1 maj = Gedde tid :)\nFiskevand.dk / Fiskevand / Ferskvand\n/ 1 maj = Gedde tid :)\nHvem dyrker det fiskeri herinde? Og hvad ska i fiske med på jeres 1 maj tur? Jeg selv og en del kammerater ska afsted med Jerkbaits, og se om vi har heldet med os. Stedet er dog stadig ukendt. En konkurrence i Nyborg Voldgrav blev aflyst, ville jeg ellers gerne ha prøvet\n(Denne besked var sidst ændret: 30-04-2010 af 18:53 White.)\nRE: 1 maj = Gedde tid :)\nDer er nogen der dyrker det herinde efter min opfattelse.. Har også selv gjort det en lille smule, og skal nok snart ud igen..\nKom du afsted her 1 Maj efter gedde ?\nJeg dyrker det i høj grad, og har også været afsted her i formiddag!\nJeg var afsted med 16 cm. lang Flashflue på Kamasan 940 str. 4/0 og 10' klasse 7 fluegrej. Fisket fra flydering i lokal sø. Fik 5 gedder. Den største idag knap 5 kg.\nJeg er ved at gå ud af mit gode skin, fordi jeg ikke kan komme afsted før lørdag, grundet arbejde og det at jeg skal tattoveres hele fredagen. Så må vi så se om jeg er i stand til at fiske lørdag. ;-)\nHej Morten. Har du prøvet i tårs der skulle vøre en sø hvor der er frit fiskeri for alle. Jeg har en kolega som var der ude i onsdag,s men jeg har ikke snakket med ham siden. men han siger der er rigtig godt med gedder. Jeg skal afløse ham i morgen og så har jeg en melding hans tur. VH Niels\nDet er Boller sø du tænker på... Nej jeg har ikke prøvet den endnu, men den skal afprøves en dag.\nHar selv fisket en smule gedder i vinters. Og vil også lige prøve igen her engang i maj. Det er sgu sjovt at se de store sømkasser stige fra dybet, og nappe ens monsterflue i sig... Det kan man umuligt blive træt af.\nFisker selv enten med 10' #8, gider ikke alt det der #5-6 til geddefiskeri, da fighten helst skal overståes så hurtigt så muligt uden problemer, så fisken kan komme tilbage i sit rette element\nMeeeeen, lige nu er det sgu laksene der frister mest\n(07-05-2010 22:13)Rasmus Bech Skrev: Meeeeen, lige nu er det sgu laksene der frister mest\nHvafor nogle laks\n(08-05-2010 06:04)Sølvræven Skrev:\nDen var satme under bæltestedet Hr. Ræv Jeg har godt nok ikke været den mest heldige i år mht de Salmo, men jeg skal nok få en på land i år....! Men det er jo svært at følge med dig - Du hiver jo den ene ind efter den anden\n(08-05-2010 12:49)Rasmus Bech Skrev:\nShhhhhhhhhhhhh ikke røbe noget\nHar forøvrigt ik råd til at fiske mere, det er blevet for dyrt i rejer\nHehe, sku en ordentlig stak nul boner der efterhånden er trukket


Koncertanmeldelse: Jeff Lynne' s ELO slutter tur på en høj note i Pittsburgh-underholdning & liv-Ellved City Ledger-Ellved City, PA | New Place\nkoncertanmeldelse: Jeff Lynnes ELO slutter tur på en høj note i Pittsburgh\nJeff Lynnes ELO sluttede sin amerikanske tur på en høj note i Pittsburgh. ▲\nJeff Lynne klassiske rockband ELO skinnede i et hit-laden torsdag Vis på PPG Paints Arena. ▲\nJeff Lynnes ELO leverede en visuelt farverig, publikumsvenlig udstilling på PPG Paints Arena torsdag. ▲\nDhani Harrison, søn af Beatles George Harrison, lavede mange nye fans med sin præstation torsdag på PPG Paints Arena åbning for Jeff Lynnes ELO. ▲\nDhani Harrison, højre, lavede mange nye fans med sin præstation torsdag på PPG Paints Arena åbning for Jeff Lynnes ELO. ▲\nPITTSBURGH – du kunne nemt have glemt, hvor mange hitsange Jeff Lynnes ELO opnåede, indtil bandet begynder at rulle dem ud efter hinanden efter hinanden.\nen næsten udsolgt PPG Paints Arena publikum torsdag nød denne påmindelse under bandets triumferende sidste Dato for en amerikansk tour.\nensemblet med 12 medlemmer, inklusive to supportvokalister, to cellister og en violinspiller, viste ingen tegn på tour træthed og leverede et musikalsk gennemført, publikumsfuldt program.\nde spillede ikke færre end 11 sange, som du lige op kunne klassificere som klassiske rock hæfteklammer, og fik hitparaden kun to sange ind med “ond kvinde.”\nden skæggede, solbriller-sportslige Lynne stod midt på scenen, klimprede guitarer og sang i et område, der ikke var stort, men alligevel effektivt og tro mod radioform. Han fangede især den rigtige følelsesmæssige tenor, der passer til ensomheden i” telefonlinjen”, da grønne lasere skød op mod bjælkerne (godt at se dem, der gør comeback i sommer).\nIain Hornal delte blysangen på en række sange, skønt de største øjeblikke kom i valg som “over hele verden”, der fandt Lynne bakket op af fem-delt harmoni fra hans erfarne band.\n“opgør” tilbydes ren, udtryksfuld guitar, moody synth og strenge, og en slinky bas linje.\n“Do Ya” hævede spændingsniveauet med en af 70 ‘ers rockens største åbningsgitarriffs og en komposition, der viser bandets fulde orkestrale lyd intermitterende skåret igennem af mere rene guitareksplosioner, ledet af den efterspurgte seks-stringer Milton McDonald.\nhvis du nogensinde har spekuleret på, hvor Transsibirisk orkester eller spinoffs som Rocktopia sprang fra, skal du ikke lede længere end ELO.\nat tre-kvinde streng sektion Tilføjet en masse. Jessie Martin leverede en af nattens standout øjeblikke, savning væk på de dejlige, og tør vi sige lidt uhyggelig, violin noter, der lancerer og senere infuse magt-pop hit “Livin’ ting.”Hun brugte korte gentagne streger og lange yndefulde efter behov. Som de fleste ELO-sange var “Livin’ Thing” også oversvømmet i synth, dobbelt guitarer (Akustisk led i dette tilfælde) og skyhøje multivokaler.\nselvom en anden af nattens kæreste grillbarer var en mere simpelt struktureret, rootsy rock sang, da Lynne busted ud “håndtag med omhu” fra sine dage med supergruppen de rejsende Vilburys. For at håndtere George Harrison vokale vers, Lynne bragt tilbage på scenen nattens godt modtaget åbning handling, Dhani Harrison. Her kommer sønnen, okay, da Dhani så ud og lød meget som sin Fab fire Far.\nLynne gravede også ind i nogle underholdende dybere nedskæringer, herunder opera-start, old-school rocking ” Rockaria!”og” Shine A Little Love ” med sin smule af et disco beat.\nmusikdirektør Mike Stevens introducerede bandet, sparer til sidste Lynne, der så virkelig rørt ud af den stående ovation, han modtog.\nde ramte en ganske homestretch, begyndende med “sød Talkin’ kvinde”, “telefonlinje” (med fans, der lyser op i arenaen med smartphones) og en dejligt brash og hoppende “don’ t Bring Me ned” som bandmedlemmer pegede i forskellige retninger under den over-the-top “Groos” del (eller “Bruce” afhængigt af hvilken lyrisk lore du tror). Måske blev bandet lidt glad på det tidspunkt med målstregen for deres tur i syne. Bassist Lee Pomeroy gik en lille And, som forudså det livlige udstillingslukkende cover af Chuck Berrys “Roll Over Beethoven.”\nmen først kom” Turn to Stone, “tjener en mid-sang publikum juble, når bandet naglet den ene hurtigt sunget vers, så Beatlesk” Mr. Blue Sky.”\nLynne var stort set påvirket af Beatles, så det var en dejlig touch, at han tappede Harrison, en livstidsven, som sin tour ‘ s support act.\nHarrison vandt over publikum, spillede guitar, orgel og sang med sit alternative rockband. Deres sange havde en dybde og en seriøs, humørlig tone, selv den, hvor Harrison strummede en ukulele og sang, “det er kun mig, der prøver ikke at være mig selv.”\nhan havde en høflig, optimistisk rapport med mængden og takkede fanen, der råbte: “Tillykke Med Fødselsdagen!”(Harrison blev 41 den dag) og sluttede sit sæt med et opmuntrende anbringende: “vær god mod hinanden, Ja?”\nSådan bærer du en Beanie uden at ødelægge dit hår\nRetningslinjer for hårtrækningstest, herunder børstning, undersøgt, revideret


Forbedr din søvn med disse sunde sovevaner - Bedre Livsstil\nForbedr din søvn med disse sunde sovevaner\nSøvn påvirker både vores fysiske og følelsesmæssige velvære. Så man skal følge nogle sunde sovevaner, såsom at undgå at se fjernsyn eller spille på telefonen. Det vil med sikkerhed forbedre kvaliteten af ens søvn. Læs med for at lære mere.\nSøvn er vigtigt for, at den menneskelige krop kan fungere ordentligt. Som du vil kunne se i denne artikel, er sunde sovevaner grundlæggende for vores velvære. At få mellem syv og otte timers hvile af god kvalitet bør derfor være det primære mål i alles rutiner. Ved du, hvad tid du bør gå i seng hver aften?\nMangel på søvn kan både påvirke vores helbred og humør, for slet ikke at nævne vores effektive ydeevne i skolen og på arbejdet. Det er derfor, det kan påvirke vores liv positivt at opretholde visse sunde sovevaner.\nFor det første, kan mangel på hvile svække vores immunsystem og gør os mere udsatte for at blive syge. Interessant nok, påvirker det også vores kost. Mangel på søvn kan føre til en øget appetit og vægtøgning som følge af det. Det skyldes, at det ændrer hormonerne, som kontrollerer appetitten og mæthedsfornemmelsen.\nI denne artikel, vil vi fortælle dig alt om sunde sovevaner, som vil hjælpe dig med at forbedre kvaliteten af din søvn. Du vil også bemærke, hvordan din hukommelse, ydeevne og humør vil forbedre sig.\nSunde sovevaner – beregn din søvn\nDer er ingen videnskabelige beviser, der siger, hvor længe mennesker bør sove. Der er dog beviser på adskillige negative konsekvenser af mangel på søvn.\nVerdenssundhedsorganisationen (WHO) og National Sleep Foundation er enige om, at en voksen bør sove mellem 7 og 8 timer om dagen. Det afhænger dog af hver person. For eksempel, er der personer, der sover 6 timer om dagen og føler sig udhvilede, mens andre måske har brug for mindst 10 timer.\nNår det er sagt, siger intet studie præcis, hvor mange timer en person bør sove. Interessant nok, siger forskere, at det ikke er vores kroppe, der har brug for ny energi, men vores hjerner. Det skyldes, at hjernen “renser” al den ophobede affald fra hele dagen, mens vi sover. Som du kan se, har vi brug for nok søvn for at kunne fungere ordentligt.\nAt sove mindre end 7 timer er også forbundet med vægtøgning, diabetes og for højt blodtryk. Vi vil faktisk føle ubehag og være konstant udmattede, hvis vi ikke får nok søvn.\nDu skal være regelmæssig med din sengetid\nAt gå i seng på samme tidspunkt hver dag kan hjælpe os med at sove bedre. Det skyldes, at vores kroppe vil blive vant til en rutine. Hvis man går i seng på samme tid hver dag, vil man begynde at blive søvnig kort før det tidspunkt. Når man går i seng, vil man derfor falde hurtigere i søvn.\nDu vil måske også være interesseret i at læse: 10 fødevarer du bør undgå før sengetid\nAfslapning, før man går i seng\nDet er bedst at være rolig og afslappet, når man går i seng. Desværre, er det modsatte ret gængst og vi går ofte i seng ængstelige og fyldt med bekymringer. Vi skal prøve at give slip på al den ophobede stress og bekymringer fra dagen.\nPrøv nogle afslapningsteknikker, før du går i seng. For eksempel, kan du udføre en række dybe vejrtrækninger, prøve at få dine muskler til at slappe af og lave nogle blide udstrækningsøvelser.\nSkriv også dine negative tanker ned, så du kan lægge dem fra dig. Gør derefter dit bedste for at undgå dem. Fokusér dit sind på øjeblikket og visualisér behagelige scenarier.\nDu vil måske også synes om: 8 aromatiske olier, der kan hjælpe dig med at sove bedre\nAndre sunde sovevaner\nDet er vigtigt at have nogle aftenrutiner for at fremme en god søvn.\nSe ikke fjernsyn og spil ikke på telefonen i sengen. Tro det eller ej, men disse enheder gør dig nervøs og mindsker derfor din søvn.\nGå kun i seng, hvis du er træt og klar til at sove. Gå ind i et andet rum, hvis du har prøvet at falde i søvn i lang tid og ikke kan. Gå først tilbage til sengen, når du er klar til at falde i søvn.\nBrug din seng kun til at sove eller dyrke sex. Undgå at bruge den til andre ting, såsom at studere, se fjernsyn, bruge computeren og i bund og grund en hver aktivitet, der ikke omhandler søvn.\nUndgå lange lure, eftersom de kan forstyrre din søvnrytme.\nMindsk dit indtag af kaffe, sodavand og en hver anden stimulerende fødevare.\nStop med at ryge, for nikotin i cigaretterne er også et stimulerende middel.\nSom det sidste, skal du gøre dit værelse behageligt og stille. Anvend ørepropper, hvis der er for meget støj. Hvis lys er et problem, så prøv at bruge en øjenmaske eller gøre dit værelse mørkere med gardiner eller persienner. Derudover, kan du prøve at gøre din seng mere behagelig ved at anvende pæne lagner og behagelige puder.\nAt opretholde sunde sovevaner kan hjælpe dig med at få den gode kvalitetssøvn, du har brug for. Andre aktiviteter, såsom regelmæssig motion og at opretholde en sund kost kan også bidrage til bedre hvile. Hav i baghovedet, at søvn påvirker de fleste områder af vores liv, så vi skal være påpasselige med det.\nSøvn er uhyre vigtigt for vores velbefindende. I denne artikel finder du ud af, hvad der er en anbefalet madras til en god nats søvn.


Midtbanespillere skaber og udnytter rum | Oprettelse af plads | Angriber SSG'er | Fodbold med små sider (SSG)\nKategori: Skabe rum\nUdvikle passerer og modtager fodboldfærdigheder.\nAt skabe rum som individ.\nHvornår skal man arbejde "hårdt", hvornår skal man arbejde "smart".\nIndre spilleområde med mål 7 - 10 yards udenfor som vist.\n3v1 spil i det indre.\n2 1/2 til 3/4 størrelse fodboldmål.\nMidtbanespiller spiller 1v3 i det indre område. Han skal modtage fra holdkammerat på ydersiden og scorer ved at aflevere til en anden. Hvis pasning til central spiller ikke er mulig, beholder de fire udeholdende spillere besiddelse.\nNår det røde hold får besiddelse, skal de angribe et mål for at score. Hvidt hold kommer sig (overgange).\nTillad gratis spil i starten for at sikre, at spillerne forstår regler, især omkring overgange. Drej spillerne rundt efter behov.\nArbejd indledningsvis med midtbanespiller omkring hans bevægelse for at skabe plads (f.eks. Bevæge sig væk for at komme tæt på, løb i blinde sider osv.)\nTil tider vil det være svært og fysisk trættende for midtbanespilleren konstant at finde plads, især da han er i undertal. Til tider bliver han nødt til at arbejde "smart" frem for hårdt ved at lade sine holdkammerater beholde besiddelsen udefra og omhyggeligt vælge sit øjeblik for at modtage.\nHvis midtbanespilleren modtager fra udefrakommende spiller, kan han spille det tilbage til den samme spiller for at beholde besiddelsen. Det er ikke altid muligt at score, ligesom i det "rigtige" spil.\nNår de røde vinder besiddelse (angrebsovergang) angriber de et af målene. Tilskynd de røde til hurtigt at angribe og score. Det hvide hold skal komme sig hurtigt for at forhindre, at de røde scorer (defensiv overgang). (Se diagram 2).\nDiagram 2. Overgang af spillere ved aflytning\nHoldet på 5 scorer hver gang en aflevering spilles ind på midtbanespilleren og tilbage til en anden spiller.\nIndividuelle midtbanespillere kan beholde en score på, hvor mange afleveringer de spiller, hvor de modtager og spille tilbage.\nHoldet på 3 scorer, når de opsnapper og scorer et mål.\nGode modtagelsesvaner. Åben krop, tjek skuldre, ved hvad dine muligheder er inden modtagelse.\nBevægelser for at skabe plads, især kontrol af løb og afvikling af forsvarsspillere i blind side.\nPasserer færdigheder til at spille til tilgængelig ekstern spiller.\nOpmuntre til hurtige angreb og defensive overgange.\nHvidt hold spiller 2 touch fodbold.\nUndtagen midtbanespilleren (central), der har ubegrænset.\nMidtbanespiller kan spille 1 touch -pas tilbage til den spiller, der passerede dem fodbolden.\nBrug forskellige tal i det indre område som relevante for dine spillere (f.eks. 3v2, 4v2 osv.). Tilpas arealstørrelse efter behov.


Strækningen fra Amagertorv til Østergade er et af de mest befærdede handelsstrøg for luksusvarer i Europa – kun overgået af berømte shoppingområder som Champs Elysées i Paris og Regent Street i London.\nOffentliggjort: 29.11.17 kl. 08:58\nEt af Europas længste og mest befærdede handelsstrøg for luksusvarer ligger i København, skriver Berlingske. Det fremgår af en undersøgelse fra PNB Paribas, der en dag i juni var på gaden for at tælle, hvor mange der i løbet af en time passerede forbi forskellige handelsstrøg i Europa.\nDer er handelsgader i Europa, der er langt mere befærdede end Strøget, men når det kommer til de gader, hvor luksusvarer er dominerende, har Strøget to placeringer i den europæiske top fem. Det er Amagertorv og Østergade, som begge blev besøgt af ca. 8000 fodgængere i timen på den pågældende junidag.\nDet sammenhængende handelsstrøg bliver i besøgstal kun overgået af Champs Elysées i Paris, Passeig de Gracia i Barcelona og Regent Street i London, når der ses på handelsgader med luksusvarer. I Danmark er PNB Paribas samarbejdspartner med mægler- og rådgivningsfirmaet Newsec.\n"København er kendt for godt design, gode restauranter, gode butikker osv. Det er noget af det, der trækker det op på et europæisk niveau, og som gør, at vi har så mange fodgængere i området," siger Morten Jensen, direktør og seniorpartner i Newsec, til Berlingske.


Beviser for at interne sociale medier gavner din organisation | IBM Collaboration Solutions\nBeviser for at interne sociale medier gavner din organisation\nDer kommer flere og flere beviser på at sociale intranet giver positive resultater til organisationer. McKinseys Social Business undersøgelser, som tidligere er blevet nævnt her på bloggen, har vist hvordan Social Business har skabt større markedsandele, samt en masse andre positive resultater for virksomheder. Undersøgelser fra MIT og Aberdeen Group, har derudover vist at produktiviteten hos ansatte bliver forøget med brug af sociale intranet.\nDer er dog et ret højt antal af virksomheder, som ikke bruger sociale værktøjer på deres intranet. Kun 28% af ansatte, vurderer deres samlede tilfredstillelse på deres sociale intranet, som positivt eller meget positiv.\nDet kan altså konkluderes, at virksomheder kaster penge ud af vinduet af 2 grunde:\n1. De har ikke implementeret social media bag deres firewall\n2. De har installeret visse sociale værktøjer, men har ikke sikret at disse værktøjer bliver brugt på den mest optimale facon\nEn ny undersøgelse fra APCO Worldvide og Gagen MacDonald, viser endnu flere fordele ved at bruge sociale intranet, men viser også én gennemgående fejl i de fleste organisationer – dårlig lederevne, når det kommer til at implementere interne sociale medier.\nFordele ved brug af interne sociale medier\nDe fleste ledere forstår ligningen mellem organisationens andel af højt motiverede ansatte og vækst i markedsandele. Derfor brugere ledere penge på at motivere og engagere deres medarbejdere.\nIfølge APCO undersøgelsen, har virksomheder med et højt brug af interne sociale medier, flere motiverede ansatte. Der er dog også andre fordele:\nAnsatte hos virksomheder, som bruger interne sociale medier hensigtsmæssigt, har lavere risiko for at forlade deres arbejdsplads, i forhold til virksomheder som ikke bruger det ordentligt. Derudover, er der større chance for at disse medarbejdere vil anbefale deres virksomhed til andre. 58% sagde i undersøgelsen, at de hellere vil have en arbejdsplads, som bruger sociale medier (rapporten viser også at 2/3 af universitetsstuderende spørger ind til en virksomheds social media politik til jobsamtaler, og 56% sagde at de enten ikke ville arbejde for en virksomhed som blokerer brugen af social media, eller prøve at gå uden om blokeringen).\n60% af de adspurgte mente at social media er et håndgribeligt bevis på at de arbejder for en innovativ virksomhed. Derfor er der også større chance for at disse ansatte vil være ambassadører for virksomhedens brand og omdømme.\nAnsatte hos virksomheder, som bruger social media godt, har også større sandsynlighed for at anbefale virksomhedens produkter, have tillid til deres arbejdsgiver i retssager eller kriser, købe aktier i virksomheden, eller støtte de statspolitikker, som virksomheden støtter.\n61% af ansatte sagde at deres virksomheds social media værktøjer, forbedrede samarbejde med deres kollegaer på tværs af store geografiske områder.\nSe denne video for at få en idé om hvad interne social media værktøjer kan gøre for DIN virksomhed!\nOvenstående er fra artiklen: Study proves internal social media engages employees\ncollaboration, interne sociale medier, Mckinsey, Samarbejde, Social business, Social Media, Sociale medier\n← Social Business kan skabe værdi for din Human Resources afdeling\nImplementeringen af IT værktøjer i virksomheden →


ASP.NET_SessionId .medcaresystems.dk Gemmer sessionsdata under et besøg på et website. Sættes af Microsofts ASP.NET Session Application, som er et rammeværktøj der bruges til at bygge websites. Session\nEuCookie .medcaresystems.dk Huske om brugeren har accepteret cookie-betingelser 100 år\n_ga .medcaresystems.dk Tildeler den besøgende et unikt ID, som bruges til at følge hvordan websitet bruges. 2 år\n_gat .medcaresystems.dk "Anvendes af Google Analytics til at drosle hastigheden på antallet af forespørgsler til serveren" 1 minut\n_gid .medcaresystems.dk Registrerer et unikt ID, der anvendes til at føre statistik over hvordan den besøgende bruger hjemmesiden. 24 timer\nConversionCookie .medcaresystems.dk Angiver om den besøgende blev henvist fra Google eller Facebook. Session\nMedcare Systems ApS\nTelefon: 75 56 76 98\nØrstedvej 23, Jels - 6630 Rødding


Undervisningsmateriale-modaliteter - Politisk-Forum 15.11 - Dialog // Alternativet\nslmeyer (Steen) 2015-10-25 22:02:35 UTC #1\n”Et skridt på vejen væk fra Tekst og læsning som primær kilde til videnstilegnelse”\nI hele uddannelsessystemet skal vi til at kigge på andre måder at lære på, end ved læsning af tekster. For en mere mangfoldig folkeskole, må vi tilgodese de mennesker, der ikke nødvendigvis lærer bedst ved at sidde og læse stakkevis\nVi foreslår at man laver et krav om, at alt, i undervisningen, udleveret tekst (Grundbog eller opgavebog), skal udbydes i minimum endnu et medie – gerne flere. Således kan en elev i folkeskolen eller på en videregående selv vælge om de vil læse dagens tre kapitler, høre dagens tre kapitler eller se dagens tre kapitler (Eller noget helt andet alt afhængigt af hvilke medier stoffet bliver udbudt i). Det ville hjælpe rigtig mange, hvis man begyndte at respektere de forskellige måder at lære på.\nMan kunne godt se det som en form for akademisk arrogance at bla. Folkeskoleundervisningen er så teksttung og så lidt praktisk orienteret/kreativ.\nMange med dysleksi kobles helt af op gennem uddannelsessystemet pga kravene til tekstlæsning. Dertil kommer folk med bla. ADHD, hvor nogle kan have svært ved at holde fokus på tekster i længere tid. Ydermere er der også bare børn for hvem det opgavebøgerne beskriver, bliver for abstrakt og disse har brug for at se/høre det.\nForslaget er blevet til på baggrund af samtaler med forskellige børn/unge både med og uden særlige forudsætninger.\nMange adspurgte har efterlyst et skolesystem der var mindre teksttungt.\nHar aldrig hørt dem adressere problemet. Alternativet skal være partiet med løsningerne for de, der falder udenfor normen. De skal ikke italesættes som svage elever, men respekteres for det de kan og imødekommes med den måde hvorpå de lærer bedst.\nDer bliver noget finansieringskræmmeri når de, der laver UV-materialet, får pålagt at lave DVD’er, Podcasts, eller hvad materialet nu bliver udgivet som, for hver gang de laver en opgavebog, men den dynamiske effekt vil jo selvfølgelig nok være, at færre vil falde fra og blive en økonomisk belastning for samfundet.\nMan bliver også nødt til at operere med et ”Mål” og et ”Middel”, for er målet at man skal lære at læse, skal man jo selvfølgelig det, men er målet derimod at man skal lære om en svunden tid i Historie, er det jo netop godt at have mange midler til at nå det mål.\nDet er vigtigt at det implementeres langsomt. Det skal ikke gælde alt gammelt materiale, men fremadrettet for alt nyt materiale uddannelser bestiller, og det skal forlagene selvfølgelig være indforstået med – altså at dette bliver kravet fremadrettet. Skolerne må altså ikke fremadrettet bestille klassesæt som kun eksisterer i bogform og de må heller ikke pålægge eleverne at købe en bog til UV-brug som ikke kan fås som noget andet end bog. Dette skal være gældende for alle opgavebøger/grundbøger/UV-hæfter som lanceres efter lovforslagets vedtagelse.\nNiels Christiansen Niels.christiansen25@gmail.com\nVibeke Genefke vibekegenefke@hotmail.com\nJohannes Navntoft Pedersen, johannesnavntoft@gmail.com.\nNiels Peter Borgen Nielsen organiskform@mail.dk\nBerit Jørgensen beeprivate@gmail.com\nMark Rasmussen Mark88rasmussen@gmail.com\nFrederik Trier fredekt@mail.com\nJeppe Hansen hauberg@hansen.dk\nTara Magill Hansen taramagillhansen@gmail.com\nMaarten Bijl msjbijl@gmail.com\nLiza Kuyucu liza@ahisha.dk\nAnne_Thomas (Anne Thomas) 2015-11-06 11:28:51 UTC #2\nVi foreslår at man laver et krav om, at alt, i undervisningen, udleveret tekst (Grundbog eller opgavebog), skal udbydes i minimum endnu et medie – gerne flere.\nDet anser jeg for et MEGET stort krav. Både økonomisk og overfor den enekelte lærers indsats. Jeg deler ønsket om at arbejde md andre medier end det skrevne ord. Og synes dermed I har fat på et super vigtigt område. Men lige præcis denne formulering er måske ikke den helt rigtige løsning?\nArmin_Vauk (Armin Vauk) 2015-11-08 21:09:06 UTC #3\nMulighederne er der allerede - i hvert fald til dels\nHvis du arbejder digitalt, fx på clio.dk, så har du allerede nu muligheden for, at få læst al tekst op - også som helt alm. elev… Hvis du ydermere er diagnosticeret dyslektiker, så har du sikkert fået en skole-pc, som har et oplæsningsprogram til dansk, engelsk og tysk. Så, hvis det bare gælder mediet, som formidler viden, er det godt på vej allerede. I takt med overgangen til digitale læremidler vil flere og flere få disse muligheder.\nTanja_Schjellerup (Tanja Schjellerup) 2015-11-09 09:39:03 UTC #4\nDet her vil kunne løses ved at tilføre flere ressoucer og hænder til skolesystemet. Evt. et helt nyt alternativt skolesystem, som ikke ekskluderer “inklusionsbørnene” via en for voldsom inklusion. Der skal være plads til forskellige måder at lære på og dermed byder jeg også forslaget om andre medier velkommen. Jeg er dog enig med Anne om at det krav, der opstilles er et for stort krav og mener dermed, at der bør tænkes i Alternative undervisningsmuligheder/rum for de denne gruppe af børn/unge.\nLigeledes er jeg enig med Armin - der er allerede gode muligheder såsom clio.dk - Igen ressourcer og hænder der mangler. Ikke nødvendigvis de digitale medier.\nniels.christiansen25 (Niels Christiansen) 2016-05-17 19:44:40 UTC #5\nJa i folkeskolen. Jeg tænker hele uddannelsessystemet\nmortencassoe (Morten Cassøe) 2016-06-09 15:04:45 UTC #6\nSom far til en flok børn, der har forskellige styrker i de forskellige fag, der har jeg længe overvejet, om folkeskolen ikke ville fungere bedre ved at droppe de traditionelle klasser i traditionel forstand, og istedet tilbyde undervisning i fagene på forskellige niveau til flere aldersgrupper.\nTag min søn Lucas.\nHan er rigtig skarp til matematik og keder sig i undervisningen, da han mangler udfordring. Han kan godt følge en klasse over ham der.\nHan er med i dansk i forventet niveau som er 3kl.\nEngelsk er også ok til 3kl.\nOmvendt så er han ikke så skarp i kreative fag og kunne nok godt gå et klassetrin om der.\nMin datter Ronja i 2kl.\nHun er en formidabel læser og skriver. Hun er 1-2 klassetrin over niveau.\nMatematik det slås hun med og ville nok have fordel af, at tage 2kl. om i det fag.\nHun er rigtig kreativ, og kan sagtens følge højere klassetrin end det hun er i nu.\nJeg kan godt se ulemper i, at ungerne skal transportere sig en del rundt i de forskellige klasser, og det kan give støj i skolen.\nDer kan også være sociale problemer i, at eleverne måler sig i, hvilket niveau de andre tager. Omvendt så bliver alle elever undervist tilpasset dem ud fra deres kunnen, og som jeg ser det, så får vi flere med i alle fag.\nJeg har ikke tænkt undervisnings metoder ind her. Det overlader jeg til skolens lærere, der nok er meget mere kompetente til det end jeg er.\nWurp 2016-07-19 07:34:29 UTC #7\nJeg vil gerne forslå at man indfører en undervisningsdel i folkeskolen som udelukkende omhandler selvindsigt og selvforståelse. Undervisningen behøver ikke tage mere end en halv time, ud af den ugentlige agenda. Med andre ord, en del af undervisningen hvor barnet lærer nogle grundprincipper omkring hvem han/hun er og hvem han/hun ikke er.\nFormålet med undervisningen er at lære børn og unge hvordan de kan undgå at identificere sig med form. Form kan være alt fra kendte idealer til mode og holdninger. Jeg finder dette som et ekstremt vigtigt redskab for et barn at have i det 21 århundrede hvor medierne, skolen, familien og vennerne har en agenda med hvordan du skal udvikles mentalt. Jeg finder det adækvat at vi giver dette valg tilbage til børnene selv i en alder hvor de nettop skal træffe store og hastige beslutninger som f. eks. hvad skal jeg foretage mig efter folkeskolen? Skal jeg konfirmeres for gavernes skyld, eller for at gøre mor og far glade? Hvad er min holdning til stoffer, kriminalitet og diskrimination?\nJeg forestiller mig undervisningen som dialogbaseret mellem barn og lærer, hvor læreren bringer begreber frem som kan bringes til diskussion, begreberne kunne være:\nIdentifikation med form.\nHvad er jeg her for at skabe?\nHvad er egoet for en størrelse?\nMeditation som et redskab til at lære om dig selv.\nYdermere finder jeg det vigtigt at pointere den manglende kunstneriske aspekt af folkeskoleundervisningen. Dagens folkeskole er mest af alt tilegnet den højre, logiske hjernehalvdel, hvor der er meget til at tilbyde den venstre, abstrakte hjernehalvdel. Det jeg prøver at siger er ikke at løsningen er flere Lars von Triere eller Mikala Petri’er men at vi strengt taget snyder børn og unge ved ikke at lære dem at anvende begge hjernehalvdele harmonisk.


Støt op om retssagerne om ghettoloven | Arbejderen\nOnsdag, 16. september, 2020, 15:00:55\nDet har ikke skabt mange store overskrifter, at den første retssag om den såkaldte ghettolov startede i Retten i Helsingør i mandags.\nSagen er ellers på alle måder interessant, da den udfordrer grundlaget for hele ghettolovgivningen, der som bekendt har opbakning fra både den nuværende og den tidligere regering samt SF og Dansk Folkeparti. Alt efter sagens udfald kan den få betydning for samtlige udviklingsplaner for de såkaldte hårde ghettoområder.\nDe etniske minoriteter bruges som rambuk af politikerne til at smadre den almene boligsektor og gennemføre en omfattende privatisering.\nI den konkrete sag har boligselskabet Boliggården, der administrerer det almene boligområde Nøjsomhed i Helsingør, opsagt 96 lejemål med henvisning til ghettolovgivningen. En del af beboerne har valgt at protestere over opsigelserne, så nu går boligselskabet rettens vej for at smide beboerne ud.\n>> LÆS OGSÅ: Første retssag om ghettoloven er i gang\nOg der er flere retssager på vej. En gruppe beboere i Mjølnerparken i København har stævnet Transport- og Boligministeriet. Som konsekvens af ghettolovgivningen skal halvdelen af boligerne i Mjølnerparken sælges, og dermed står 228 familier til at blive smidt ud af deres hjem.\nSamtidig er nu to sager bragt for Ligebehandlingsnævnet. Institut for Menneskerettigheder har klaget over den føromtalte Boliggården, og 100 beboere i Vollsmose har klaget over, at deres lejligheder skal rives ned.\nI alle sagerne handler det om de såkaldte ghettokriterier. Et udsat boligområde bliver nemlig først til et "ghettoområde", når andelen af indvandrere og efterkommere fra ikke-vestlige lande overstiger 50 procent. Det er diskrimination sat i system.\n>> LÆS OGSÅ: Beboere i Mjølnerparken stævner Boligministeriet\nBåde FN, Amnesty International og Institut for Menneskerettigheder har tidligere vurderet, at ghettolovgivningen er diskriminerende og i strid med menneskerettighederne. Det samme har flere juridiske eksperter. Men politikerne ryster ikke på hænderne – omend der er sket noget med retorikken.\nDa ghettolovene blev vedtaget, skete det angiveligt for at tage et opgør med "parallelsamfund" – et begreb der, som flere eksperter har påpeget, slet ikke kan defineres, men udelukkende er et politisk begreb. Boligminister Kaare Dybvad er nu gået over til at tale om, at regeringen ønsker sig "blandede boligområder". Mærkværdigvis er det kun et mål, som forfølges i de almene boligområder og ikke i rigmandsghettoerne.\nSamtidig er situationen den, at det faktisk går fremad i de udsatte boligområder, hvad angår arbejde og uddannelse. Det viser Transport- og Boligministeriets "Redegørelse om Parallelsamfund", der blev offentliggjort sidst i juni. I 43 af 45 boligområder er der kommet flere i arbejde. Og i 36 af 45 boligområder har flere beboere nu en uddannelse ud over en grunduddannelse.\nDer er altså masser af initiativer, der kan tages for at hjælpe beboere med arbejde og uddannelse, uden at man begynder at smide mennesker ud af deres hjem.\nMen politikerne ønsker at signalere hårdhed. Og nogle af dem ønsker også at ødelægge den almene boligsektor, som Liberal Alliances Ole Birk Olesen tydeligt har givet udtryk for.\n>> LÆS OGSÅ: Sandheden om "ghettoloven"\nDe etniske minoriteter bruges som rambuk af politikerne til at smadre den almene boligsektor og gennemføre en omfattende privatisering. Derfor er ghettolovgivningen et angreb på alle beboere i den almene boligsektor. Derfor bør vi støtte op om de retssager, som bliver gennemført i den kommende tid.\n18. sep. 2020 - 10:27 Salg af HorsevængetHvordan kan man dog lægge en sag frem for byrådet, som ikke er ordentligt belyst? spørger Tue Tortzen.\n18. sepSalg af Horsevænget\n18. sep. 2020 - 07:00 En tidlig diskussion om borgfred og klassekampFra 1887 til 1893 foregik en diskussion i den tidlige danske arbejderbevægelse om vejen frem. Hvor meget skulle der satses på reformer, og hvad var målet? En ny afhandling samler en række historiske kilder om emnet.\n18. sepEn tidlig diskussion om borgfred og k...\n18. sep. 2020 - 06:24 Byggefag vil forhindre udenlandske firmaer i at rende fra løn- og erstatningskravByggefagenes Samvirke opfordrer politikerne til at give Arbejdstilsynet flere muligheder for at undersøge, om mistænkelige udenlandske firmaer har reel aktivitet i hjemlandet. Det vil hjælpe både fagforeningerne, danske firmaer og staten.\n18. sepByggefag vil forhindre udenlandske fi...\n17. sep. 2020 - 14:00 Direktiv om EU-mindsteløn på vej til oktoberEU-kommissionens formand, Ursula von der Leyen, har nu bebudet, at Kommissionen i næste måned vil fremlægge et forslag til en lovbestemt mindsteløn for hele EU. Det vil true den danske model, påpeger både fagbevægelse og arbejdsgivere.\n17. sepDirektiv om EU-mindsteløn på vej til...\n17. sep. 2020 - 13:27 Regeringens klimaaftale med Aalborg Portland møder skarp kritikRådet for Grøn Omstilling og interesseorganisationen for landets små og mellemstore virksomheder kritiserer samarbejdsaftalen med Aalborg Portland for at give virksomheden særbehandling og spænde ben for nødvendige klimatiltag.\n17. sepRegeringens klimaaftale med Aalborg P...\n17. sep. 2020 - 13:23 Mange kommuner overvejer at spare på rengøringFOA retter en skarp kritik af landets kommuner for at spare på rengøringen, på trods af at det er et af de vigtigste våben i kampen mod corona.\n17. sepMange kommuner overvejer at spare på...\n17. sep. 2020 - 12:59 Uhørte arbejdstider og uden overenskomst på Femern-forbindelsenSocial dumping og dårlige arbejdsvilkår hører ikke hjemme i Danmark. Den slags skal stoppes, skriver Christian Juhl.\n17. sepUhørte arbejdstider og uden overensko...\nVALBY: Pensionisternes Kulturforening af 1965 starter op\n18. sep. 2020 - 11:30 til 14:00\nSKANDERBORG: Åbent hus med kunst og koncert\n18. sep. 2020 - 18:00 til 22:00\n19. sep. 2020 (Hele dagen)\nVALBY: Loppemarked til støtte for Arbejderen den 19. september\n19. sep. 2020 - 11:00 til 15:00\nKØBENHAVN: Cuba og corona – mød Cubas ambassadør\n21. sep. 2020 - 19:00


Cluny hånd-og-en-halv sværd - CelticWebMerchant.com\nUrs Velunt Cluny halvandenhånd\nDette sværd er lavet efter flere 15. århundrede halvandenhånds. En af disse modeller er i dag en del af den samling af Musée de Cluny.\nDette sværd er udviklet af skaberne af John Lee, når det er Skarp det er perfekt egnet til at skære tests og stub det kan bruges til intensiv sværdkamp. Dette sværd er unik og endda læder af grebet og skede er mere lig de dyre modeller af Valiant Armory end til andre modeller i sin prisklasse. Læderet af grebet ligner kraftigt læder, der anvendes i flere originaler.\nDette sværd er leveret stump, det vejer ca.. 1,3 kg. Klingen er fremstillet af kulstofstål med en hårdhed på HRC 50-55. Klingen har en længde på 92 cm og har en god fleksibilitet. Sværdet har en samlet længde på 119 cm og har et tværsnit vagt med en bredde på 21 cm.\nDette sværd er perfekt egnet til de re-enactor, samlerobjekter og sværdkamp skoler.\nDette sværd er et Oakeshott typen XVII.\nLængde: 119 cm (127 med skede)\nStåltype: Fjederstål hårdhed 50-55 HRC;\nKant: Stump (2 mm kampklare);\nProdukt detaljer: Længde: 119 cm (127 med skede) / Klingelængde: 91,5 cm / Grebets Længde: 21,5 cm / Vægt: 1280 g / Balance point fra vagt: 2,5 cm / Ståltype: Fjederstål hårdhed 50-55 HRC / Kant: Stump ( 2 mm kamp-klar) / Tangkonstruktion: Konstruktion wi


Starten - Bramminginfo\nMøllen - første industri\nDa Bramming startede\nDer er jo en historie om et Bramming der blev nedlagt i 1668, der er endda fundet spor fra stenalderen i Kirkebro - men der er mig bekendt ikke etableret nogen sammenhæng mellem den tids bebyggelse og det der startede med tværbanens anlæggelse og hermed Bramming station i 1874. Dengang var der simpelthen ikke andet end hede - og så Kikkenborg krogård. I starten kaldte alle derfor også byen for Kikkenborg.\nMøller Poulsen har fortalt om hvad der var dengang han boede i Hunderup ti år før banen:\nDa jeg kom her til egnen, til Hunderup Mølle 1864, lå gamle Kikkenborg alene på det Sted omtrent hvor det ny nu ligger, ved Ribe-Varde landevej med lette agre mod syd men i øvrigt hede rundt omkring. En enlig lille beboelse lidt syd for på Mulvad, et sted til 1 á 2 køer hvor Anders Vejmand boede, der hvor siden Niels Penner oprettede et gårdmandsbrug, men i øvrigt ingen beboelse i vid omkreds; man vidste næppe nok skæl mellem Hunderup, Bramming og Sneum Sogne, den gamle kroejer Poulsen havde pløjet et godt stykke ind i Hunderup sogn der hvor elektricitetsværket nu er beliggende. Dette blev saa senere solgt sammen med Kikkenborgs øvrige grunde.\nMøller Poulsen (1906) - Byens første industrialist\nLyng og Kikkenborg Krogård - sikkert det ældste billede af Bramming, fotograferet fra lyskrydset mod øst.\nDen lille skole på Ribevej, tegnetaf Olaf Bak efter beskrivelse.\nPoulsen nævner Storegade 1 som det første hus: det første var en købmands hus som kroejeren lod opføre hvor siden købmand. P. Schou lod opføre det 2 etages hus hvor nu Nilsson bor (materialhdl), det gik dog langsom(t) med byggeriet og dette foregik til at begynde med ikke paa Bramminge grunde, fordi dette paa den tid ikke var selvejendom, men hørte under Bramminge Nygaard, hvorfor de spidser af Hunderup og Sneum sogne først blev taget ibrug, derved fik byen en underlig figur som der ikke kom den regelmæssig(hed) i som findes andre steder.\nDet købmandshus som her omtales har fotograf Olesen beskrevet som en butik med kolonialvarer i et lille, blåmalet hus ind mod banelinjen. Her havde købmand P. Schou forretning da han kom til byen i 1882. Men han rev det blå hus ned, inden han byggede det nuværende omkring 1895 - vistnok byens første 2-etages hus.\nPoulsen beskriver hvordan det første hus i byen blev bygget: Det første hus som byggedes blev bygget af 3 i forening, nemlig kroejer Poulsen, H.P. Hansen, Hunderup Mølle og ejeren - Busk - af Sneumgaard, der var ejer af grunden og blev indrettet med bageri. Beliggenheden var meget uheldig til dette brug, der var på det sted hvor nu Nilssons enke bor. Men Kikkenborgs grunde var som før nævnt ikke til fals - først omkring 1887-88 blev Kikkenborg frikøbt og først da kom byggeriet i gang, men for at få en smule regler deri kom flere huse til at ligge i 2, ja enkelte endog i 3 Herreder. Jeg kan desværre ikke finde ud af hvor det kunne være, ad Tømmerby til? \nI den første bog om Bramming, forstander Agersnaps, står der: at det ikke altid var de bedste forhold, Bramminge bød sine pionerer, ser vi af, at en af dem i længere tid boede med kone, børn og ko i et lille "knæhus" med lyngtag og græstørvsvægge.\nEn anden Poulsen\nDer var også en anden Poulsen - men han var trafikassistent ved DSB, hed P.L. og ham vender vi tilbage til - han giver også en beskrivelse af Bramming som han oplevede den få år senere, i 1892 - faktisk den første trykte kilde til byens historie:\nLokomotiv litra A på vej mod Esbjerg, bagved med hjørneindgang Jernbanegade 2, et af byens første huse.\nStationsbyen bestod af en vindmølle, en gammel landevejskro og en snes småhuse med et forblæst udseende. Der fandtes enkelte haver, men de var ikke synlige udefra, idet der hverken fandtes træer eller buske, dette gjaldt dog ikke stationsforstanderens have ejheller den gamle lægebolig, hvor der fandtes enkelte Ribsbuske, skarpt afskaarne i en vinkel paa 45 grader af den barske vestenvind. Omegnen var ganske flad, og saavidt man kunde se helt uden trævækst.\nEt stykke ud ad Ribe Landevej lå byens skole, en over al beskrivelse ussel rønne. Døre og vinduer var små, skæve og uden maling, den lå på et stykke bar hede uden gymnastikplads og uden antydning af have eller trævækst. En halv snes børn stod og krøb sammen ved den ene gavl. Lutter elendighed.\n- men ved nærmere eftersyn vandt byen i indtryk:\nAfgørende vækst i 1890erne\nSkolebørnenes antal giver også et fingerpeg om hvornår byen får en størrelse. I Landbodagbladet kan man se at børnetallet på Bramming skole pr. 31.12.1896 var på 120 elever, året efter, i 1897 var det på 155. Få år før, i 1893 begyndte skolen med 65 børn fordelt på 2 klasser, efter 4 år var tallet fordoblet og børnene fordelt på 4 klasser og der trængtes hårdt til en 5. klasse.\nBorgerforeningens folketælling viste at indbyggertallet på to år var steget fra 298 til 693 i 1896.\nDet konkluderende på byens start er, at man skal frem til perioden mellem 1890 og 1900 før der blev bygget huse i Bramming af nogen betydning. De første 20 år bragte ikke så meget.\n Måske skal der stå: Pemmer. Bak tyder navnet som Omme (VK 26.7.1986) [FT 1860 har en Niels Jensen Omme fra Krog i Grene, f. 1838, men ingen her på lav der er indført under Omme]\n Nu Bramming Egnsmuseum.\n Kroejer Poulsen lod i 1882 retten til købmandshandel og brændevinssalg gå til Peter Skov Pedersen, Kikkenborg, den mand der senere blev byens store købmand, iflg. Peter Dragsbo. Agersnap skriver: Schous forretning, der senere udvidede sig til isenkram og trælast, trak mange landboere til byen (side 133).\n Proprietær H. Busk ejede Sneumgård 1867-75.\n Bageriet blev i 1882 solgt til gårdejer Hans J. Vind fra Sønderhøe, de flyttede nu ikke til Bramming. FT 1890 omtaler to bagere, nemlig Karl Petersen, der var ansat hos møller Poulsen, og Kresten Andersen der er fra Hunderup og gift med Ane Jensen (deres barn Hans Peder på 2 år var født i Bramming) - de så ud til at bo i hus med husmand Peder Hansen (gift med Hansine Kjerstine Madsen).\n Iflg. Peter Dragsbo: Bramming – en stationsbys fødsel blev der i perioden 1875-85 næppe bygget ti huse.\n Erling Agersnap: Bramminge By. 1916, side 133.\n P.L. Poulsen: 47 år ved DSB. 1943-44. Bind 1, side 101-27, bind 2, side 162.\n Storegade nr. 31, 33, 37, 45, 53 og 57 var blevet udstykket fra 1880-86, bl.a. af læge Peder Andersen.\n Læge Peder Andersen var i Bramming 1880-84 og boede vistnok Storegade 29 (Sommerlyst), der p.t. nok er byens ældste beboelseshus. Den nye lægebolig, Jernbanegade 8 blev bygget i 1891. Når der blev bebygget her var det fordi gården her (plus nogle stykker i Tømmerby) var overgået til selveje og kunne udstykkes – i modsætning til Kikkenborg.\n Mulvad skole, Ribevej ca. 43, der var også en skole i Sdr. Høe, de blev nedlagt da skolen i Jernbanegade blev bygget.\n Fordelingen var i 1896: 50 fra Bramming, og 70 fra Hunderup (Ribevej og delvis Storegade). I 1897 var forholdet 85/70. Tidligere var det Hunderup der havde det største antal børn og haft den overvejende udgift til skolevæsenet.


Dårlig ledelse giver stress på en arbejdsplads\nBrowse: Home / Dårlig ledelse giver stress på en arbejdsplads\nErik Høj Michaelsen / 20. marts 2016 / Leave a comment / Kommunikation, Ledelse, Udvikling, Virksomhed\nGod ledelse er en vigtig disciplin (foto: hansentoft.dk)\nEn langtidssygemeldt medarbejder koster mange penge for en virksomhed. Langtidssygemeldinger kommer ofte af stress og stress kommer ofte af en dårlige ledelse. Det er en forstærkende cirkel, og der bør sættes ind i ledelsen for at bryde den negative cirkel.\nIfølge tal fra Teknologirådet og Statens Institut for Folkesundhed koster det op mod en million kroner at have en langtidssygemeldt medarbejder og fire millioner kroner at have en langtidssygemeldt leder i 50.000 kroners klassen. Udover det rent økonomiske for en virksomhed, så betyder det også meget på det personlige plan at blive stresset.\nMange ledere ved ikke nok om stress og trivsel. Det er vigtigt, at man som leder er meget nærværende og gode til at kende sine medarbejdere. Det er eksempelvis vigtigt, at man ved hvilke opgaver hver enkel kan varetage ud fra de ressourcer, de har stillet til rådighed. Ressourcer kan både være sundhed og viden. Står en medarbejder eksempelvis midt i en skilsmisse er det ikke hensigtsmæssigt at give vedkommende nye arbejdsopgaver. At medarbejderen er ved at blive skilt ved dog kun den leder, der er oprigtigt interesseret i sine medarbejdere.\nEn ledelse skal sætte rammerne for godt arbejdsmiljø\nAlt for få ledere ved noget om trivsel. Trods mange ledere tager undervisning og kurser i ledelse, så er der sjældent meget undervisning i trivsel, trods det er meget vigtigt. Mange ledere ved faktisk godt selv, at det er nødvendigt og erkender at deres arbejdsplads i fremtiden vil få mere travlt. Mange ledere kan også genkende stressede medarbejdere, men ved faktisk ikke, hvad de skal gøre ved det.\nEn ledelse bør kunne sætte rammerne for et godt arbejdsmiljø og en virksomhed skal faktisk som minimum have en vision og mission på dette område.\nDu kan læse mere om god ledelse her\nBliv klogere på god ledelse her:\nKommunikation er alfa og omega i kampen for god ledelse\nTags: erhverv, evner, God ledelse, kommunikation, ledelse, virksomhed\n← Få redskaber og råd til strategisk ledelse\nOffentlig ledelse kan være en kæmpe udfordring →


Test af Madrasser - Sammenlign og bestil\nDin madras er vigtig for din hverdag\nDa vi hos madras.dk mener, at din madras har en rigtig stor indflydelse på din nattesøvn og dermed også din hverdag, har vi valgt at lave en test af madrasser. Dette har vi gjort for at kunne give dig de bedste råd og tips, du har brug for, når du skal investere i din nye madras.\nVed vores test af madrasser fandt vi ud af, hvor vigtig højden er. Vi anbefaler, at du køber en, der har en højde på minimum 14cm. Derudover er det væsentligt for din nattesøvn, at madrassen ikke er så blød, at du ikke synker helt ned i den, men at den samtidig har en fasthed, der giver dig den optimale støtte og komfort, mens du sover.\nVi fandt også, at man selvfølgelig sover meget bedre og dermed er langt mere udhvilet efter at have sovet på en madras af god kvalitet i forhold til en, der er billig og måske ikke er af så god kvalitet. Ved vores test af madrasser blev vi opmærksomme på, at du sagtens kan bruge billige madrasser i nogle dage ad gangen, men at du på sigt bliver nød til at have en madras af den bedste kvalitet.\nTilbud madrasser Tempur madrasser Wonderland senge Senge tilbud Madrasser 140x200 Topmadras Tempur Jysk dk Seng tilbud Elevationsseng tilbud Boxmadras 80x200 Auping Madrasser Trykaflastende madrasser Rullemadras Boxmadras Topmadras Jysk Topmadras Test Madras 90x220 Nasa Madras Madras til Barnevogn Medical sleep Nasa Boxmadras 140x200 Gratis rygtest i København Madras 180x200 Madrasser efter Mål


Odds på Nations League og vind drømmefodboldrejse\nHjem » Unibet Sport » Odds på Nations League og vind drømmefodboldrejse\nSkrevet af: Nicolai Updated: 10 Oct 18\nVind drømmefodboldrejse med Highest Odds Challenge\nAlle fodboldfans har en drøm om at komme til en bestemt fodboldkamp og opleve stemningen på lægterne, og nu har du chancen for at vinde DIN drømmefodboldrejse hos Unibet, som har startet deres Highest Odds Challenge, hvor vinderen selv må vælge sin drømmefodboldrejse. Læs hvordan det kan blive dig her.\nOdds på Nations League med højest mulige odds\nForuden at starte på en mandag, blev 2018 også året, hvor vi blev introduceret for den nye internationale fodboldturnering, UEFA Nations League, som er opbygget omkring et nyt ligaformat mellem alle europæiske nationer. UEFA Nations League har deltagelse af 55 europæiske landshold, der er fordelt i fire divisioner, kaldet for League A, League B, League C og League D, hvori holdene bliver rangeret på baggrund af UEFA's rangliste for landshold.\nJa, der er delte meninger om Nations League turneringen og dens relevans, men uanset om man er fan eller ej, kan man vel lige så godt bruge den til det bedste. Unibet vil gerne fejre den nye turnering, og det har de valgt at gøre med deres Highest Odds Challenge turnering, hvor det for spillerne handler om at ramme det højeste mulige vindende odds. Unibet giver 75.000 kr. til top 50 spillere med de højeste vindende odds, mens vinderen af turneringen får en valgfri fodbolddrømmerejse i Europa. Reglerne er simple: Tilmeld dig Highest Odds Challenge turneringen hos Unibet. Odds for minimum 10 kr. på Nations League mellem den 11. og 16. oktober med et minimum odds på 1.40 på alle væddemål, og du deltager om din absolut fodboldddrømmerejse.\nSådan vinder du Highest Odds Challenge\nLog ind på din Unibet konto og tilmeld dig Highest Odds Challenge turneringen via Unibets kampagneside. Hvis du ikke har en Unibet konto, har du mulighed for at klikke her og registrere en, eller benytte dig af et af de anførte links til Unibet her på siden.\nMan kan tilmelde sig Highest Odds Challenge turneringen mellem den 10. og 16. oktober.\nSpil minimum 10 kr. på Nations League med så højt odds som muligt.\nAlle kampe/bets på din kupon skal være til odds 1.40 eller højere.\nDer er ingen begrænsning for hvor mange bets spillere kan placere i kampagnen.\nDe 50 spillere der rammer det højeste odds deler præmiepuljen på 75.000 kr.\nVinderen får en drømmefodboldrejse i Europa efter eget valg samt 10.000 kr.\nKun fodboldkampe med tilgængelige billetter fra klubben, venuen, eller officielle forhandlere kan vælges.\nVinderne fra kampagnen vil blive kontaktet og modtage sin præmie d. 12. september.\nHvis der skal oddses på Nations League, så er Unibets Highest Odds Challenge uden tvivl værd at overveje! Det bliver bestemt ikke nemt at vinde, men tanken om at det er muligt at vinde en tur til Spanien og se El Clasico, et Manchester eller Merseyside derby i England, gør det efter vores mening det hele værd. Uanset om Unibets turnering har interesse eller ej, vil vi gerne ønske jer god dag og held og lykke med jeres odds og online spil.


Den døde jord af Ida-Marie Rendtorff – anmeldelser og bogpriser - bog.nu\nDen døde jord af Ida-Marie Rendtorff\nAira og Ulk rejser til landet Gulg for at finde de forsvundne ismanere. Men noget er helt galt. Selvom Gulg bliver kaldt trælandet, er der ikke et eneste træ tilbage. Og alle er bange for fyrsten, som bor i den sorte borg med det høje tårn. Kan han have noget med de forsvundne ismanere at gøre? Aira og Ulk kan ikke tåle solens stikkende stråler, så de må sove om dagen og lede om natten. De er lige ved at give op, men så finder Aira et spor. Fantasyserien ''Isens hjerte'' handler om vennerne Aira og Ulk, der lever i en isverden, der er ved at smelte. Det er en serie om venskab, farer, magi, og om at redde sin verden - både i det små og i det store. Ida-Marie Rendtorff (f. 1962) er en dansk forfatter. Hun debuterede med dobbeltromanen ''Strømsvigt'' i 2004 og fik sammen med Daniel Zimakoff Kommunernes Skolebiblioteksforenings Forfatterpris 2005 for bogen. Siden har hun skrevet en række romaner for børn og unge – både i den realistiske og fantastiske genre. Flere af romanerne er oversat til norsk, svensk, tysk og russisk og støttet af Kunstfonden.


Alvin Og De Frække Jordegern - Sæson 1 Del 6 DVD Film → Køb billigt her - Gucca.dk\nAlvin Og De Frække Jordegern - Sæson 1 Del 6 - DVD\nDagen der gik i kage\nEt slaw på tasken\nHos Gucca.dk vægter vi sikkerheden meget højt, og vi ser den, som det vigtigste element ved Internethandel. Med NETS godkendelse af vores løsning for online betaling, har vi opnået den optimale garanti for, at betalingssikkerheden er i orden. Køb og betaling er derfor fuldstændig sikkert.\nVi yder altid 30 dages fuld returret, og det er uanset hvilken vare, du har købt hos os. Kort sagt, måtte du fortryde købet, så returnerer du blot din vare, og vi refunderer dine penge. Inden du sender din returvare tilbage, er det en fordel, hvis du først tager kontakt til os.\nVi ønsker ikke at lade dig vente for længe på din vare, og vi har derfor fokus på at sikre den hurtigste levering. Indenfor 1-2 hverdage vil du få din vare leveret. Det eneste der kan forlænge leveringstiden, er, hvis den mod vores forventning ikke er på lager. Den nøjagtige lagerstatus er altid tydelig ud for hver enkelt vare. Er du i tvivl om leveringstid eller lagerstatus, er du altid velkommen til at tage kontakt til os.\nDu har i vores shop mulighed for at betale på adskillige måder. Der er naturligvis frit valg blandt betalingsformer - du vælger den, der passer dig. Du handler altid trygt og sikkert, uanset hvilken af vores betalingsformer du gør brug af. Klik på efterfølgende link, for at få de betalingsmuligheder du kan benytte. Vælger du kreditkort, giver det dig den fordel, at pengene først hæves fra din konto, den dag din vare sendes afsted til dig.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på vores webshop møder udfordringer eller har spørgsmål, så tag endelig fat i os. Vores kundeservice er åben mellem kl. 10-15 alle hverdage, og vi er altid klar ved telefonen eller på e-mailen til at give dig kvalificeret hjælp med et smil på læben og i godt humør.\nNår du handler hos Gucca, kan du bagefter følge, hvor langt din ordre er kommet. Når du gennemfører dit køb, kan du bagefter logge ind på din personlige ordreside. På ordresiden vil du have mulighed for at se, hvornår vi har afsendt dine produkter. Når pakken forlader vores lager og er på vej til dig, modtager du en e-mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Alvin Og De Frække Jordegern - Sæson 1 Del 6\nproduct_stock_yes product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_dvd path__forside path__film path__dvdfilm path__tilbørn path__alvinogdefrækkejordegern path__alvinogdefrækkejordegernsæson1del6


Bilag. Finansministeriet. København, den 26. november PDF\nDownload "Bilag. Finansministeriet. København, den 26. november 2002."\n1 1 Bilag 63 Finansministeriet. København, den 26. november a. Finansministeriet anmoder om Finansudvalgets tilslutning til at ændre virksomhedsregnskabet, således at det opbygges med en beretning, en målrapportering og en rapport om det finansielle regnskab og fremover skal være enklere, kortere og mere fokuseret end den eksisterende ordning. Samtidig anmodes om Finansudvalgets tilslutning til at ændre navnet til årsrapport, og at fremtidige ændringer af den statslige årsrapport sker inden for rammerne af statsregnskabsloven med tilhørende bekendtgørelser og vejledninger efter forudgående orientering af Finansudvalget. Den nye ordning vil være gældende fra regnskabsåret 2003 og vil være frivillig for regnskabsåret b. Finansministeren forelagde med aktstykke 117 af 5. december 2000 forslag til justering af virksomhedsregnskabsordningen. Formålet var bl.a. at gøre kravene til den gældende ordning mindre komplekse og detaljerede og samtidig udbrede ordningen til at gælde alle statslige institutioner. Finansudvalget stillede ved den lejlighed en række spørgsmål til ordningen og de foreslåede ændringer. I konsekvens heraf trak finansministeren aktstykket ved brev af 21. september 2001 til Finansudvalget. Samtidig igangsatte ministeren et arbejde med det formål at udarbejde forslag til en ny revideret rapporteringsordning til forelæggelse for Finansudvalget i efteråret Den reviderede ordning skulle være mere enkel, kortere, mere regnskabsorienteret og tæt koblet til den administrative mål- og resultatstyring. Forslag til ny rapporteringsordning for statslige virksomheder indeholder følgende elementer: 1. Virksomhedsregnskabets navn ændres til årsrapport. 2. Årsrapporten skal primært være målrettet ressortdepartementerne, Rigsrevisionen og Finansministeriet, der har mulighed for at bestille yderligere informationer til årsrapporterne i form af bilag. Årsrapporterne sendes herudover til orientering til Finansudvalget. 3. Alle statslige virksomheder og selvejende institutioner med tæt kobling til staten skal udarbejde årsrapport. Departementer skal som udgangspunkt ikke udarbejde årsrapport, kun i de tilfælde, hvor departementet varetager udadvendte og driftsmæssige opgaver i betydeligt omfang, skal det udarbejde årsrapport for denne del af opgaverne. 4. De nuværende regler revideres og forenkles, så årsrapporten i forhold til virksomhedsregnskabet bliver kortere med en længde på ca sider, og således at afrapporteringen fremtræder mere fokuseret. Der skal afrapporteres på alle eksterne mål, dvs. mål, som fremgår af finansloven eller er aftalt mellem ressortdepartementet og virksomheden, men ikke på virksomhedens interne mål. Antallet af regnskabsoplysninger reduceres. 5. Årsrapporten struktureres omkring en kort beretning, en målrapportering og en rapportering om det finansielle regnskab. 6. Fremtidige ændringer af årsrapporten gennemføres inden for rammerne af statsregnskabsloven med tilhørende bekendtgørelser og vejledninger. Årsrapporten er beskrevet nærmere i vedlagte bilag. Den nye rapporteringsordning vil kunne træde i kraft fra regnskabsåret 2003 og vil være frivillig for regnskabsåret Årsrapporten med bilag vil udgøre de statslige virksomheders regnskabsmæssige forklaringer. Såfremt Rigsrevisionen ved indkaldelse af de regnskabsmæssige forklaringer anmoder om særlige redegørelser, der ikke umiddelbart er indeholdt i årsrapporten, vil sådanne redegørelser kunne indgå som bilag i årsrapporten.\n2 2 Der er mulighed for at søge Finansministeriet om dispensation fra kravet om aflæggelse af årsrapport, ligesom det er muligt at søge om dispensation fra overholdelse af de indholdsmæssige krav til årsrapporten. c. I forlængelse af finansministerens skrivelse til Finansudvalget den 21. september 2001 fremlægges aktstykke om en ny og kortere afrapportering for statslige virksomheder. d. Forslag til ny rapporteringsordning har været forelagt Rigsrevisionen og samtlige ministerier, hvis bemærkninger i videst muligt omfang er indarbejdet. Rigsrevisionen og ministerierne finder det generelt hensigtsmæssigt, at der indføres en ny rapporteringsordning, der er kortere, mere fokuseret og tættere koblet til mål- og rammestyringen end den eksisterende ordning. e. Under henvisning til ovenstående anmodes om Finansudvalgets tilslutning til at erstatte virksomhedsregnskaberne med en statslig årsrapport med virkning fra regnskabsåret 2003 og frivillig i Til Finansudvalget. THOR PEDERSEN / Anders Nørskov\n3 3 Bilag Rapporteringsordning for statslige virksomheder Indhold 1 Overordnede principper for rapporteringsordningen Indledning Den nye rapporteringsordning Formål Hvem skal udarbejde årsrapport? Indhold Beretning Målrapportering Regnskab Påtegning Regulering af ordningen... 8\n4 4 Overordnede principper for rapporteringsordningen 1.1 Indledning Virksomhedsordningen blev iværksat som en forsøgsordning for 13 institutioner for Med Akt 82 4/ blev regelsættet præciseret og udvidet, samtidig med at forsøgsordningen blev videreført for regnskabsåret 1996 med 69 institutioner. Aktstykket gjorde aflæggelse af virksomhedsregnskab obligatorisk fra og med Ordningen omfatter statsvirksomheder og institutioner med resultatkontrakt, samt drifts- og tilskudsbevillinger på over 25 mio. kr. Økonomistyrelsens evalueringer har vist, at udarbejdelse af virksomhedsregnskaber har været et nyttigt element i udviklingen af departementernes og virksomhedernes økonomistyring. Der er imidlertid også konstateret en række uhensigtsmæssigheder ved virksomhedsregnskabsordningen. Mange virksomhedsregnskaber er blevet for omfattende, og ressourceforbruget ved udarbejdelsen har ofte været omfangsrigt. Endvidere har virksomhedsregnskaberne i for høj grad været af beskrivende karakter og har manglet analyser. Ulemperne hænger bl.a. sammen med, at institutionerne med virksomhedsregnskaberne har forsøgt at tilgodese mange forskellige interessenters behov for information. I løbet af 2000 tog Økonomistyrelsen således initiativ til at udvide og forbedre ordningen, hvilket resulterede i forelæggelse af aktstykke 117 for Finansudvalget. Aktstykket gav anledning til en række drøftelser i Finansudvalget, og udvalget stillede en række spørgsmål til finansministeren. Efter et samråd i Finansudvalget med statsrevisorerne og rigsrevisor valgte finansministeren ved brev af 21. september 2001 at trække aktstykket. Af brevet fremgik, at der ville blive igangsat et arbejde med det formål at udarbejde forslag til en ny, enklere form for årlig rapport, kortere og mere regnskabsorienteret og tæt koblet til den administrative mål- og resultatstyring. Rigsrevisionen ville blive inddraget i arbejdet. Efterfølgende har Finansministeriet og Rigsrevisionen aftalt et kommissorium for arbejdet, hvorefter en ny årlig rapporteringsordning for statslige virksomheder skal være: enklere og mindre bureaukratisk end den nuværende kortere og mere regnskabsorienteret og tæt koblet til mål- og resultatstyringen opbygget efter en struktur, hvor afrapporteringen fremtræder mere fokuseret og analyserende med hensyn til opnåede resultater og ressourceforbrug Årsrapporten skal være virksomhedens årlige afrapportering, der erstatter det nuværende virksomhedsregnskab. Fokus i årsrapporten er afrapporteringen af årets faglige og finansielle resultater. Årsrapporten skal i udgangspunktet indeholde de oplysninger, der er nødvendige for Rigsrevisionens efterfølgende revision. For de faglige resultater gør det sig gældende, at der kun afrapporteres på eksternt fastsatte mål. De primære modtagere og brugere af årsrapporten er ressortdepartementet, Rigsrevisionen og Finansministeriet. 1.2 Den nye rapporteringsordning Den nye rapporteringsordning for statslige virksomheder bygger på princippet om, at virksomhederne kun skal afrapportere på regnskabets hovedtal (herunder overholdelsen af særlige bevillingsregler) samt på eksternt fastsatte mål. Eksterne mål for en virksomhed er mål, som er aftalt med eller fastsat af en anden part end virksomheden. Det betyder, at mål, som virksomheden fx selv har fastsat i interne kontrakter, ikke skal afrapporteres i årsrapporten. Eksterne mål fremgår bl.a. af resultatkontrakter og finansloven. Dermed skulle koblingen til mål- og resultatstyringen blive tydeligere. I den nye rapporteringsordning er minimumskravene reduceret væsentligt, og samtidig er ordningen kendetegnet ved, at der tages udgangspunkt i ressortdepartementets, Rigsrevisionens og Finansministeriets behov for nøgleinformation om de statslige virksomheder. De indholdsmæssige krav til årsrapporten skal dække disse direkte brugeres behov for information. Årsrapporterne skal fortsat være offentligt tilgængelige, så andre interessenter har adgang til information om de statslige virksomheders økonomiske og faglige resultater.\n5 5 Konkret kan en ny rapporteringsordning for statslige virksomheder bestå af to adskilte rapporteringselementer, jf. tabel 1. Tabel 1. Virksomhedens rapporteringselementer Rapporteringselement Status Hvem bestemmer rammerne for indholdet? Årsrapport Obligatorisk Finansministeriet/ Økonomistyrelsen Primær modtager Ressortdepartement Rigsrevisionen Finansministeriet Bilag til årsrapport Virksomheden kan ikke selv tilføje bilag. Ressortdepartementet, Rigsrevisionen og evt. Finansministeriet Ressortdepartement Rigsrevisionen Finansministeriet Det skal være obligatorisk for alle statslige virksomheder at udarbejde en ensartet årsrapport på baggrund af retningslinjer fastsat af Finansministeriet. Departementer skal som udgangspunkt ikke udarbejde årsrapport, men det kan være relevant i de tilfælde, hvor departementet i større udstrækning varetager udførende opgaver. Hvis et ressortdepartement har behov for særlige informationer, som der ikke af Finansministeriet stilles krav om udarbejdelse af, kan disse kræves medtaget som et bilag til den statslige virksomheds årsrapport. Eksempelvis kunne grønne regnskaber placeres i bilagsdelen. Hertil kommer, at bilag kan være obligatoriske, hvis Finansministeriet beder om særlige redegørelser. Med hensyn til de regnskabsmæssige forklaringer kan Rigsrevisionen anmode om særlige redegørelser, der ikke umiddelbart er indeholdt i årsrapporten, og derfor vil kunne indgå som bilag i årsrapporten. Det karakteristiske ved bilagsdelen er, at indholdet kan variere fra år til år, og at virksomheden ikke på egen hånd kan tilføje bilag til årsrapporten. For at give virksomhederne det bedste grundlag for at indsamle relevante data og informationer til eventuelle bilag bør det tilstræbes, at krav om udarbejdelse af bilag udmeldes i god tid inden årsrapportårets begyndelse. Årsrapporten inkl. eventuelle bilag kan opfattes som den statslige virksomheds regnskab, hvor hovedfokus er på afrapportering af økonomiske og faglige resultater. Virksomhederne kan ud over årsrapporten have behov for at give et bredere billede af deres virksomhed og dermed mere direkte informere andre typer af interessenter (fx samarbejdspartnere, pressen, medarbejderne eller interesseorganisationer). Det kan ske ved udarbejdelsen af en mere eksternt orienteret årsberetning, der er en form for ledelsesberetning, som nogle virksomheder allerede udarbejder i dag. Finansministeriet vil ikke stille krav om udarbejdelse af årsberetninger. På samme måde kan årsrapporten også tænkes suppleret af informationer på virksomhedens hjemmeside med link til uddybende beskrivelser og forklaringer. Årsrapporterne skal fremsendes til Ressortdepartementet, Rigsrevisionen, Finansministeriet samt Finansudvalget. Det bør tilstræbes, at årsrapporten fremsendes i elektronisk form. Det forudsættes dog, at fremsendelse til Finansudvalget skal ske i papirudgave. 1.3 Formål Med ressortdepartementet, Rigsrevisionen og Finansministeriet som årsrapportens primære brugere, sammenholdt med virksomhedernes muligheder for at udarbejde en årsberetning til en bredere kreds af interessenter, bliver årsrapportens formålsformulering koncentreret om at styrke økonomiog resultatstyringen mellem virksomhed og departement. Det overordnede formål med årsrapporten er således at informere ressortdepartementet, Rigsrevisionen og Finansministeriet om sammenhængen i virksomhedens faglige og økonomiske resulta-\n6 6 ter, og årsrapporten udarbejdes som et led i mål- og resultatstyringen for at vise koblingen til den økonomiske styring. Da årsrapporten fokuserer på eksternt fastsatte mål, vil den ikke nødvendigvis give et fuldt dækkende billede af virksomheden. 1.4 Hvem skal udarbejde årsrapport? Den foreslåede årsrapport fokuserer på regnskabet og de eksternt fastsatte mål. Ressourceforbruget til udarbejdelsen vil derfor være betydeligt mindre end ved de hidtidige virksomhedsregnskaber. Årsrapporten skal udarbejdes af følgende institutioner: Alle virksomheder (på baggrund af regnskabsbekendtgørelsens virksomhedsbegreb). Departementer skal som udgangspunkt ikke udarbejde årsrapport, kun i de tilfælde, hvor departementet varetager udadvendte og driftsmæssige opgaver i betydeligt omfang, skal det udarbejde årsrapport for denne del af opgaverne. Selvejende institutioner, der har indgået resultat- eller udviklingskontrakt med et ressortdepartement, og selvejende institutioner, der er optaget på bevillingslovene på linje med statslige institutioner. Der er mulighed for at søge Finansministeriet om dispensation fra kravet om aflæggelse af årsrapport, ligesom det er muligt at søge om dispensation fra overholdelse af de indholdsmæssige krav til årsrapporten. 1.5 Indhold Årsrapporten vil bestå af følgende kapitler: Beretning Målrapportering Regnskab Årsrapportens indhold tager udgangspunkt i, at de statslige virksomheders regnskabsaflæggelse fortsat er udgiftsbaseret. I regeringens moderniseringsprogram er det forudsat, at der indføres omkostningsprincipper i staten. Ved overgang til aflæggelse af omkostningsbaserede regnskaber vil nogle af kravene til årsrapportens indhold og eventuelt struktur blive ændret. Ændringerne vil primært knytte sig til regnskabsafsnittet, hvor der fx i stedet for udarbejdelse af et driftsregnskab vil skulle udarbejdes en overordnet resultatopgørelse. Målrapporteringen vil også i mindre udstrækning blive berørt, da der skal knyttes nye typer af finansielle oplysninger til målopfyldelsen. Desuden vil beretningsdelen blive berørt. I det følgende redegøres der på et overordnet niveau for indholdet af årsrapportens kapitler Beretning I beretningen beskrives kort virksomheden og dens hovedopgaver. Virksomheden kan vælge den opdeling af hovedopgaver, som passer den bedst. Opdelingen kan fx struktureres efter de hovedformål, der er angivet i finansloven eller efter resultatkontraktens struktur. Beretningen skal også indeholde en beskrivelse og vurdering af årets overordnede finansielle og faglige resultatet, samt en vurdering af forventninger til de kommende år med udgangspunkt i en eventuel resultatkontrakt. Endelig skal det af en note til beretningen fremgå, hvilke hovedkonti som årsrapporten dækker Målrapportering For at etablere en tættere kobling mellem mål- og resultatstyringen og den årlige afrapportering skal der i målrapporteringen kun afrapporteres på eksterne mål. Eksterne mål for en virksomhed er mål, som er aftalt med eller fastsat af en anden part end virksomheden. Aktivitetsoplysninger, grønt regnskab og videnregnskab skal således kun medtages i årsrapporten, i det omfang virksomheden bruger disse i en styringsmæssig sammenhæng og ressortdepartementet har stillet krav herom i resultatkontrakt eller lignende. Ved udelukkende at afrapportere på eksterne mål vil årsrapporterne\n7 7 blive kortere end de nuværende virksomhedsregnskaber, og vægten vil i højere grad blive på en fokuseret vurdering af målopfyldelsen frem for på aktivitetsbeskrivelser. Ved at lade resultatkontraktens eller andre eksternt fastsatte mål være strukturerende for målrapporteringen opnås en afrapportering, der ligger meget tæt på den faktiske styring, som virksomhederne anvender i løbet af året. Det er vigtigt at virksomhederne får et vist frirum mht. fremstillingen af målrapportering. Eksterne mål fremgår typisk af: Resultatkontrakter Finanslovens anmærkninger Anden lovgivning Krav fra departementet (fremgår fx af breve, instrukser eller cirkulærer) som ikke er indarbejdet i kontrakterne. Mål fremsat i direktørkontrakter betragtes som interne mål, og der skal derfor ikke afrapporteres på disse i årsrapporten. Målrapporteringen vil være opdelt i to dele. Den første del er kort og dækker samtlige resultatmål, gerne i tabelform. Virksomheden afrapporterer kort om opfyldelsen af alle resultatmål og der kobles oplysninger om økonomi og ressourceforbrug til grupperinger af mål. Der gives en kort vurdering af den samlede opfyldelsesgrad. I den anden del af målrapportering går virksomheden i dybden og analyserer væsentlige/strategisk udvalgte resultatmål struktureret efter virksomhedens styring Regnskab Årsrapporten indeholder et regnskabsafsnit, hvor de forskellige regnskabsmæssige oplysninger samles. Formålet med regnskabsafsnittet er at redegøre for virksomhedens samlede finansielle aktiviteter ud fra forskellige vinkler. Regnskabsafsnittet vil bestå af følgende delregnskaber: Driftsregnskab Bevillingsafregning og akkumuleret resultat Indtægtsdækket virksomhed, gebyrer og tilskudsfinansieret forskning Anlægsregnskab Tilskudsregnskab Personaleregnskab Driftsregnskab, bevillingsafregning mv. Driftsregnskab skal give et billede af virksomhedens samlede finansielle situation. Der stilles imidlertid ikke krav om udarbejdelse af et driftsregnskab for hvert hovedformål. I forbindelse med målrapporteringen er der dog krav om, at der knyttes økonomiske oplysninger til resultatmålene. Der skal fortsat være en bevillingsafregning i regnskabsdelen, hvor forbruget af årets bevilling angives. Desuden skal der redegøres for det akkumulerede resultat. Der foretages en gennemgang af årets resultat. Indtægtsdækket virksomhed, gebyrer og tilskudsfinansieret forskning I årsrapporten opgør virksomheden, hvilke ordninger den har for indtægtsdækket virksomhed, gebyrer og tilskudsfinansieret forskning. For hver ordning oplyses der kun om relevante hovednøgletal. Fx vises det akkumulerede resultat for indtægtsdækket virksomhed for de sidste fire år. Yderligere information om ordningerne kan placeres på institutionens hjemmeside. Anlæg Anlægsregnskabet er en del af regnskabsafsnittet i årsrapporten. Ifølge den nuværende ordning skal der aflægges regnskab for samtlige igangværende og afsluttede anlægsprojekter opført i finanslovens anmærkninger.\n8 8 Kravene til anlægsregnskab reduceres på følgende måde: For igangværende anlægsprojekter skal der udelukkende være en liste/oversigt over projekter med angivelse af starttidspunkt, afslutningstidspunkt, årets udgift og forventet totaludgift. For projekter, der er afsluttet i afrapporteringsåret, skal der udarbejdes en mere uddybende beskrivelse og vurdering af hele projektet. Endelig kan det overvejes, om der skal tilføjes nye oplysninger vedr. anlæg. Det kunne fx være oplysninger, som er en del af status for private virksomheder, eksempelvis oplysninger om forpligtelser (husleje) og om, hvilke anlæg der ejes. Tilskud Tilskudsregnskab er også en del af regnskabsafsnittet i årsrapporten. For samtlige tilskud redegøres for de finansielle aspekter af tilskuddet (bevillinger, tilsagn/udbetalinger mv.). Kun i de tilfælde, hvor der er opstillet mål for tilskudsaktiviteten, skal der afrapporteres om opnåede resultater. Denne afrapportering vil indgå i målrapporteringen. I de tilfælde, hvor der er fastsat eksterne krav om evaluering af tilskudsordninger, kan der i målrapporteringen kort redegøres for hovedindholdet af udarbejdede evalueringsrapporter. Med denne model vil virksomhedernes udarbejdelse af tilskudsregnskaber blive lettet. Virksomhederne skal ikke knytte aktivitetsoplysninger til de enkelte tilskudsordninger i selve årsrapporten. Personale I årsrapportens regnskabsafsnit indgår der et kort personaleregnskab, hvor der kun oplyses om antal årsværk og personaleomsætning. Antallet af minimumskrav til personaleoplysninger vil dermed blive reduceret. Eventuelle eksterne mål for personale/personalepolitik bør afrapporteres som en del af målrapporteringen. Regnskabsmæssige forklaringer Årsrapporten (med bilag) vil udgøre de statslige virksomheders regnskabsmæssige forklaringer. De regnskabsmæssige forklaringer, der ikke direkte fremgår af selve årsrapporten, optages som et bilag til årsrapporten, herunder også regnskabsmæssige forklaringer vedrørende tilskudsordninger. Særlige redegørelser, som Rigsrevisionen måtte have anmodet om ved indkaldelsen af de regnskabsmæssige forklaringer, der ikke umiddelbart er indeholdt i årsrapporten, vil kunne indgå som bilag i årsrapporten Påtegning Regler vedrørende påtegning af virksomhedsregnskaber bibeholdes, hvilket betyder at årsrapporten påtegnes af virksomhedens ledelse (og evt. bestyrelse) og af ressortministeriets departement. 1.6 Regulering af ordningen Virksomhedsregnskabet er hidtil primært blevet reguleret ved aktstykker. Ved fremtidige ændringer af den statslige årsrapport sker dette inden for rammerne af statsregnskabsloven med tilhørende bekendtgørelser og vejledninger efter forudgående orientering af Finansudvalget.


En hel del forretninger på nettet yder efterhånden en række forskellige metoder til levering. En af de mest anvendte er i dag at få leveret til en pakkeshop, hvor det er meget fleksibelt at kunne hente din bestilling lige når det passer dig. Fragtformen er altså super hensigtsmæssig, samt ofte derudover den mest prisbevidste metode til levering ved køb af BIOselect Oliven Håndcreme Fed Bioeco – 150 ml.\nDu bør ydermere påtænke at få pakken sendt til din bolig eller ud på din arbejdsplads. Leveringstypen viser sig almindeligvis et hak mindre prisbillig, men desuden virkelig let gængelig. Den mest betalelige leveringsmanér vil dog utvivlsomt være selv at hente varerne, som dog forudsætter at du er med kort afstand til online virksomhedens tilholdssted.\nLeveringsdygtigheden på Sundhed og skønhed || Sundhedspleje er naturligvis rigtig udslagsgivende når du skal bruge dine nye produkter lige om lidt, så af den grund er det ret så på sin plads at vi gransker tidshorisonten for levering ved den vedkommende vare.\nFlere webshops stiller garanti om levering efter en enkelt hverdag på en lang række af deres varenumre, eksempelvis BIOselect Oliven Håndcreme Fed Bioeco – 150 ml, hvilket dog afhænger af at orden realiseres tidligere end et besluttet klokkeslæt, sådan at de har mulighed for at nå at få ordren ordnet forinden de logistikansatte drager hjemad.\nNogle få butikker på nettet sikrer gratis levering, men oftest kun hvis du indkøber for en bestemt sum. Som alternativ må man overveje den billigste fragttype, der typisk – uafhængig om du bor nær Roskilde, Ringsted eller Støvring – er at få fragtmanden til at køre bestillingen til en pakkeshop.\nDet er efterhånden ret så hensigtsmæssigt for alle at vurdere prisniveauet på diverse internet forretninger, og herved har de fleste BIOselect forretninger på nettet fundet det nødvendigt at mindske salgspriserne på mange af deres produkter – til børn, og samtidig til herrer og damer – en hel del, og endda nogle gange præstere levering uden omkostninger.\nDet kan alligevel vise sig rentabelt at besigtige nogle forskellige forretninger på nettet efter udsalg på BIOselect Oliven Håndcreme Fed Bioeco – 150 ml før du færdiggør din shopping, sådan at man er usvigeligt sikker på at indhente den laveste pris.\nMan skal alligevel huske på, at såfremt en online shop reklamerer deres produkter til salg for en udsalgspris der er helt fantastisk tiltalende, så kunne det ofte være et karakteristika der viser en uærlig online webshop. Køb med gængse betalingskort er dog omfattet af en bestemmelse, der skærmer køber imod fup e-forretninger.\nVi foreslår generelt shopping med kort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed kunne du drage fordel af en afdragsløsning fra for eksempel ViaBill, i tilfælde af at du tilstræber at honorere prisen over en længere periode.\nFør folk handler i en BIOselect online virksomhed behøver de reelt bese dens vilkår, det er dog typisk ikke videre interessant.\nEt alternativt forslag kunne være at bemærke om internet webshoppen er tilsluttet e-mærket, eftersom det bør være en forsikring om at e-forhandleren efterlever de officielle danske regler, samt at webshoppen fra tid til anden efterses af fagfolk der mestrer de gældende regler. Desuden giver det dig anledning til bistand, når du forvoldes problemer med dit køb.\nLigeledes foreslår vi at køber er klar over de mest relevante regler der kan influere på bestillingen, som for eksempel den returrettighed hjemmesiden benytter. I den sammenhæng er det virkelig essesentielt, at man stadig bibeholder sin e-mail kvittering, således man altid kan bevidne handlen af BIOselect Oliven Håndcreme Fed Bioeco – 150 ml, uden hensyn til om man søger produkter til en mand eller kvinde.\nTrustpilot giver dig fuldkommen fine løsninger til at blive klogere på en række andre konsumenters meninger og derfor er det fornuftigt, at du tjekker online forretningens bedømmelser af BIOselect Oliven Håndcreme Fed Bioeco – 150 ml forud for at du placerer din ordre.\nFacebook medfører lignende en lang række hæderlige metoder til at få indblik i internet firmaets troværdighed. Tilmed møder vi mange internet varehuse som gør det muligt at ytre en kritik af købsoplevelsen, hvilket tilmed burde benyttes til at fornemme tidligere kunders oplevelser.\nVores website er finansieret af reklameindtægter. Vi hjælper en mængde internet selskaber idet vi præsenterer firmaernes produkter, og høster honorar under forudsætning af at en af vores besøgende foretager en handel.\nAnvisninger angående varer og netbutikker ajourføres hyppigt, men vi påtager os intet ansvar for forandringer der kan være udført siden nyligste opdatering af hjemmesidens data.


Sund madplan uge 4 - Sund på budget\nSund madplan uge 4\nEn ny uge venter lige om hjørnet og det betyder selvfølgelig at der gjort en ny sund og billig madplan klar til jer 🙂 Der er rykket lidt rundt på retterne i denne uge, da der er lækker pulled pork på menuen om lørdagen og rester fra denne om søndagen , og suppen er derfor røget på onsdag. Jeg ved at pulled pork skal have længe i ovnen, men det passer sig selv og er så nemt, at jeg kun kan anbefale at prøve det af. Ellers er der som altid en vegetarret om mandagen og en enkelt fiskeret i løbet af ugen 🙂\nPrisen for denne uges madplan er 359 kr for 2 voksne og 2 store børn\nPlanen gælder fra mandag den 20. januar, tilbuddene på indkøbslisten gælder fra søndag den 19. januar og der handles ind i Rema 1000 – indkøbslisten kan dog sagtens bruges i andre butikker også.\nMandag: Chili sin carne med Naturli’ fars\nTirsdagOne pot pasta med kylling, tomat og squash\nOnsdag: Kartoffel-porresuppe med ristet bacon\nLørdag: Pulled pork med bagte rodfrugter, grønt og rødvinssauce\n(hver opmærksom på at kødet skal have 10 timer i ovnen)\nSøndag: Fuldkornsburger med pulled pork og coleslaw\n1 pk fuldkornsburgere, øko, kohberg 12 kr (tilbud)\n1 pk øko. solsikkerugbrød 6 kr (tilbud)\n2 gulerødder, øko 1 kg 2 x 5 kr (tilbud) = 10 kr\n0,5 kg kartofler, vej selv 3 kr\n1 knoldselleri 10 kr\n0,5 kg pastinakker el. persillerødder, vej-selv 6 kr (tilbud)\n2 porrer 2 x 3 kr = 6 kr (tilbud)\n1 pk bacon i tern, 200 g 11,95 kr\n1 pk hakket kylling 7-10%, 450 g. 25 kr (tilbud)\n1 kg nakkefilet 40 kr (tilbud)\n1 pk naturli fars, (minced) 400 g 20 kr\n1 l minimælk 7,95 kr\n1 pk fuldkornslasagneplader, 500 g 9,95 kr\n2 ds røde kidneybønner 2 x 4,50 kr = 9 kr\n1 kt rødvinssauce, karolines køkken, 500 ml 16,95 kr (kan købes torsdag til 10 kr)\nhonning kan erstattes med sukker\nbouillonterninger kylling + grøntsag\nSund madplan uge 3\nSund madplan uge 5\njanuar 19, 2020 at 4:01 pm · Reply\nHejsa, der er baguettes med til to retter (chili og suppe), men kun en pakke på indkøbslisten… Eller er det meningen, man kun bruger en enkelt baguette til hver ret?\njanuar 19, 2020 at 4:03 pm · Reply\nUh godt set – det er faktisk en fejl, da det slet ikke er nødvendigt med brød til suppen. Den er godt mættende i sig selv 🙂 Tak for tippet, jeg får det lige rettet 🙂\njanuar 20, 2020 at 4:56 pm · Reply\nTak fordi du vil lave madplan for en uge. Det letter virkelig planlægning og indkøb meget. Vi har nu brugt din inspiration de sidste 3 uger.\nEr det muligt at oplyse på opskriften om retten er fryseegnet, så der er mulighed for at lave dobbelt portion til en kommende travl uge eller bruge rester en anden gang?\njanuar 21, 2020 at 12:32 pm · Reply\nHej Linda. Dejligt at det kan bruges 🙂\nIft. om retten er fryseegnet, kan jeg kun sige at det kommer på et tidspunkt. Lige nu har jeg dog desværre ikke tid til at lave det med tilbagevirkende kraft, så indtil videre bliver jeg nødt til at henvise til at man lige google sig frem 🙂\nVh. Britt // Sund på budget\njanuar 22, 2020 at 3:37 pm · Reply\nHej. Kan godt være at det er mig Men hvad skal jeg bruge knoldselleri til?\njanuar 23, 2020 at 9:18 am · Reply\njanuar 23, 2020 at 3:16 pm · Reply\n1000 tak for alle de gode opskrifter. Gør hverdagen meget nemmere\njanuar 23, 2020 at 8:05 pm · Reply\nJeg er alenemor til to piger. Jeg gik ned med stress/depression og efter en længere sygperiode, udsat jeg mig selv for en ny uddannelse. Jeg gik helt i panik over det og kunne ikke klare at håndtere noget derhjemme. Nu, to uger senere, er jeg kommet mig lidt og blev så glad og taknemmelig over, at du hjælper mig med at få god mad på bordet. Jeg havde ik overskud til at søg efter opskrifter og lav indkøbslisten . Min energi er begrænset og jeg bruger den nu på mine børn og fælles madlavning. Vi holder os nøj til det du skriver. Jeg vil bare vise dig, at der er nogen (som mig), der er vild taknemmelig for din indsats.\njanuar 23, 2020 at 9:18 pm · Reply\nTak for din besked 🙂 Hvor er det dejligt at høre at madplanerne hjælper jer i hverdagen!\nMange tak fordi i følger med <3


Bygge�r: 2006Hustype: Feriehus 103 m2Byggemateriale: Byggemateriale: Tr�Isolering: Hel�rsisoleretOpvarmning: ElvarmeOpvarmning alternativ: VarmepumpeGulv varme: Delvis gulvvarmeGrund: Anlagt have 200 m2Havem�bler: JaSpa: Spabad 2 personsSauna: JaK�kken: K�kken: varmt og koldt vandKomfur: El-komfurK�leskab: JaEmh�tte: JaFryser: Ja 40 lKaffemaskine: JaMikrob�lgeovn: MikroovnVaskemaskine: JaT�rretumbler: JaOpvaskemaskine: JaSt�vsuger: JaFjernsyn: 1 TVAntenne: Kabel tv, tysk og skandinaviskRadio: Stereoanl�g og CDDVD: 1 DVDPejs: Br�ndeovnToilet: WC. Varmt og koldt vandEkstra omkostninger eksklusiv: Forbrugsomkostninger excl.K�ledyr: NejElektriske artikler: DK-DR1/TV2: Internet (tr�dl�st)Grill: Ja\nFritidshusSovev�relse 1Dobbeltseng(e)Sovev�relse 2Enkeltseng(e)Sovev�relse 3Dobbeltseng(e)Opholdsstue/k�kkenSofa, madras eller lignendeToiletWC. Varmt og koldt vandBadev�relse 1WC. Varmt og koldt vandTerrasse el. lignende�ben terrasse\nI det attraktive feriehusomr�de ved Bro strand p� Nordfyn, ligger dette flotte og velindrettede feriehus. I bliver budt velkommen af kombineret dejlig stue i �ben forbindelse med k�kken, tre sovev�relser (et i stueplan, og to p� f�rste sal, hvor der ogs� er et toilet). I stueplan findes ligeledes et badev�relse med et dejligt spabad og en rummelig sauna. Fra balkonen p� f�rste sal er der kig til vandet. Huset er udstyret med mange bekvemmeligheder. Huset har to terrasser hvoraf den ene vender ind mod et f�llesareal med et lille ?gadek�r? samt en god legeplads til b�rnene. Det sk�nne omr�de byder bl.a. p� en f�lles fodboldbane, petanquebane, tennisbane, legeplads, beachvolley og gode fiskemuligheder samt badebro, her er noget for hele familien. Gode muligheder for vandre- eller cykelture ad de sm� veje langs kysten, eller i n�romr�dets idylliske landskab. I havnebyerne Middelfart og Bogense finder flere gode restauranter.


Jabo System 76 m/ 54 ben & Jabo 75 K\nSengen og skabet på billedet er fremstillet i massiv parket kernebøg, men kan også leveres i andre træsorter.\nI vores konstante bestræbelser på at forbedre vores serviceniveau er vi altid opmærksomme på kundernes ønsker og vil efterkomme så mange af dem som muligt.\nHer har du mulighed for at hente samlevejledninger og brochure til produkterne. Samlevejledningerne ligger som pdf-dokumenter. For at kunne læse pdf-dokumenter skal du have Adobe Acrobat Reader installeret, denne kan hentes her.\nMed den rigtige vedligeholdelse og behandling af massive træmøbler opnår du næsten livsvarig glæde, derfor tilbyder Jabo forskellige plejeprodukter samt bejdse- og ludbehandlingsprodukter, som alle er fremstillet af miljøvenlige materialer. Ved at trykke på vedligeholdelse fremkommer en liste med de forskellige produkter samt anvendelsesmuligheder.\nJabo Soft Close\nJabo 22 K\nJabo 63 K\nJabo Solo Jabo 75 K\nJabo 33 K\nJabo 38 K\nJabo Solo Jabo Solo


Fisse Tæt På Store Nøgne Patter / Anal Porno\nFor det mærkelige ved synet af pikken er, at det i den grad bringer tankerne hen, ikke på et objekt, men et subjekt. De perfekte nøgne bryster er slet ikke seksualobjekter, de er bare objekter De kan foretrække dem store eller små, hængende eller struttende, .. Lad os endelig holde os til fisse og kusse. Her vises udelukkende pornofilm med store patter. Nyd et væld af porno med flotte store bryster. Maj. Storbarmede Kody Coxxx får pik i både fisse og røv. Store Bryster, Store Kvinder, Stor Røv, Store Bryster Anal, Patter, Store Patter og meget 2 dage siden Sexu anal, amatør, sprøjt i fissen, stor røv, store bryster, Store Bryster, Tysk, Nærbillede, Gymnasier, Tæt På, Amatør Patter, Lager.\nRoxy jezel store pattter\nFlirt, musik, litteratur, poesi, film, kunst Det sker at vore meget travle net-folk har endnu mere travlt, og så kan noget, her et navn, smutte. Det ekvivalente til "ny pik" er vel undskyld udtrykket "ny kusse", det sidste er aktuelt i nogle sammenhænge rekonstruktion af mødom med mere. Peter, nu er det jo lidt svært at udstille vaginaer eftersom de jo normalt er i sammenklappet tilstand. Store bryster og en sort Spilletid: 37 minutter. Næste morgen da vi vågnede, skinnede solen fra en skyfri himmel. Camilla var helt glatbarberet mellem benene, så hun så ud som en lille pige inden pubertetsalderen, og man kunne tydelig se revnen, skamlæberne og klitoris, og hun havde en piercing i den ene skamlæbe og en bjælke i hver af brystvorterne.\nFor det mærkelige ved synet af pikken er, at det i den grad bringer tankerne hen, ikke på et objekt, men et subjekt. Det gode vejr fortsatte, og om søndagen kom resten af den nærmeste familie på besøg. De er så meget andet også, men mon ikke deres funktion som noget ,man både senere kvinder og senere mænd sutter på som baby har at gøre med deres funktion som lystobjekter senere hen? Tilmed foretog hun en håndbevægelse mod skikkelsen og vinkede ham nærmere. Jeg spurgte Dorte, hvad de mon tænkte ved hardcore sex videos Vejle komme ind til en familie, hvor de blev modtaget af ene nøgne mennesker.\nKvinde numser Silkeborg\nJeg sætter min lid til Informations læsere og jounalister Michelle i pornofilm hun prøver 2 mænd Spilletid: 28 minutter. Men det kan være ret fornøjeligt. Samtidigt er det stimulerende for hormonproduktionen - hvilket nogle af os til fælles fryd har opdaget. Det, de er perfekte til, er til at skjule seksualiteten, og kunne vi så ikke, mænd og kvinder blive enige om, at det er fandens sørgeligt? Da jeg kom udendørs kunne jeg høre stønnen henne fra terrassen, og da jeg kiggede om hjørnet, så jeg et syn, som straks fik dyret til at stivne, for der på solvognen lå Jørn på ryggen med en stiv pik, der var stor og tyk som en pæl, og Tove malkede løs på pikken, selv om hun næsten ikke kunne nå omkring den, og hendes patter svingede frem og tilbage. I hvilken genre ligger Den 11 Time? Hun lignede Dorte men var kraftigere omkring hofterne og havde større bryster men stadig faste bryster med brystvorterne pegende ligeud.\nFisse tæt på store nøgne patter 680\nKneppe film porno lingeri 57\nSEX I ODENSE DANSKE SKUESPILLERE KVINDER NØGNE Teenager porno Favrskov\nBolle bagfra lækre fisser\nverdens største fisse Frederikshavn\ngratis sex klip grise pik\nvoldtægt video frække pornofilm\nsex porno piger der får pik


About a Boy - filmdatabase.dk\nUSA, England, Frankrig, Tyskland 2002\ni biografen 09-08-2002\nAbout a Boy er en filmatisering af Nick Hornbys roman af samme navn. Bogen gjorde intet stort indtryk på mig, men filmen er blevet en vittig og hjertevarm komedie, der også har noget på hjertet. Den er instrueret af brødrene Weitz, der slog deres navn fast med teenagekomedien "American Pie", men de platte og lumre gags er til alt held blevet erstattet af en mere subtil form for humor og en mere alvorlig tone.\nDen nogle-og-tredive årige Will er inkarneret ungkarl. Han har heller aldrig haft nogen tilknytning til arbejdsmarkedet. I stedet lever han fedt af royalities fra en populær julesang, som hans far skrev for mange år siden. Will lever efter den filosofi, at mennesket ikke behøver andre end sig selv. Han afskyr forpligtelser og afhængighedsforhold, så hvis en kvinde begynder at ytre ønske om et mere seriøst forhold, slår han straks op med hende.\nWills livsfilosofi kommer på en alvorlig prøve, da den 12-årige Marcus ved skæbnens spil kommer ind i hans liv. Will og Marcus møder hinanden gennem Suzie, en enlig mor, som Will forsøger at score. Suzie forsøger at aflaste sin depressive veninde Fiona ved at tage dennes søn med på en søndagsudflugt med Will. Dagen ender dog tragisk, da de finder Fiona bevidstløs efter et mislykket selvmordsforsøg.\nWill vil under ingen omstændigheder involveres i en enlig mors psykiske problemer og da slet ikke være støttepædagog for Marcus, der lider under fraværet af en far og morens konstante svigt. Da Marcus begynder at dukke op hos Will efter skole, er han først konsekvent afvisende, men i længden kan han ikke modstå drengens vedholdendhed.\nGennem venskabet med Marcus indser Will til sidst sandheden af poeten John Donnes ord om, at intet menneske er en ø.\nHugh Grant er overbevisende som dumt svin med uanede dybder, og han får kvalificeret modspil af Nicholas Hoult i den anden hovedrolle.\nPeter Hedges, Chris Weitz og Paul Weitz efter en roman af Nick Hornby.\nToni Colette Fiona


Ansøgningsprocessen | DRC Dansk Flygtningehjælp\nNew in DRC & Denmark\nSøger du et job i Dansk Flygtningehjælp? Find råd om ansøgningen, jobsamtalen og ansættelsesprocessen her.\nVi modtager ca. 150.000 ansøgninger per år. Det betyder, at du som ansøger må være omhyggelig med at skrive en ansøgning, som reflekterer hvordan dine kompetencer passer til den stilling, som du søger.\nInden du kan uploade din ansøgning, CV og relevant uddannelsesbevis, skal du udfylde et ansøgningsskema med din personlige information.\nNår du skriver din ansøgning, så vær opmærksom på følgende:\nVær sikker på, at du giver al den information, der efterspørges i annoncen.\nSørg for, at du har belæg for at søge jobbet, dvs. at du besidder de kvaliteter og kompetencer, der kræves.\nTænk på personen, som læser din ansøgning. Sørg for at der er luft imellem dine afsnit. Vi anbefaler, at dit CV ikke er længere end 3-4 sider.\nSkil dig ud ved at lade dine kompetencer, din personlighed og dine erfaring skinne igennem.\nNogle gange får vi helt op til 20 ansøgninger fra den samme kandidat til vidt forskellige jobs, og vi begynder at tvivle på, om du ved, hvad du er virkelig god til. Søg kun de jobs, hvor du besidder de kvalifikationer og kompetencer der efterspørges, og hvor du tror på, at du er et godt match.\nNår du har klikket “send ansøgning” modtager du automatisk en e-mail med en kvittering for modtagelsen. Hvis det haster at få stillingen besat, læser vi ansøgninger og kalder til interviews inden deadline.\nVi bestræber os på at vende tilbage til alle kandidater senest 8 uger efter ansøgningsfristen. Nogle rekrutteringer finder sted i de områder, hvor vi arbejder i nødsituationer, og grundet presset deraf har vi ikke altid mulighed for at vende tilbage til alle kandidater.\nHvis du bliver inviteret til en samtale, vil du normalt høre fra os kort efter ansøgningsfristen. For særlige roller, specielt lederstillinger, vil vi muligvis bede dig om at udfylde en personlighedsanalyse.\nSamtalen har fokus på tre overordnede områder: Din motivation for at søge stillingen, hvordan din profil og erfaring passer til stillingen og praktisk information om stillingen.\nHer et par gode ting at overveje i forbindelse med samtalen:\nVær forberedt: Sørg for at sætte dig ind i jobbet og DFH som organisation. Læs stillingsannoncen grundigt og naviger rundt på vores hjemmeside for at lære mere om vores historie, værdier mm.\nLyt: Vær sikker på, at du har forstået spørgsmålet rigtigt. Det er helt i orden at bede om at få spørgsmålet en gang til.\nVær specifik: Giv konkrete eksempler på hvordan din tidligere erfaring kan sættes i spil i jobbet hos os.\nStil spørgsmål: Samtalen er til for at begge parter lærer mest muligt om hinanden.\nSørg for, at ansættelsespanelet får al nødvendig information om dig og dit kandidatur. Hvis der er ting, vi har behov for at vide, men som vi ikke er kommet ind på i løbet af samtalen, kan du nævne dette til sidst.\nHvis vi beslutter os for at fortsætte med dig som kandidat til stillingen, vil vi bede dig om lov til at kontakte dine professionelle referencer. Vi vil kontakte minimum to.\nHvis du ikke går videre, vil du blive kontaktet af et medlem af ansættelsespanelet. Vi stræber efter at give en personlig tilbagemelding til alle, der har været til samtale, men nogle gange kan der opstå forsinkelser i processen.\n> Spørgsmål & Svar\n> Vores Kernekompetencer