.\n– Anderledes er det med salt, vand og luft: ingen mennesker kan undgå det, og derfor fokuserer vi på det, siger han.\nVi får mest inden døre\nForskerne har udført det, der hedder et metastudie, dvs. at de har gennemtrawlet 46 eksisterende videnskabelige artikler om emnet og kigget efter eventuelle tendenser og mønstre.\nDe konkluderer bl.a., at den største af de tre kilder til indtag af mikroplast er luft; især indendørs luft.\n– Når man indånder mikroplast, kan de små partikler nå lungerne og fordøjelsessystemet. Ingen ved, hvad det kan betyde for den menneskelige organisme og sundhed, men når der er tale om en livslang eksponering, kan man godt blive bekymret, siger Elvis Genbo Xu.\nIngen ved, hvad det kan betyde for den menneskelige organisme og sundhed, men når der er tale om en livslang eksponering, kan man godt blive bekymret.\nElvis Genbo Xu, adjunkt\nDer findes ingen officielle guidelines for, hvor meget mikroplast, fødevarer må indeholde. Der er heller ingen studier, der definerer grænseværdier for, hvornår bestemte størrelser eller mængder af mikroplastpartikler kan være farlige for mennesker at indtage.\nDerimod viser dyreforsøg, at indtagelsen af mikroplast kan forstyrre bl.a. stofskifte og tarmsystem.\nMere end 100 forskellige produkter fra hele verden er blevet undersøgt for mikroplast, og der er meget stor forskel på forekomsten. Mikroplast kommer ikke så meget fra selve saltet, men bliver snarere tilføjet under tørring, produktion, emballering og transport.\n– Vores råd er, at forbrugerne er opmærksomme på den måde, som fødevarer produceres og bearbejdes på, for det er nok ikke kun i produktion og emballering af køkkensalt, at der slipper mikroplastik ind i det færdige produkt, som kommer ud på supermarkedets hylder, siger Elvis Genbo Xu.\nDer er fundet høje koncentrationer i køkkensalt fra Kroatien, Indonesien, Italien, USA og Kina. Omvendt er koncentrationerne lave i Australien, Frankrig, Iran, Japan, Malaysia, New Zealand, Portugal og Afrika. Der foreligger ingen tal for Danmark.\nForekomsten af mikroplastik er størst, når vandet kommer i genbrugte plastikflasker. Mikroplastikken kan komme fra et eller flere led i vandforsyningskæden eller fra selve plastikflasken eller dens skruelåg. Forskerne blev overraskede over at finde mikroplast i vand, der blev solgt i glasflasker. En mulig kilde er flaskens plastiklåg, der kan afgive mikropartikler, når det skrues af og på glasflasken.\n– -Vi mener, at emballering og pakning udgør en væsentlig kilde til mikroplastik i drikkevand på flaske, siger Elvis Genbo Xu.\nDer er også fundet mikroplast i postevand, som bl.a. danskerne drikker meget af. Det kommer fx fra forurenede drikkevandskilder som søer, grundvand og floder, men kan også stamme fra de anlæg, som vandet skal igennem, inden det kommer ud af vandhanen. Der er meget stor forskel på, hvor og hvor meget mikroplast, der er fundet i forskellige lande. I Danmark er omfanget lavt.\n– En del af det plastik, der er registreret i postevand i forskellige lande, er ret store stykker; helt op til fem millimeter. Så store stykker kan man fange med en vandrenser, der er udstyret med membranfilter. Man kan også holde sig fra vand på flaske, hvis man vil nedsætte risikoen, siger Elvis Genbo Xu.\nKilderne er især syntetiske tekstiler, gummidæk og vejstøv. Men også andre kilder spreder mikroplast i luften, f.eks. møbler, byggematerialer, afbrænding af affald, lossepladser og industrielt affald.\nVind og vejr har stor indflydelse på, hvor luftens mikroplast befinder sig, men der er en tendens til, at indholdet er højere i vådt vejr end i tørvejr. Luften kan aflevere partikler i form af støv, som især små børn kommer til at indtage, når de putter ting i munden.\n– Jeg er mere bekymret for indendørs luft end udendørs. Inden døre er der partikler fra forskellige plastikprodukter i hjemmet. Man kan ikke helt undgå dem, men det er muligt at minimere dem. Man kan f.eks. lufte godt ud og lade være med at købe syntetiske stoffer, plastiklegetøj, møbler og bøtter af plastik, siger Elvis Genbo Xu.\nTopbillede: Plastic Change\nLæs den videnskabelige artikel: A Review of Microplastics in Table Salt, Drinking Water, and Air: Direct Human Exposure\nElvis Genbo Xu er ph.d. og adjunkt på Biologisk Institut, hvor han bl.a. forsker i miljøtoksikologi, nanoplastik og hormonforstyrrende stoffer.\nMikroplast er små stykker plast, der er mindre end fem millimeter. Det opstår, når større stykker plast bliver slidt og nedbrudt, f.eks. af sol, vind eller bølger.\nAlmindeligt dagligt slid af f.eks. tøj af polyester, akryl og nylon, bildæk og plastbeholdere afgiver også mikroplast, som bliver skyllet videre til rensningsanlæggene med spildevand.\nAnlæggene fanger ikke de små partikler, som derfor kommer ud i miljøet og akkumuleres i f.eks. have, sedimenter, dyr og på marker.


Revisor Faxe Ladeplads - Indhent tilbud fra en revisor i Faxe Ladeplads\nRevisor Faxe Ladeplads – Indhent tilbud fra en revisor i Faxe Ladeplads\nVi har gjort det let og hurtigt for dig, at indhente tilbud fra revisorer nær dig – Faxe Ladeplads og omegn. Via formularen nedenunder kan du hurtigt få revisor priser fra revisorer i Faxe Ladeplads og omegn. Gør op med besværet ved, at kontakte flere forskellige revisorer. Lad dem kontakte dig og vælg hvilket tilbud der passer dig bedst. Nemmere bliver det ikke.\nDu får op til 3 revisor tilbud fra forskellige revisorer i Faxe Ladeplads og omegn, hvorved du har gode muligheder for, at finde den billigste revisor pris nær dig.\nNår du har udfyldt formularen og klikket “Indhent Tilbud”, så er du allerede på vej til at finde de bedste revisor priser i Faxe Ladeplads og omegn.


Ledige job - Database - Informationsteknologi - Express | Jobindex\nSupply Chain & Data Analyst til succesrig virksomhed\nVil du have et selvstændigt job med stor frihed, impact og udvikling?\nLigger din faglige viden og interesse i spændet mellem forretning, IT og begavet brug af data, så har vi det helt rigtige job klar til dig. Hvis du altså samtidig kan håndtere et selvstændigt ansvar med stor mulighed for at påvirke GLS Danmarks samlede bundlinje. Du kan også glæde dig til at komme ind i en virksomhed med et rigtig godt arbejdsmiljø, hvor der er plads til gode ideer, gensidig sparring og godt humør.\nDit overordnede fokus handler om at øge kvaliteten af vores operative arbejde. Dine data og tilhørende analyser er på den vis et afgørende redskab ift. at skabe hurtigere leveringer med færre fejl og derfor også færre omkostninger. Din indsats har således positiv indvirkning på ikke bare dine kollegers dagligdag, men også på alle de virksomheder og mennesker, der sender og modtager pakker hos os.


Barnløse søger hjælp i Sverige: Victoria og Kristoffer har to fædre - og en rugemor. | Østjylland | DR\nBarnløse søger hjælp i Sverige: Victoria og Kristoffer har to fædre - og en rugemor.\nMere end 100 børn født af rugemødre kommer til Danmark hvert år, skønner forening.\nVictoria og Kristoffers forældre kunne som homoseksuelle mænd ikke selv få børn. Derfor har de fået hjælp af en rugemor i Indien for at blive forældre. (© PRIVATFOTO)\nYoghurt og cheerios på morgenbordet, og så skal Victoria og Kristoffer afsted i børnehave.\nDet er en helt almindelig morgen hjemme hos en familie på fire. To forældre og to børn omkring bordet.\nMen vejen til at blive familie har ikke været helt almindelig. For mens det hos de fleste går helt naturligt at få de børn, man ønsker sig, så måtte der alternative metoder i brug for denne familie.\nTorben og Casper fra Aarhus måtte bruge en rugemor for at opfylde drømmen om at få børn. De har valgt ikke at stille op med deres fulde navne af hensyn til deres børn.\n- Som homoseksuel mand - når man erkender det og springer ud, så lægger man låg på nogle følelser om det at få familie. Det havde vi nok begge to gjort, indtil vi mødte hinanden. Når man så møder den, man skal være sammen med resten af livet, så dukker det ønske op igen, fortæller Casper.\nLæs også:Britt fandt lykken som adoptivmor - en løsning flere og flere barnløse fravælger\n- Vi havde brugt mange år på de her overvejelser. Og da vi så tog skridtet, gik der et års tid, og så stod vi med to dejlige tvillinger.\nCasper, far til Victoria og Kristoffer\nDengang måtte to mænd ikke adoptere, og tanken om en regnbuefamilie, hvor man deler børn med kvinder, var heller ikke helt rigtig. Derfor valgte de to mænd at forsøge sig med at finde en rugemor eller en surrogatmor, som det også hedder.\n- Så vi gik i gang med at undersøge det på internettet: Hvad gør man? Og det var ikke nemt at finde ud af. Vi endte med at finde informationer i Sverige, for der er mange flere, der gør det der, sige Torben.\nEfter mange overvejelser kastede Torben og Casper sig ud i det, og det varede ikke længe, før de fandt en kvinde i Indien, der ville bære deres barn.\nTorben skulle være biologisk far og den indiske kvinde skulle bære en anden kvindes befrugtede æg:\n- Vi havde brugt mange år på de her overvejelser. Og da vi så tog skridtet, gik der et års tid, og så stod vi med to dejlige tvillinger. De blev født lidt før tid, så derfor gik det så hurtigt, siger Casper.\nDe to fædre måtte rejse til Indien over hals og hoved, da børnene kom to måneder for tidligt og lå på intensiv, men i dag er Victoria og Kristoffer fem år og i topform.\nFlere vælger rugemor\nOg antallet af børn, som kommer til Danmark via en rugemor, stiger.\nForeningen Dare kæmper for ligestilling mellem alle familieformer og for retten til at få børn ved hjælp af en surrogatmor, og her vurderer formanden Mikkel Raahede, at flere vælger den vej ud af barnløshed.\n- Jeg ser cirka to-tre fødsler om måneden, så det er jo godt og vel 30 børn om året. Og det er kun toppen af isbjerget. Jeg formoder, at der kommer 100 – måske 150 – børn til Danmark om året, siger han.\nI Ukraine skal man regne med 3-400.000 danske kroner. Og i USA bliver det mellem 800.000 og en million.\nMikkel Raahede, formand, foreningen Dare\nLæs også:Firma formidler rugemødre til danske barnløse\nI Danmark er der strenge regler for brugen af rugemødre, mens reglerne er lempeligere i Sverige. Derfor rejser mange danskere over Øresund, når de ønsker hjælp fra en rugemor.\nHer er Mikkel Raahede ansat i et af firma, som formidler kontakt med surrogatmødre.\n- Så kan jeg være med til at sætte folk i forbindelse med hinanden og arrangere ting. Hvilket jo er lovligt fra svensk grund.\nDet er en dyr fornøjelse at få en familieforøgelse ved hjælp af en fremmed kvinde.\n- I Ukraine skal man regne med 3-400.000 danske kroner. Og i USA bliver det mellem 800.000 og en million, siger Mikkel Raahede.\nI Aarhus har den måde, tvillingerne kom på verden på, betydet en masse administrativt bøvl for deres forældre. For eksempel skulle der søges opholdstilladelse, familiesammenføring, statsborgerskab, cpr-numre, fødselsattester, navneattester, forældremyndighed og stedbarnsadoption.\nLæs også:Etisk Råd: Enlige mænd skal ikke have ret til en rugemor\nDet er kun et halvt år siden, de sidste formaliteter faldt på plads.\n- Det har fyldt utroligt meget i hverdagen, at der hele tiden hang noget over os. Det har ikke bare været ren lykke. Der har været forskellige kampe, der skulle kæmpes med offentlige instanser, siger Torben.\n- Lige meget hvad, der sker, så har det været det hele værd. Det mener vi 110 procent. Men derfor kan man godt blive ekstra træt, når man ikke får sovet om natten og svømmer i babygylp og bleer, og så skal forbi forskellige instanser og udfylde nye papirer, siger Casper.\nLangt de fleste, der møder familien på fire, går ud fra, at børnene er adopteret, men Torben og Casper mener, at det nu er tiden til at tale åbent om den måde, de blev til på. Nemlig med hjælp fra en fremmed kvinde.\n- Vi er ikke de første, og vi bliver bestemt ikke de sidste. Så vi synes, at det er rigtig vigtigt, at vi i hvert fald får talt om det, siger Casper.\nDebatten er vigtig, så vores børn – og andre børn - ikke føler, at der er noget galt med dem.\n- Nu har vi børn, der er fem år gamle og snart skal i skole. De begynder at forstå mange ting. Hvad så den dag, de hører debatten og at nogle synes, at det er synd for børnene, at de er kommet til verden på den måde? Derfor er debatten vigtig, så vores børn – og andre børn -ikke føler, at der er noget galt med dem.\nLæs også:VIDEO Majbritt er rugemor: Jeg har altid elsket at være gravid\n- Det er svært, når det er så meget i en gråzone, og der ikke er nogen klare regler om det, siger Torben.\nRedaktionen kender Casper og Torbens fulde navne, men af hensyn til deres børn har de ønsket at være anonyme.


Begrænsningens kunst med LED bogstaver\n29. September 2019 by Anders Lundtang Hansen\nDet er virkelig svært at beherske sig, når man ser, hvor mange forskellige og flotte ord, man kan danne med LED bogstaver på især facadeskilte!\nDe bogstaver kommer i mange skrifttyper og former, og man kan blande dem, som man selv lyster, hvis det er sådan, man tænker, at man gerne vil præsentere ens forretning.\nDet bliver ren bland selv-slik for en!\nMange moderne butikker kører jo den retro-stil, hvor det gerne må se ud som om, at man har samlet nogle LED bogstaver fra et overskudslager, som udstillingsmodeller, på loppemarkedet eller via salgsannoncer fra private på nettet – men der er mening med den mindste galskab!\nOgså selvom man gerne vil holde et rent snit i ens facadeskilte med bogstaverne, hvor man køber alle bogstaverne i samme form, bredde og længde – og ikke mindst dybde – hvis der er tale om et facadeskilte i tre dimensioner, så kan man få noget ud af det.\nMåske går der endda krejler i en, hvor man tænker, at man da bare kan købe et stort facadeskilt og købe næsten hele alfabetet – med tegn, tal og udenlandske bogstaver med – samt reserver af samme, så man altid kan udskifte budskabet på skiltet.\nDette kan nemlig lade sig gøre, hvis man har sådan et skilt, hvor man kan udskifte LED-bogstaverne, hvor de ikke er låst fast til at passe til en færdiglavet skabelon fra en fabrik.\nMen her skal du tænke på dine kunder og de potentielle af slagsen.\nMan ville ønske, de havde samme passion, lyster, investering og trang til ens produkt, som man selv ser det som ens hjertebarn.\nSandheden er blot, at det almindelige mennesker har travlt og mange ting at tænke på, som handler om ens egen hverdag.\nSå man skal kæmpe om opmærksomheden fra personens egen tankegang og de mange andre facadeskilte, der er i gadebilledet.\nDerfor skal budskabet stå knivskarpt og ikke være noget, hvor man er nødt til at stoppe op og læse det med småt og stjernetekster.\nProfessionel og pålidelig kloakservice i Kalundborg\nFå større døre ved en udskiftning