Diabetes Insulin Therapy - Mad May\nInsulinbehandling er et sæt foranstaltninger, der tager sigte på at opnå kompensation for sygdomme i kulhydratmetabolisme gennem indføring af insulinpræparater i patientens krop. Metoden til insulinbehandling er effektiv til behandling af diabetes.\nInsulinbehandling anvendes under følgende forhold:\nSom en midlertidig behandling for type 2-diabetes, inden den kommende operation i tilfælde af udvikling af akutte respiratoriske virusinfektioner og andre sygdomme;\nMedicinsk terapi for type 1 diabetes;\nVed behandling af diabetes mellitus type 2, hvis hypoglykæmiske midler ikke er effektive.\nVed insulinbehandling er der følgende hovedmetoder til at udføre:\n1) Basis-bolus insulinbehandling. I en sund person noteres et stabilt insulinniveau i blodet på tom mave, som er hormons basale (basale) norm. Med en normal insulinhastighed konverteres protein ikke til glukose efter indtagelse med mad. Hvis der opstår brud, afviger hormonindikatoren fra normen, en kritisk tilstand opstår på grund af det faktum, at sukker begynder at koncentrere sig i overskud.\nBukspyttkjertlen producerer et hormon mellem måltiderne (på tom mave). I dette tilfælde hjælper en del af hormonet med at opretholde det krævede niveau af insulin. Den anden del forhindrer blodglukospidser.\nI perioden fra begyndelsen af fødeforbruget og op til 5 timer efter færdiggørelsen producerer kroppen en insulin bolus med hurtig frigivelse af et tilberedt hormon i blodet. Processen fortsætter, indtil al glucose absorberes i tilstrækkelig mængde af alle væv, celler. Samtidig begynder modregulerende hormoner (hormoner af den modsatte virkning), som ikke tillader farlig sænkning af blodsukkeret, at arbejde.\nBasis-bolusmetoden betyder, at baggrundshormonaggregeringen opstår, når insulin får en kort eller langvarig effekt om morgenen eller inden man går i seng. Dette frembringer en efterligning af pancreas naturlige arbejde.\n2) Traditionel insulinbehandling. Den traditionelle metode indebærer at kombinere alle typer insulin i en enkelt injektion. Fordelen er, at antallet af injektioner minimeres (1-3 pr. Dag).\nUlempen ved denne teknik er manglen på at simulere den naturlige funktionalitet i bugspytkirtlen. Dette fører til, at det ikke er muligt fuldt ud at kompensere for overtrædelser i kulhydratmetabolisme hos en patient.\nOrdningen med traditionel insulinbehandling ser sådan ut: patienten modtager 1-2 insulininjektioner i løbet af dagen, mens lægemidler med kort og langvarig eksponering indgives samtidigt. Insulin af gennemsnitlig eksponering (ISD) tegner sig for 2/3 af den samlede mængde insulin injiceret og kort eksponering (ICD) - 1/3.\n3) Pumpinsulinbehandling. En insulinpumpe er en elektronisk enhed, der giver døgn administration af subkutane insulininjektioner med minimal dosering af kort eller ultrakort eksponering. Indstillinger af pumpens insulinbehandling:\nBolushastigheden, i denne tilstand styrer patienten selv frekvensen og dosen af lægemidlet;\nKontinuerlig levering af minimale doser af insulin.\nBrugen af den første tilstand er nødvendig før forbrug af mad eller i tilfælde af stigende glukoseniveauer. Den anden tilstand simulerer det naturlige arbejde i bugspytkirtlen, som giver dig mulighed for at erstatte brugen af insulin forlængede (langvarige) virkninger.\nMed denne metode til insulinbehandling, med inddragelse af bolusfrekvensen for insulinadministration, viser det sig at erstatte lægemidler med kort og ultralyd eksponering.\nKombinerende tilstande efterligner funktionen af bugspytkirtlen, kroppen virker som i en sund person. Patienten skal udskifte kateteret hver tredje dag.\nPumpinsulinbehandling er ordineret i følgende tilfælde:\nHyppige tilfælde af et kraftigt fald i blodsukkeret;\nNæsten ukompenseret diabetes. Kost, motion, regelmæssige insulininjektioner giver ikke den ønskede virkning;\nPatientens ønske om at lette indførelsen af insulin;\nForhøjede glukoseniveauer (især på tom mave).\nKontraindikationer til brugen af denne metode:\nUmuligheden af selvbetjening på grund af senile ændringer, dårlig syn, håndskakning.\n4) Intensiveret insulinbehandling.\nI mangel af overvægt i en patient, hvis der ikke er nogen følelsesmæssige lidelser, foreskrives hormonet i en dosis på 0,5-1 U pr. 1 kg kropsvægt, en gang om dagen. Desuden virker denne type insulinbehandling som en imitator af pankreas fysiologiske arbejde.\nBetingelser for forbedret insulinbehandling:\nInsulin injiceret bør være en absolut efterligning af et hormon, der naturligt producerer bugspytkirtlen;\nInsulin skal gives i tilstrækkelig dosis til behandling af glukose.\nI den første variant indgives insulin om morgenen og aftenen, den anden mulighed er egnet til separat daglig dosering af lægemidlet, når hormonet produceres med en kort og langvarig virkning.\nEfter at have anvendt en af metoderne til insulinbehandling bør patienten overholde følgende indikatorer:\nGlukosindekset efter fødevareforbrug er 6,7-11,1 mmol / l;\nHbA1 skal være mindst 8%;\nTilfælde af et kraftigt fald i blodsukkeret højst 1 gang om 7 dage\nGlukosindekset på tom mave er ikke højere end 4,4-7 mmol / l.\nInsulinterapi til type 1 diabetes\nI type 1 diabetes produceres insulin i kritisk lave doser, som sukker ikke kan behandle eller hormonet ikke produceres af bugspytkirtlen overhovedet. Derfor er insulinbehandling en vigtig foranstaltning.\nI insulinafhængig diabetes består behandlingsregimen af: administration af basal insulin 1-2 gange om dagen og en bolus før forbrug af mad. Insulinbehandling for type 1-diabetes erstatter helt det pædagogiske fysiologiske arbejde.\nDosis af insulin beregnes af den behandlende læge under hensyntagen til mange faktorer. Basal insulin i gennemsnit tager 30-50% af det samlede injicerede lægemiddel. Bolusmetoden for insulin kræver en mere individuel beregning. For at kontrollere insulinbehandling skal patienten konstant måle blodsukker for ikke at overskride eller reducere den krævede dosis.\nInsulingrupper. Der er tre hovedtyper insulin:\nInsulin kort eksponering (ICD) - iscenesættelse udføres på tom mave umiddelbart før forbruget af hovedfødevarer. Hormonets virkning begynder 15 minutter efter indstilling, maksimal eksponering efter 90-180 minutter. Varigheden af hormonets "arbejde" afhænger af den injicerede dosis, i gennemsnit 8 timer;\nMedium eksponering (ISD) - introduceres om morgenen og aftenen. Effekten observeres 2 timer efter injektion, toppunkt efter 4-8 timer, i sjældne tilfælde efter 6-12 timer. Eksponeringstid 10-18 timer;\nLangvarig (langvarig) eksponering (IDA) - "arbejde" begynder 4-6 timer efter indgivelsen, den maksimale aktivitet noteres efter 14 timer. Den samlede eksponeringstid overstiger 24 timer.\nFør morgen indgives insulin til kort og langvarig eksponering;\nFør middag skal du lave et kort insulin;\nFør middag, ICD injektion;\nBedtime injektion IDA.\nType 2 diabetes eller insulinafhængig diabetes har normalt ikke brug for insulin, men der er tilfælde, hvor glucosesænkende stoffer ikke klare glukoseforarbejdning i visse stadier af sygdommen, og insulin indføres i behandlingsregimen.\nInsulin i type 2 diabetes er ordineret i følgende situationer:\nMidlertidigt, før den kommende operation eller i nærvær af infektioner;\nKonstant, med ineffektiv behandling af lægemidler, der reducerer blodsukkeret.\nInsulinbehandling på permanent basis omfatter, hvis patienten ikke følger det terapeutiske diæt regime, ikke tager piller for at reducere sukker, på grund af dette reduceres de funktionelle evner af beta celler, insulinresistensen stiger (celler og væv opfatter ikke insulin).\nAbsolutte indikationer på brugen af insulinbehandling for type 2-diabetes er:\nKetoacidose (tilstedeværelsen af ketonlegemer i urinen);\nSymptomer på insulinmangel (tegn på diabetes dekompensation forekommer);\nForværring af kroniske sygdomme, behovet for kirurgisk indgreb, infektion;\nAlvorlige patologier i funktionen af leveren, nyrerne\nFørst diagnosticeret med type 2 diabetes. Samtidig er der et højt sukkerniveau i en tom mave og hele dagen;\nNyligt diagnosticeret type 2 diabetes med en allergisk reaktion på hypoglykæmiske lægemidler;\nHæmoragiske sygdomme, patologiske lidelser i nyrernes funktion, lever;\nPrekoma coma; Dehydrering af kroppen.\n• Efter brug af lægemidler, der sænker sukker, forbliver glucosens indhold på en tom mave over 8 mmol / l efter at have spist over 10 mol / l;\n• Glyceret hæmoglobin er altid højere end 7%;\n• C-peptidakkumulering under 0,2 nmol / l efter intravenøs administration af 1,0 mg glucagon;\n• Hos personer med mistænkt diabetes er blodsukker på tom mave 15 mmol / l og højere.\nResultatet af insulinbehandling\nVed insulininjektioner i diabetes mellitus type 2 opstår kompensation for patologiske processer, og dets egen hormonproduktion er normaliseret. Der er lang vedligeholdelse af normale blodsukkerniveauer på tom mave og efter at have spist. Alt dette gør det muligt at reducere risikoen for forekomsten af associerede komplikationer, fører til en forbedring af patientens generelle velfærd.\nDe resultater, der kan opnås ved formulering af insulin:\nLeveren lever glucose;\nStyrkelse af udskillelsen af bugspytkirtlen, produktionen af sit eget hormon\nSænket sukkerindhold på tom mave efter at have spist mad.\nFald i glukoneogenese (dannelse af glukose fra proteiner, fedtstoffer, processen foregår hovedsageligt i leveren);\nUndertrykkelse af nedbrydning af fedtstoffer (lipolyse) efter at have spist\nReduktion af glycation af lipoproteiner (vandopløselige partikler fra et kompleks af proteiner og fedtstoffer);\nLangsom produktion af glycone (pancreas hormon, der øger blodsukkeret) efter forbrug af mad.\nFor børn vælges en individuel insulinindgivelsesregime, den mest almindelige er 2x eller 3x formulering af lægemidlet. For at reducere antallet af injektioner anvendte en kombination af insulin med en kort og mellemlang eksponeringstid.\nHos børn er insulinfølsomheden højere end hos voksne, og det er derfor nødvendigt at foretage en trinvis korrektion af doseringen af lægemidlet. Det er nødvendigt at ændre dosis inden for 1-2 IE, den maksimale tilladte ændring er 4 IE.\nFor at vurdere de ændringer, du har brug for at overvåge barnet i flere dage. Det er umuligt at tilpasse morgen og aften dosering af insulin.\nInsulinbehandling hos gravide kvinder\nI svangerskabsperioden er formålet med insulinbehandling at holde sukkerniveauet i en tom mave i intervallet 3,3-5,6, efter fødeindtagelse 5,6-7,2 mmol / l.\nDe metaboliske processer, der finder sted i en gravid kvindes krop, er meget ustabile, derfor er hyppig tilpasning af insulinbehandling nødvendig.\nNormalt indgives insuliner før morgenmaden og før det sidste måltid indtages natten over. Insulin, mens ICD eller ISD-eksponering også kan anvendes i kombinerede doser.\nGravide kvinder før morgenmad skal du indtaste 2/3 del af den samlede daglige dosis insulin, 1/3 del før middag. For at forhindre en kraftig stigning i blodsukkeret om natten eller morgen, erstattes aftendoseringen, som er færdig inden aftensmad, med injektion lige før sengetid.\nBeregning af dosering og formulering af insulin\nDosis vælges strengt individuelt. Det afhænger af patientens fysiologiske egenskaber (vægt, køn), laboratorieprøveresultater, blodsukkerniveauer i syv dage på nuværende komplikationer.\nHos patienter med type 2-diabetes i nærvær af fedme øges behovet for dosering. Oftest gives patienterne bolus insulinbehandling, når indgivelsen af et hormon med en kort eller langvarig virkning foretages 2 gange om dagen.\nInden du foretager en subkutan injektion, skal du straks strække det påtænkte injektionssted. Til fremstilling af insulin anvendes en speciel insulinsprøjte, som har en tynd nål eller en sprøjtepen.\nBrugervenlighed: Det er muligt at udføre produktionen til enhver tid.\nKompaktitet: let og bekvemt at bære;\nInsulin ødelægges ikke i sprøjtepennen under påvirkning af miljøet, hvor temperaturen falder;\nEn speciel nål gør injektionen næsten smertefri.\nMulige problemer, der måtte opstå efter en injektion, omfatter:\nReduktion af sukker niveauer, dannelse af hypoglykæmi. Med denne komplikation noterer patienten følelsen af sult, øget hjerterytme, håndskælv, øget svedtendens. Store doser insulin, utilstrækkelig fødeindtagelse fører til dannelsen;\nPostinsulin lipodystrofi. Under denne tilstand forsvinder det subkutane vævslag på injektionsstedet. Opstår på grund af det faktum, at patienten tager lang tid at indstille lægemidlet på samme sted;\nAllergisk reaktion i injektionsområdet. Det manifesterer sig hyperæmi (rødme), kløe. Det udvikler sig på baggrund af forkert formulering af stoffet, når nålen er stump, med injektion af koldt insulin eller et forkert valgt injektionssted.\nType 2 diabetes og insulinbehandling\nEnhver, der har type 2-diabetes, er bange for dette frygtelige ord - insulin. "Jeg får hjælp til insulin, det er alt, dette er begyndelsen til slutningen". Sådanne tanker viste sig sandsynligvis i dit hoved, da en endokrinolog fortalte dig om dine dårlige tests og behovet for at ændre behandlingen. Det er slet ikke tilfældet!\nDin fremtidige prognose bestemmes af niveauet af dine sukkerarter, din såkaldte "kompensation" -diabetes. Kan du huske hvad er glyceret hæmoglobin? Denne indikator afspejler, hvilke glukoseniveauer du har haft i de seneste 3 måneder. Der er omfattende undersøgelser, der viser forholdet mellem slagtilfælde, hjerteanfald, diabetes komplikationer og niveauet af glyceret hæmoglobin. Jo højere det er, jo værre er prognosen. Ifølge anbefalingerne fra ADA / EASD (amerikanske og europæiske diabetologiske sammenslutninger) samt den russiske sammenslutning af endocrinologer HbA1c (glyceret hæmoglobin) bør være mindre end 7% for at reducere risikoen for udvikling af diabetes komplikationer. Desværre, i nærværelse af diabetes mellitus type 2, kan der komme en tid, hvor dine egne beta-celler holder op med at producere nok insulin, og tabletterne kan ikke hjælpe. Men dette er ikke begyndelsen på slutningen! Insulin, med korrekt anvendelse, vil reducere blodsukkerniveauet og forhindre udviklingen af komplikationer af diabetes. I arsenalen af behandlinger er det det mest kraftfulde stof, og det er desuden den såkaldte "fysiologiske" behandlingsmetode, vi giver kroppen hvad der mangler. Ja, der er visse ulemper, da insulin er injiceret ved injektion, men det er ikke så skræmmende, som det forekommer ved første øjekast. I denne artikel vil vi analysere, hvornår insulinbehandlingstiden begynder, hvordan du justerer insulindoser og et par andre vigtige aspekter, der er værd at være opmærksomme på i denne sag.\nAdvarsel! Denne artikel er kun til orienteringsformål og bør ikke tages som en direkte vejledning til handling. Eventuelle ændringer i terapi er kun mulig efter samråd med din læge!\nHvilken grad af blodsukker og glyceret hæmoglobin skal du have?\nIfølge anbefalingerne fra den russiske sammenslutning af endokrinologer fra 2009:\nDiabetes mellitus er længe blevet en meget almindelig sygdom, som lægerne endnu ikke er i stand til helt at helbrede. Og antallet af patienter vokser hurtigt hvert år. Diabetes er en betaling for de moderne menneskers livsstil: et fald i fysisk aktivitet, overdreven forbrug af simple kulhydrater og højt kalorieindhold, hvilket fører til fedme.\nMen endnu, læger ved, hvordan man styrer sygdommen og forhindrer udviklingen af alvorlige komplikationer. Kombinationen af en ordentlig kost og moderat fysisk aktivitet med lægemiddelbehandling vil bidrage til at normalisere metabolismen. De vigtigste typer af lægemiddelbehandling af denne patologi er to tabletter af hypoglykæmiske lægemidler og insulinbehandling.\nInsulinbehandling i diabetes mellitus kræver, at en endokrinolog udnævner indikationerne, regelmæssig korrektion og kontrol, både af lægen og af patienten.\nHvordan afhænger insulinproduktionen af fødeindtagelse?\nPå en tom mave i blodplasmaet hos en sund person er der en vis mængde hormoninsulin. Dette beløb er normalt stabilt og kaldes baseline koncentration. Hovedformålet med disse små dele af hormonet er at forhindre ødelæggelsen af proteinet og omdanne det til glucose.\nInsulin produceret af betaceller i bugspytkirtlen cirkulerer i fastende plasma i basalkoncentrationen, og resten af det akkumuleres for at blive frigivet i løbet af det næste måltid. Dette ekstra insulin kaldes en madbolus. Dens koncentration øges i blodet, når fødevaren kommer ind og glukose absorberes i blodet. Hoveddelen af denne del af hormonet er at reducere og opretholde et stabilt niveau af glukose.\nNår en person er begyndt at spise, kommer en insulin bolus ind i blodbanen og udskilles i ca. 5 timer. Bukspyttkjertlen fortsætter med at frigive hormonet, indtil det bortskaffes af den glukose, der fulgte med mad. Counterinsulære hormoner tager en aktiv rolle i denne proces, hvis hovedopgave er at forhindre overdreven reduktion af blodsukker.\nAlle insulinpræparater er opdelt i grupper afhængigt af effektens varighed og hastigheden af dets indtræden:\nFormularer til frigivelse af hormonet er hætteglas med en opløsning til administration med en insulinsprøjte og patroner til specielle sprøjtepenne. Insulinkoncentrationen i injektionsvæsken er 40 IE / ml eller 100 IE / ml.\nAdvarsel! Kun en endokrinolog kan ordinere insulinbehandling.\nValg af insulindosis\nDen gennemsnitlige varighed af et insulin, der er angivet i instruktionerne, kan afvige fra det, der faktisk opdages i en bestemt person. Derfor er det ønskeligt at vælge insulinpræparater på hospitalet, hvor det er muligt at estimere niveauet af sukker i blodet og om nødvendigt justere dosen.\nUnder brug af stoffer med langvarig effekt skal du være i stand til at synkronisere måltider med toppen af hormonet i blodet.\nI dagbogen angiver patienten mængden af mad, der spises i ækvivalenten af brødenheder, insulininsprøjtede, fysisk aktivitet, tilstedeværelse af sygdomme eller andre situationer, der påvirker metabolisme.\nHastigheden af basal sekretion af hormonet er 0,5-1 IE pr. Time eller 0, 16-0,45 U / kg af patientens kropsvægt. Dette er et gennemsnit på 12-24 U pr. Dag. Under betingelser med øget fysisk aktivitet eller i sulten tilstand, falder basalproduktionen til 0,5 U / time. Boluskoncentrationen af hormonet efter et måltid afhænger af mængden af kulhydrater, der spises per brød enhed (CU).\nTil brødaggregatet tages 12 gram kulhydrater eller 25 gram brød. Til bortskaffelse af 1 XE er ca. 1 U insulin nødvendig. Men på grund af variabiliteten af hormonproduktionen på forskellige tidspunkter af dagen (den største effekt observeres om morgenen) med 1 XU, kan endda op til 2,5 U af et hormon være påkrævet. Som en procentdel står 40-50% af den totale daglige udskillelse for det basale niveau af insulin og 50-60% for bolus.\nIndikationer for insulinudskiftningsterapi\nDe fleste patienter accepterer modvilligt receptpligtig insulin i diabetes mellitus, men der er situationer, hvor der simpelthen ikke findes alternative behandlingsmetoder, eller de er ikke tilstrækkeligt effektive:\nhyperosmolær eller mælkesyreoseose koma til diabetes;\nineffektivitet af glucosesænkende behandling i type II diabetes;\nvedvarende dekompensation af type II diabetes mellitus;\ngraviditet, fødsel hos patienter med diabetes;\nvægttab med diabetes.\nGrundlæggende principper og regler for insulinbehandling\nFor at bringe hormonoscillationen i blodet så tæt som muligt på de fysiologiske processer i bugspytkirtlen anbefales det at følge disse regler:\nDen gennemsnitlige insulindosis pr. Dag svarer til den fysiologiske produktion.\nFordelingen af den samlede daglige dosis er som følger: 2/3 af dosen introduceres om morgenen, til frokost og tidligt om aftenen, og de resterende 1/3 - for natten.\nKombineret administration af kort (ultrashort) insulin med langtidsvirkende hormon anvendes.\nDet kortvirkende hormon fordeles omtrent som dette: morgenmad - 35%, frokost - 25%, aftensmad - 30%, før du går i seng - 10%. Injektioner udføres før måltider.\nDosis af kort insulin anbefales ikke at øge mere end 16 enheder i en injektion, i stedet for at indføre en større dosis anbefales det at øge antallet af injektioner, idet en enkeltdosis ikke fordeles i to dele.\nDer er to typer insulinbehandling hos patienter med diabetes mellitus:\nMed baseline-bolusmetoden skaber langtidsvirkende insulin en basal baggrundshormonkoncentration i blodet, og en kort efterligner hormonfrigivelsen ved bugspytkirtlen efter at have spist. Insulin lang eller medium handling er taget om natten og om morgenen (men ikke nødvendigvis) og kort - før du spiser.\nUnder traditionel insulinbehandling tages insulinpræparater på et fast tidspunkt og i en fast dosis. Patienten spiser i dette tilfælde næsten det samme sæt af produkter i en vis mængde.\nDen største ulempe ved den traditionelle insulinbehandling er, at det indebærer justering af dosis af hormonet i forhold til glucoseniveauet.\nDe langsigtede virkninger og komplikationer af diabetes mellitus, som undersøgelser har vist, kan ikke undgås ved at anvende den traditionelle insulinbehandling metode. Det er meget dårligere i sin fysiologi med bas-bolusmetoden; det er meget vanskeligt at kontrollere glukoseniveauet med dets hjælp effektivt. Men det er lettere at holde sig til det, især for patienten. Faktisk er det med den traditionelle metode til insulinbehandling ikke nødvendigt at måle sukkerniveauet og beregne den nødvendige dosis af lægemidlet til administration.\nDenne metode kaldes også kombineret. Antallet af injektioner varierer fra 1 til 3 pr. Dag. Samtidig introduceres de korte og langvarige former af hormonet, men ikke i samme sprøjte. Langvirkende insulin er 2/3 af det daglige, mens den kortvirkende er 1/3. Ved hjælp af denne metode kan blodsukkeret kontrolleres fra 2 til 3 gange om ugen.\nPå den traditionelle måde med insulinbehandling kan du bruge dem, der ikke kan tage hormonbasis-bolus:\nen person er ikke i stand til at kontrollere blodglukoseniveauerne:\npatienten lider af psykiske lidelser;\nen person har brug for udenforlovgivning, men der er ingen mulighed for at give det fuldt ud.\nFor at beregne dosis af hormonet med den kombinerede metode, du har brug for:\nBestem den daglige dosis af hormonet.\nFordel denne dosis til to injektioner: Den første - før morgenmad - 2/3 af daglig dosis, den anden - før middag -1/3 dosis.\nFordel den gennemsnitlige daglige dosis mellem insulintyperne: Langsigtet - 60-70%, kort - 30-40%.\nDet kaldes også intensiveret. Dosis insulin pr. Dag varierer fra 0,5 til 1 U / kg, forudsat at patienten ikke har fedme. Basal insulin i dette tilfælde er ikke mere end 40-50% af den daglige dosis. 2/3 af hans stikkende om morgenen før morgenmaden, de resterende 1/3 - om aftenen før de spiser.\nInsulin med en kort (ultrashort) handling beregnes direkte afhængigt af den tilsigtede kost. Det er også nødvendigt at måle niveauet af glucose før måltider, såvel som 2 timer efter det og desuden om natten. Der opnås i alt ca. 7 målinger af blodsukker om dagen. Ved et måltid er der ikke tilladt mere end 8 brød enheder.\nDer kan ikke være nogen klare algoritmer til denne type insulinbehandling, men en omtrentlig forenklet administrationsordning ser sådan ud:\nDen forlængede form af hormonet - 30% af den daglige dosis.\nKortvirkende insulin - 70% af den daglige dosis. Fordeling af hans måltider: 40% introduceres før morgenmad, 30% før frokost og aftensmad.\nDet nøjagtige individuelle insulinbehov kan kun beregnes ved opbevaring af en fødevare- og glykæmisk dagbog. Hvis koncentrationen af blodglukose overstiger normen efter et måltid, er det på dette tidspunkt næste dag med samme mængde kulhydrater, der er forbrugt, nødvendigt at injicere med 1-2 U af et hormon med en kort virkning mere. Så se på, hvordan glykæmi vil ændre sig og justere dosen igen, hvis det er nødvendigt.\nHver 1 mmol / l glucose over normen kræver yderligere administration af 2 til 3 U kort insulin. Tidligere brugte patienter, især i traditionel insulinbehandling, ofte korrektionen af dosis i overensstemmelse med niveauet for detekteret glukosuri. Men nu bruges denne metode meget sjældent.\nInsulinbehandling for type I diabetes\nInsulinbehandling til type 1-diabetes er den eneste måde at behandle den på. Pancreas-beta-cellerne bliver ude af stand til at producere et hormon. Den mest almindelige årsag til denne læge overvejer genetisk bestemt autoimmun skade. I den første type diabetes anbefales det at anvende en basis-bolus behandlingsregime. Beregninger af insulindoser i overensstemmelse med denne metode er angivet ovenfor.\nDet fastende glukoseniveau afspejler virkningen af det forlængede hormon og koncentrationen efter et måltid - kort insulin. Standardværdierne for blodsukker er:\nfør måltider - højst 6,5 mmol / l;\nefter at have spist (2 timer senere) - ikke mere end 8 mmol / l.\nDosis af kort insulin skal reduceres under fysisk aktivitet, og i nærværelse af en smitsom sygdom er det nødvendigt at øge dosen med 20%.\nInsulinbehandling for type II diabetes\nType II diabetes mellitus blev tidligere kaldt insulin-uafhængig. Imidlertid har observationer vist, at tabletteret hypoglykæmisk terapi kun giver fuld effekt i de første 5 år fra sygdommens debut. Desuden kan hverken kost eller fysisk aktivitet eller piller forhindre den progressive tilbagegang i insulinproduktionen af bugspytkirtlen. Allerede 10 år efter diabetesens begyndelse har over 80% af patienterne brug for insulinbehandling. Dårlig kontrolleret kronisk hyperglykæmi kan forkorte denne periode endnu mere og tvinge patienten til at skifte til insulin.\nI denne type diabetes er insulinbehandling nødvendig i tilfælde af:\nHvis insulinbehandling af type 2-diabetes ikke blev startet til tiden, vil dens effektivitet være meget lavere. Men mange patienter er forsinket og bange for at ordinere insulin, hvilket gør det muligt for diabetes at udvikle sig.\nSom regel begynder de med en kombinationsmetode, når insulin supplerer virkningen af orale medicin. Det er bedst at vælge en grundlæggende bolus insulinregime. I dette tilfælde overstiger startdoseringen af hormonet ikke 10 IE pr. Dag eller 0,25 U / kg. Afhængigt af niveauet af glykæmi justeres dosis, hvilket øger den ugentligt. Titrering udføres, indtil niveauet af glukose i blodet bliver 5,5 mmol / l på tom mave. Med glykæmi fra 5,5 til 10 mmol / l, bør dosen øges med 2-6 U, og hvis glukosekoncentrationen overstiger 10 mmol / l, øges dosen med 8 U pr. Uge.\nEn pålidelig indikator for kompensation for diabetes er glyceret hæmoglobin. Normalt er det 4,5-6%. Læger anbefaler at begynde at tage insulin med et vedvarende overskud på mere end 7%.\nEt godt alternativ til konventionelle injektioner og sprøjtepenne er pumpens insulinbehandling. Denne enhed, der løbende overvåges af computerstøtte, introducerer et hormon i diabeteskroppen og tilpasser sig de individuelle insulinbehov ved at måle niveauet af glykæmi.\nIndikationer for pumpeterapi:\ngraviditet og planlægning, fødsel\ndekompensering af diabetes mellitus (niveauet af glyceret hæmoglobin er konsekvent over 7%);\nsignifikante daglige udsving i glykæmi\nstor forskel i virkningen af en type insulin i løbet af dagen;\nFordelene ved denne metode til at levere hormonet til kroppen er:\nreducere behovet for hyppige insulininjektioner;\nder er ikke behov for et langtidsvirkende hormon;\nhjælp til beregning af insulindosis\nhøj precision dosering;\nTilstedeværelsen af intern hukommelse til datalagring.\nPå trods af alle de positive aspekter af insulinpumpens levering har metoden flere ulemper:\nfunktionsfejl i computerens program og andre tekniske problemer\nhyppige episoder af nattlig ketoacidose;\nKonstant iført enheden på kroppen og ulejligheden forbundet med den (for eksempel at tage et bad).\nPå grund af tilstedeværelsen af sådanne uønskede manifestationer varierer lægernes udtalelser om, hvorvidt det er bedre at bruge en pen-sprøjte eller en insulinpumpe.\nSom ethvert stof kan insulin udvise bivirkninger i patientens krop. De vigtigste komplikationer ved insulinbehandling er som følger.\nAllergiske manifestationer er opdelt i lokal og generaliseret. Lokal reaktion manifesteres af rødme, komprimering, kløe og øget hudtemperatur på stedet for indførelsen af hormonet. Generelle reaktioner manifesterer sig som urticaria (urticaria), angioødem. Sommetider kan anafylaktisk shock forekomme. Allergi kan forekomme både på selve insulin og på yderligere komponenter i dets præparater. For at undgå dette skal du erstatte det med en anden type insulin.\nInsulinresistens opstår, når kroppens perifere væv er ufølsomme for hormonet. Dette manifesteres i en stigning i insulinbehov op til 200 IE om dagen og endnu mere. Dette skyldes faldet i antallet af receptorproteiner på celleoverfladen, udseendet af antistoffer mod disse receptorer og selve insulin. Nogle gange bidrager andre endokrine sygdomme til dette. For at fjerne insulinresistens kan du ændre insulinpræparatet, tilsæt et tabletteret sukkerreducerende middel eller et corticosteroid til det.\nHypoglykæmi udvikler sig med indførelsen af en overdosis af hormonet. Udviklingen af denne tilstand observeres ved toppen af insulinvirkningen. Manifestationer spænder fra en stærk følelse af sult til en hypoglykæmisk koma. Der er også en hånd tremor, hjertebanken og sveden, en person mister bevidstheden. Mindre manifestationer af hypoglykæmi ved indtagelse af hurtigabsorberende kulhydrater undertrykkes: sukker, bolle, sødt vand eller te. I en comatose tilstand kræves en jet intravenøs injektion af 60 ml 40% glucoseopløsning.\nLipodystrofi efter insulinadministration er atrofisk og hypertrofisk. Mekanismen for forekomsten af disse ændringer i fedtvæv på stedet for indføring af hormonet er ikke undersøgt grundigt. Deltagelse af neurotrofiske processer på grund af langvarig skade på nerveren af en lille kaliber antages. For at forhindre disse komplikationer af insulinbehandling bør hormoninjektioner udføres korrekt og alternative steder til injektioner. Langsigtet behandling af lipodystrofier består i at tage immunsuppressive midler: kortikosteroider, nogle cytostatika.\nSåledes kræver behandling af diabetes ved hjælp af insulinbehandling en masse styrke og færdigheder fra patienten. Doktorens hovedopgave er at motivere patienten til at leve med diabetes korrekt og dermed undgå komplikationerne af sygdommen.\nI dag er der ikke noget alternativ til insulinbehandling hos patienter med type 1-diabetes. I listen over terapeutiske foranstaltninger indtager den den første linje. Insulinbehandling er faktisk hormonbehandling.\nI dag er der ikke noget alternativ til insulinbehandling hos patienter med type 1-diabetes. I listen over terapeutiske foranstaltninger indtager den den første linje. Insulinbehandling er faktisk hormonbehandling. Behovet for det skyldes, at hyperglykæmi hos patienter med type 1 diabetes mellitus er en konsekvens af den absolutte mangel på sit eget insulin på grund af skaden på pancreas beta celler ved en patologisk proces. Tidlig vellykket genopfyldning af denne mangel hjælper med at normalisere metabolismen og bevare resterne af de fungerende beta celler i bugspytkirtlen. I øjeblikket anvendes to typer insulinbehandling - traditionelle og intensiverede eller fysiologiske. Grundlaget for at forstå principperne for insulinadministration er ideen om normal (fysiologisk) insulinsekretion.\nHvad er "mad" og "basalt" insulin?\nI en sund person om natten og mellem måltider, insulinniveauer i det venøse blod\ndet er 5-15 μU / ml, og under fordøjelsen, som varer 2-4 timer efter indtagelse af kulhydratføde, er det 50-150 μU / ml (bugspytkirtlen frigiver insulin meget hurtigt og i store mængder som følge af en stigning i blodglukosen). I løbet af dagen udskiller en voksen med normalvægt 35-70 IE insulin.\nDen komplekse kinetik af insulin, hvor der er relativt konstant basal sekretion og varierende mad, tilvejebringer det optimale niveau af glykæmi for kroppen i området fra 3,3-8,9 mmol / l.\nBasal insulin (ca. 0,5-1 IE pr. Time, 12-24 IE pr. Dag) understøtter normal metabolisme i intervallerne mellem måltiderne.\n"Food" insulin (1-2 IE for hver 12-15 g kulhydrater spist) sikrer absorption af glukose fra mad, lever, muskel og fedtvæv. Basal insulin hjælper madinsulin til at handle hurtigere og bedre.\nDesuden er insulinsekretionen i bugspytkirtlen udsat for daglige udsving: behovet for det øges tidligt om morgenen og falder gradvist i løbet af dagen.\nI diabetes mellitus type 1, når beta-cellerne i bugspytkirtlen ikke er i stand til at producere insulin, er det optimalt at anvende lægemidler med virkningsparametre, der giver dig mulighed for at efterligne den fysiologiske sekretion af insulin med et konstant basalt niveau af hormonet i blodet og toppe af dets koncentration som reaktion på fødebelastningen. Opretholdelse af glykæmi på et normalt niveau giver virkelig mulighed for at forhindre sene komplikationer af diabetes.\nEt passende niveau af indikatorer anses for at være glykæmi på tom mave og før måltider 5,1-6,5 mmol / l, 2 timer efter måltid 7,6-9,0 mmol / l, før sengetid 6,0-7,5 mmol / l, Hb A1c 6,1-7,5%.\nHvad er "intensiveret" insulinbehandling?\nIndgivelsesmåden for insulin, der involverer 4-5 injektioner pr. Dag af insulinpræparater fra forskellige handlingsprofiler og de samme hyppige målinger af glukose i blodet af patienten selv med dosisjustering af insulin, kaldes intensiv eller intensiveret insulinbehandling. I de sidste to årtier har der været en fuld anerkendelse af behovet for gentagne injektioner af insulin hele dagen for at nå målene med at kontrollere type 1 diabetes. Dette gælder især for unge patienter og børn, som på grund af sygdommens kommende lange forløb har den højeste risiko for at udvikle sent komplikationer af diabetes.\nHvad giver intensiv insulinbehandling?\nBasis-bolus insulin administration er grundlaget for intensiv insulinbehandling.\nBehovet for insulin, som svarer til det basale (baggrunds) niveau, sikres ved indgivelse af insulin eller en insulinanalog af forlænget virkning 1 eller 2 gange om dagen (i nogle tilfælde eller mere).\nEnhver NPH-insulin, Lantus eller Levemir kan anvendes.\nDen samlede dosis af basalinsulin bør ikke overstige halvdelen af den samlede insulindosis indgivet pr. Dag. Indtagelse af mad (top) insulin erstattes af insulininjektioner eller kortvirkende insulinanalog 3 gange om dagen (i nogle tilfælde og mere). Disse "madinjektioner" kaldes "boluser". Påfør insulin-P (Regular), NovoRapid eller Humalog. Bolusinsulindosis bestemmes ud fra mængden af kulhydrat, der skal spises i løbet af det kommende måltid og niveauet af glykæmi til stede. For hver patient er behovet for madinsulin anderledes, og det bliver tydeligt under behandlingsprocessen. Patienter med diabetes må selv lære at matche mængden af mad med bolus insulin. En kombination af basal og flere bolusinjektioner af insulin kaldes baseline bolus terapi.\nDer er flere ordninger for indføring af insulin i bas-bolus-tilstanden.\nOfte brugt tre af dem. Den første er som følger: NPH-insulin introduceres som en basal om morgenen og ved sengetid, før hovedmåltiderne - insulin eller en kortvirkende insulinanalog. Påfør små doser NPH-insulin, og morgenen er ofte lig med aftenen. Dosis af kortvirkende insulin beregnes efter den kvantitative vurdering af kulhydrater ved hjælp af ækvivalente systemet. 2-3 IE pr. 1 XU gives til morgenmadstid, 1-2 IE pr. 1 XE under frokosten, 1-1,5 IE pr. 1 XE under middagen. Ved beregning af XE tages der hensyn til kulhydrater af de vigtigste og mellemmålte måltider. Patienter, der anvender insulinanaloger, vil sandsynligvis uden snacking eller tværtimod indføre en lille dosis Humalog inden frokost eller eftermiddagste. Den anden ordning involverer 3 injektioner af basalt NPH-insulin i kombination med tre injektioner af en kortvirkende insulinanalog. Behovet for 3 injektioner af basalt insulin opstår ofte, hvis der er en lang pause mellem frokost og middag, når Humalog bruges som insulin insulin, og i tilfælde af høj blodglukose om aftenen. En lille dosis NPH-insulin administreres før morgenmad, midt på dagen (for eksempel før frokost) og før sengetid. En yderligere daglig dosis af langvarigt insulin kan forbedre hele den daglige glycemiske profil.\nDen tredje ordning med basisk bolusbehandling er en kombination af en injektion af den langtidsvirkende insulinanalog og 3 eller flere injektioner af den kortvirkende insulinanalog. Denne ordning med insulinbehandling for diabetes mellitus type 1 svarer mest til den fysiologiske profil af insulinsekretion, giver maksimal livsstil, giver mulighed for at opnå de bedste indikatorer for glykæmisk kontrol med minimal risiko for hypoglykæmiske reaktioner.\nSamtidig er det den dyreste type insulinbehandling. En forudsætning for succesrig insulinbehandling er patientens aktive deltagelse i kontrollen med diabetes, ellers vil indsatsen og den tid, der bruges, være ubrugelig.\n/ Insulinbehandling til type 1 diabetes\n- 0,3 U / kg for patienter med nyligt diagnosticeret type 1 DM i remission ("bryllupsrejse")\n- 0,7-0,9 U / kg for patienter med en lang sygdomshistorie\nEn insulinbehandling er en detaljeret vejledning til en patient med type 1 eller 2 diabetes:\nhvilke former for hurtigt og / eller langvarigt insulin skal han stikke;\nhvad tid til at injicere insulin\nhvad skal være hans dosis\nOrdningen med insulinbehandling er en endokrinolog. I intet tilfælde bør det være standard, men nødvendigvis individuel, ifølge resultaterne af den totale selvkontrol af blodsukkeret i løbet af den foregående uge. Hvis en læge ordinerer 1-2 insulindoser om dagen med faste doser og ikke ser på resultaterne af selvovervågning af sukker i blodet, skal man kontakte en anden specialist. Ellers skal du snart mødes med specialister i nyresvigt og med kirurger, der er involveret i amputation af underekstremiteter hos diabetikere.\nFørst og fremmest beslutter lægen, om forlænget insulin er nødvendigt for at opretholde normalt fastsocker. Derefter afgør han, om hurtige insulininjektioner er nødvendige før et måltid, eller patienten har brug for injektioner af både langvarigt og hurtigt insulin. For at træffe disse beslutninger skal du se på registreringen af blodsukkermålinger i løbet af den seneste uge samt de omstændigheder, der fulgte med dem. Hvad er omstændighederne:\nhvor mange og hvilke fødevarer spist\nom overeating eller omvendt spiste mindre end normalt\nhvad var fysisk aktivitet og hvornår;\ntidspunktet for optagelse og dosis af diabetespiller;\nDet er meget vigtigt at kende indikatorerne for blodsukker inden sengetid, og derefter om morgenen på tom mave. Stiger dit sukker eller falder natten over? Dosis af langvarigt insulin til natten afhænger af svaret på dette spørgsmål.\nHvad er baseline-bolus insulinbehandling?\nInsulinbehandling af diabetes mellitus kan være traditionel eller basis-bolus (intensiveret). Lad os se, hvad det er, og hvordan de adskiller sig. Det er tilrådeligt at læse artiklen "Hvordan insulin regulerer blodsukker hos raske mennesker og hvilke ændringer i diabetes." Jo bedre du forstår dette emne, desto mere succes kan du opnå i behandlingen af diabetes.\nI en sund person, der ikke har diabetes, cirkulerer en lille, meget stabil mængde insulin altid i blodet i en tom mave. Dette kaldes basal eller baseline insulin koncentration. Det forhindrer gluconeogenese, dvs. omdannelsen af proteinreserver til glucose. Hvis der ikke var nogen basisk plasmainsulinkoncentration, ville en person "smelte ind i sukker og vand", som de gamle læger beskrev døden fra type 1 diabetes.\nI fastende tilstand (under søvn og mellem måltider) producerer den sunde bugspytkirtlen insulin. En del af det bruges til at opretholde en stabil basal koncentration af insulin i blodet, og hoveddelen aflejres i reserven. Denne bestand hedder en mad bolus. Det vil være nødvendigt, når en person begynder at spise, for at absorbere næringsstoffer spist og samtidig forhindre et hop i blodsukker.\nSiden måltidets begyndelse og i ca. 5 timer modtager kroppen en insulin bolus. Dette er en skarp frigivelse af insulin fra bugspytkirtlen, som blev forberedt på forhånd. Det sker, indtil al fødevaresukker absorberes af vævene fra blodbanen. Samtidig virker modregulerende hormoner også, så blodsukker ikke falder for lavt, og hypoglykæmi forekommer ikke.\nBasal-bolus insulinbehandling - betyder, at "basal" -koncentrationen af insulin i blodet er dannet ved injektioner af insulin af medium eller langtidsvirkende om natten og / eller om morgenen. Også bolus (peak) -koncentrationen af insulin efter spisning er skabt af yderligere insulinskud af en kort eller ultrakort handling før hvert måltid. Dette gør det muligt, men groft at efterligne arbejdet med en sund pankreas.\nTraditionel insulinbehandling involverer indføring af insulin hver dag, rettet i tid og doser. I dette tilfælde måler en diabetespatient sjældent niveauet af glukose i blodet med et glucometer. Patienterne rådes til at forbruge den samme mængde næringsstoffer hver dag med mad. Hovedproblemet er, at der ikke er nogen fleksibel tilpasning af insulindosis til det aktuelle sukkerniveau i blodet. Og diabetikeren forbliver "bundet" i henhold til diæt og tidsplan for insulininjektioner. Med den traditionelle ordning udføres insulinbehandling normalt to gange dagligt med to insulinskud: kort og mellemlang virkning. Eller om morgenen og om aftenen injiceres en blanding af forskellige typer insulin med en enkelt injektion.\nDet er klart, at traditionel diabetesinsulinbehandling er lettere at udføre end baseline-bolus. Men det fører desværre altid til utilfredsstillende resultater. For at opnå en god kompensation for diabetes, dvs. at bringe blodsukkerniveauerne til normale niveauer, med traditionel insulinbehandling er det umuligt. Det betyder, at komplikationerne af diabetes, der fører til handicap eller tidlig død, udvikler sig hurtigt.\nTraditionel insulinbehandling anvendes kun, hvis det er umuligt eller upraktisk at injicere insulin i henhold til en intensiveret dosering. Dette sker normalt når:\nen diabetisk patient i alderdommen, han har en lav forventet levetid\npatienten har en psykisk sygdom\nen diabetiker kan ikke kontrollere glukoseniveauet i blodet;\npatienten kræver pleje, men det er umuligt at levere høj kvalitet.\nFor at behandle diabetes med insulin ved hjælp af en effektiv basus terapi metode, skal du måle sukker med et glucometer flere gange om dagen. En diabetiker bør også kunne beregne doserne af langvarigt og hurtigt insulin for at tilpasse insulindoserne til det aktuelle blodsukkerniveau.\nHvordan man laver en insulinbehandling regime for type 1 eller 2 diabetes\nDet antages, at du allerede har resultaterne af den samlede selvkontrol af sukker i blodet hos en diabetespatient i 7 på hinanden følgende dage. Vores anbefalinger er beregnet til diabetikere, der følger en lav-kulhydrat kost og bruger lav stress metode. Hvis du følger en "afbalanceret" diæt overbelastet med kulhydrater, kan insulindoser beregnes på enklere måder end dem, der er beskrevet i vores artikler. Fordi hvis en diæt med diabetes indeholder et overskud af kulhydrater, vil det stadig ikke være muligt at undgå sukker spring i blodet.\nHvordan man laver en insulinbehandlingstilsyn - trin for trin procedure:\nBestem om du har brug for forlængede insulininjektioner om natten.\nHvis der kræves injektioner af langvarigt insulin til natten, skal du derefter beregne startdoseringen og justere den derefter i de følgende dage.\nBestem, om du har brug for forlængede insulininjektioner om morgenen. Dette er det sværeste, fordi for forsøget skal du springe over morgenmad og frokost.\nHvis du har brug for injektioner af langvarigt insulin om morgenen, skal du derefter beregne den indledende insulindosering for dem, og juster den derefter inden for få uger.\nBestem, om der skal bruges hurtige insulinskud inden morgenmad, frokost og aftensmad, og i givet fald før hvilke måltider de er nødvendige for, og for hvilke - ikke.\nBeregn startdoser af kort eller ultrakort insulin til injektioner før måltider.\nJuster doser af kort eller ultrakort insulin før måltider, baseret på tidligere dage.\nGennemfør et forsøg for at finde ud af, hvor mange minutter før måltider du skal injicere insulin.\nLær at beregne doseringen af kort eller ultrakort insulin til tilfælde, hvor du skal normalisere forhøjet blodsukker.\nSådan opfyldes punkt 1-4 - læs artiklen "Lantus og Levemir - insulin af den forlængede handling. Normaliser sukker om morgenen på tom mave. " Sådan udføres afsnit 5-9 - læs artiklerne "Ultrashort insulin Humalog, NovoRapid og Apidra. Human short insulin "og" Insulin shots before meals. Sådan reduceres sukker til normal, hvis han steg ". Du skal også studere artiklen "Behandling af diabetes med insulin." Hvad er typerne af insulin. Regler for opbevaring af insulin. Husk igen, at beslutninger om behovet for injektioner af langvarigt og hurtigt insulin laves uafhængigt af hinanden. En patient med diabetes har kun brug for forlænget insulin om natten og / eller om morgenen. En anden viser kun hurtige insulinskud inden måltiderne, så sukkeret efter spisning vil være normalt. For det tredje har du brug for forlænget og hurtigt insulin samtidig. Dette bestemmes af resultaterne af total selvovervågning af blodsukker i 7 på hinanden følgende dage.\nVi har forsøgt at forklare på en let og forståelig måde, hvordan man korrekt udformer en insulinbehandling regime for type 1 og type 2 diabetes. At bestemme hvilket insulin der skal prikke, på hvilket tidspunkt og i hvilke doser, skal du læse flere lange artikler, men de er skrevet på det mest forståelige sprog. Hvis du har spørgsmål, så spørg dem i kommentarerne, og vi vil reagere hurtigt.\nBehandling af type 1 diabetes med insulininjektioner.\nAlle patienter med type 1-diabetes, bortset fra dem med en meget mild sygdom, bør modtage hurtige insulininjektioner før hvert måltid. Samtidig har de brug for injektioner af langvarigt insulin om natten og om morgenen for at opretholde normalt fastsocker. Hvis du kombinerer det forlængede insulin om morgenen og aftenen med injektioner af hurtigt insulin før et måltid, så kan du mere eller mindre præcist simulere arbejdet i en frisk persons bugspytkirtlen.\nLæs alle materialer i "Insulin til behandling af type 1 og type 2 diabetes" blok. Vær særlig opmærksom på artiklerne "Udvidet insulin Lantus og Glargin. Medium NPH insulin protafan "og" Injektioner af hurtigt insulin før måltider. Sådan sænkes sukker til normal, hvis det hoppede. " Du skal have en god forståelse af, hvilket langvarigt insulin der bruges til, og hvorfor det er hurtigt. Lær, hvad en lavbelastningsmetode er at opretholde helt normalt blodsukker, mens du laver lave doser insulin.\nHvis der er fedme på baggrund af type 1 diabetes, kan du være nyttige tabletter Siofor eller Glyukofazh for at reducere doseringen af insulin, og det var lettere at tabe sig. Tal venligst om disse piller med din læge, ikke ordiner dem alene.\nInsulin og piller til type 2 diabetes\nSom det er kendt, er hovedårsagen til type 2-diabetes en nedsat følsomhed for celler til insulinets virkning (insulinresistens). I de fleste patienter med denne diagnose fortsætter pancreasen med at producere sit eget insulin, nogle gange endda mere end hos raske mennesker. Hvis dit blodsukker springer efter et måltid, men ikke for meget, kan du prøve at erstatte de hurtige insulinskud, før du spiser med metformin tabletter.\nMetformin er et stof, som øger følsomheden af celler til insulin. Det er indeholdt i tabletterne Siofor (hurtig virkning) og Glucophage (vedvarende frigivelse). Denne mulighed er af stor begejstring hos patienter med type 2-diabetes, fordi de er mere tilbøjelige til at tage piller, end de gør insulinskud, selv efter at de har mestret teknikken for smertefrie injektioner. Før du spiser, i stedet for insulin, kan du prøve at tage hurtigtvirkende Siophore tabletter, der gradvist øger dosis.\nDu kan begynde at spise ikke tidligere end 60 minutter efter at have taget pillerne. Det er nogle gange mere hensigtsmæssigt at injicere kort eller ultralyd insulin før du spiser, så du kan begynde at spise i 20-45 minutter. Hvis sukkeren efter måltidet, på trods af modtagelsen af den maksimale dosis Siofor, stadig stiger, er der behov for insulinskud. Ellers vil komplikationerne af diabetes udvikle sig. Efter alt har du allerede mere end nok sundhedsproblemer. Der var ikke nok til at tilføje amputation af benet, blindheden eller nyresvigt. Hvis der er tegn, så behandl din diabetes med insulin, gør ikke noget dumt.\nSom med type 2-diabetes nedsættes dosis insulin med piller\nI type 2-diabetes skal du bruge tabletter sammen med insulin, hvis du er overvægtig, og dosen af langvarigt insulin om natten er 8-10 U eller mere. I en sådan situation vil de rette diabetespiller lette insulinresistensen og hjælpe med at reducere insulindosering. Det ser ud til, hvad er brugen af dette? Efter alt skal du stadig gøre injektioner, uanset insulindosis i sprøjten. Faktum er, at insulin er det vigtigste hormon, som stimulerer fedtaflejring. Store doser af insulin forårsager vægtforøgelse, hæmmer vægttab og yderligere øger insulinresistens. Derfor vil dit helbred være væsentlige fordele, hvis du formår at reducere doseringen af insulin, men ikke på bekostning af stigende blodsukker.\nHvad er ordningen for at bruge tabletter med insulin til type 2-diabetes? Først og fremmest begynder patienten at tage Glucophage tabletter til natten med sin injektion af langvarigt insulin. Dosis Glucophage øges gradvist, og dosen af langvarigt insulin forsøges at blive sænket om natten, hvis målinger af sukker om morgenen på tom mave viser at dette kan gøres. Det anbefales at tage Glyukofaz til natten, og ikke Siofor, fordi det virker længere og varer hele natten. Glucophage er også meget mindre almindeligt end Siofor, forårsager fordøjelsesproblemer. Når dosis Glyukofazh gradvist er øget til det maksimale, kan du tilføje pioglitazon til det. Måske vil dette bidrage til yderligere at reducere doseringen af insulin.\nHvis du tager pioglitazon med insulinindsprøjtninger, skal du øge risikoen for hjertesvigt lidt. Men Dr. Bernstein mener, at den potentielle fordel opvejer risikoen. I hvert fald, hvis du bemærker, at dine ben svulmer lidt, skal du straks holde op med at tage pioglitazon. Det er usandsynligt, at Glucophage vil forårsage alvorlige bivirkninger, bortset fra fordøjelsessygdomme og sjældent. Hvis det som følge af at tage pioglitazon ikke er muligt at reducere doseringen af insulin, så annulleres den. Hvis det på trods af at man fik den maksimale dosis af Glyukofazh for natten, ikke lykkedes at reducere dosen af langvarigt insulin, annulleres disse tabletter også.\nDet er hensigtsmæssigt at huske, at fysisk kultur øger følsomheden af celler til insulin mange gange kraftigere end nogen form for piller til diabetes. Lær, hvordan du træner med glæde i type 2-diabetes, og begynder at flytte. Fysisk kultur er en mirakelbehandling for type 2-diabetes, som er på andenpladsen efter en lavt kulhydratindhold. Afvisning af insulinindsprøjtninger opnås hos 90% af patienterne med type 2-diabetes, hvis du følger en lavt kulhydrat kost og samtidig trækker i motion.\nEfter at have læst artiklen lærte du at lave en ordning for insulinbehandling i diabetes, det vil sige at træffe beslutninger, hvilket insulin der skal prikke, på hvilket tidspunkt og i hvilke doser. Vi beskrev nuanserne af insulinbehandling for type 1 diabetes og type 2 diabetes. Hvis du vil opnå en god kompensation for diabetes, er det så tæt som muligt på dit blodsukker normalt, så skal du nøje finde ud af, hvordan du bruger insulin til dette. Vi bliver nødt til at læse et par lange artikler i "Insulin i behandlingen af type 1 og type 2 diabetes" -blokken. Alle disse sider er skrevet som klare og tilgængelige for personer uden medicinsk uddannelse. Hvis der er spørgsmål, kan du spørge dem i kommentarerne - og vi svarer straks.\nHvordan påvirker koffein blodsukkerniveauer?\nSådan tager du Diabeton MB (60 mg) og dets analoger


Beskrivelse af Årets Fugl spidsnæb\nDansk navn: Rødhovedet Amadine\nFuldvoksen størrelse: Længde 13 cm\nAnbefalet størrelse og indretning af anlæg eller bur.\nEt godt udendørsvoliereanlæg er 100 cm i bredden, 200 cm i længden og 180-200 cm i højden. Volieren forsynes med sluse, for at forhindre bortflyvning, og med siddepinde af naturmateriale, og en afdeling, forsynes med tæt opsatte fyrregrene, og beskyttet mod blæst og regn. Bundmateriale under faste opholdssteder skal let lade sig rengøre. Foder – og drikkeskåle skal placeres således, at fuglenes ekskrementer ikke havner deri.\nEt indendørs ophold for 1 par fugle kan bestå i et kassebur på 100 cm i længden 40 cm i bredden og 50 cm i højden. Buret er lukket på alle sider på nær fronten, der består af trådgitter og forsynes med naturgrene og et bundmateriale, der let lader sig rengøre. Foder – og drikkeskåle placeres således, at fuglenes ekskrementer ikke havner deri.\nSærlige pasningsbehov, herunder særlige krav til temperaturforhold.\nDa det er en tropefugl, spænder temperaturen sig fra 10-25 grader, alt efter årstid. Fuglen befinder sig bedst ved ca. 15 grader med ringe luftfugtighed. Da fuglen er forholdsvis lille med et forholdsvis hurtigt stofskifte, er det i den mørke tid nødvendigt at forlænge dagslyset til sammenlagt 12 timer.\nStimulering og behov for motion.\nI naturen spises hel- og halvmodent frø, undertiden små insekter. Som bur – eller volierefugl tilbydes en færdigblandet tropeblanding. De kan også tilbydes opblødt frø (et frø, der har stået i vand et døgn og derefter skylles grundigt, hvorefter det sættes til afdrypning i et døgn). Derforuden tilbydes melorme, som levende foder. Der kan også anvendes frosne ”Pinkies” (spyfluelarver). Rent drikkevand gives hver dag. Alt foder, på nær tørt frø, fjernes senest efter 1 døgn, eller før, hvis det lugter eller ser fordærvet ud. Der må heller ikke mangle Grit. Vitaminer og mineraler gives efter den anvisning, der står på emballagen. Efter årstiden gives grønt, pas på at det er usprøjtet.\nKan holdes sammen med andre fugle af samme størrelse og robusthed. Undgå artsfæller.\nHar man et par er det mest nærliggende at prøve at få dem til at yngle, hvilket er en mulighed. Reden bygges i en fyrregren eller i en færdigkøbt lukket kurverede. Reden fores med halvtørt græs eller kokostrevler, dyrehår og små stykker bomuldsgarn ca. 1½ til 2 cm i længden. I reden lægges 5-6 hvide æg, og der ruges i ca. 14 dage. Ungerne bliver i reden ca. 24 dage efter klækningen. Efter yderligere 3 uger er ungerne selvstændige og bør da fjernes fra forældrene. Ofte kan den gamle han ikke tolerere sine egne sønner. Forældrene mader i starten de nyklækkede unger, der efterhånden bliver mere og mere selvstændige og slutter med at spise selv. Ved flytning af ungerne anbefales et kassebur med samme indretning og samme foder som hidtil.\nDen sunde fugle har stram glansfuld fjerdragt og blanke klare øjne. Den er konstant på opdagelse i buret. Er der en hvileperiode, sidder den på et ben med hovedet under en vinge. Den syge fugl har matte, delvis lukkede øjne, oppustet, pjusket fjerdragt og er ofte snavset ved gattet. Den sidder ofte i foderskålen, uden der sker noget. Når den hviler eller sover, foregår det på begge ben. Opdages en syg fugl er en varmelampe førstehjælp, hjælper dette ikke tages til dyrlægen med fuglen.\nHan: hoved, kind og strube rød. Ryg, vinger og overhaledækfjer gråbrune med talrige hvide pletter. Bug lys, underhaledækfjer grå med sorte tværstriber. Næb hornfarvet, øje mørkebrunt og ben kødfarvede.\nHun: Mangler hannens røde farve på hoved, kind og strube.\nUdbredelse Geografi: Rødhovedet Amadine lever i Luanda, Angola og Sydafrika.\nBiotop: Åbent græslandskab, tørre græsarealer. Begge områder med spredte træer.\nLovgivning og dokumentation. Der er ingen lovregler for hold af den.\nDenne pasningsvejledning er for hold af fugle som familie- eller hobbydyr. Disse fugle kan eventuelt holdes forsvarligt på andre måder end beskrevet i denne vejledning.\nDenne pasningsvejledning er lavet af Jørgen Erik Petersen, Landsorganisationen Danske Fugleforeninger (ldf-net.dk) med støtte fra Dyrevelfærdspuljen, 2014.


8. januar 2014 kl. 12:24 #203930\nMed de tal du oplyser vil du have et rådighedsbeløb på 3800 kr/md hvis vi regner med thsv’s 1000 kr/md til vedligeholdelse. Det er så også et relativt lavt beløb vil jeg mene, men det afhænger helt af ejendommens stand og alder. Som minimum så skal du have hænderne rigtig godt skruet på for at undgå dyre håndværkerregninger for de penge har du ikke.\nHvad opvarmning angår så SKAL du varme huset tilstrækkeligt op for at undgå skimmelsvamp og heraf dyre fugtskader. 20 grader er passende i den sammenhæng.\nUmiddelbart synes jeg at der er lige optimistisk nok at købe huset på den baggrund. Dine 100K får hurtigt ben at gå på til udbetaling, flytning, istandsættelse, møbler, haveredskaber, advokat, ejerskifteforsikring, tinglysning af lån osv osv.


⇒ Billige Flydende Gulve på nettet – Se hele listen her\nAdskillige online forretninger foreslår til alt held alverdens billige leveringsmuligheder til flydende gulve. En af dem der er mest populær er i vore dage levering til et afhentningssted, fordi det så er super fleksibelt for dig at kunne hente dine produkter på et valgfrit tidspunkt. Fragtmuligheden er altså meget fleksibel, og desuden desuden den billigste slags levering.\nDu burde endvidere overveje at vælge udbringning hjem til dig privat eller til når du er på job. Fragtmuligheden bliver ofte lidt mere omkostningsfuld, men samtidig meget fremkommelig ved køb af flydende gulve online. Den billigste mulighed for levering vil dog altid vise sig at være at du selv henter varerne, hvilket dog kræver at du opholder dig med kort afstand til internet firmaets byggemarked, fx Harald Nyborg, Bauhaus, Silvan eller Jem og Fix.\nAntal dages levering på flydende gulve er naturligvis rigtig essentiel ifald vi har brug for pakken inden for kort tid, og af den grund er det uden tvivl afgørende at du ser det estimerede leveringstidspunkt for flydende gulve. De fleste online selskaber – fx Bauhaus, Silvan, Jem og Fix og Harald Nyborg – byder på billig levering på næste hverdag på en masse varenumre online, hvilket afhænger af at bestillingen køres igennem før et bestemt tidspunkt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få produkterne på posthuset inden lagermedarbejderne får fri.\nIndtil flere internet handler yder levering uden betaling på flydende gulve online, men i reglen er det under betingelse af at der handles for en konkret pris. I øvrigt kan man snuppe den billigste metode til levering, som mange gange vil blive at få fragtfirmaet til at køre dine varer til en pakkeshop.\nDe fleste webshops giver click-and-collect hvor man køber billig flydende gulve online men selv henter i butikken. For eksempel Bauhaus, Jem og Fix, Stark, XL-Byg, Silvan, Harald Nyborg, 10-4, Davidsen og Bygma. Byggemarkederne yder blandt andet click-and-collect på flydende gulve i disse områder:\nNakskov, Ballerup, Frederikssund, Kolding, Skanderborg, Dragør, Albertslund, Lillerød, Værløse, Hobro, Rødovre, Vejle, Fredericia, Hvidovre, Rønne, Nørresundby, Holstebro, Charlottenlund, Nærum, Herlev, Vallensbæk, Varde, Roskilde, Næstved, Haderslev, Skive, Randers, Glostrup, Vanløse, Farum, Odense, Grenaa, Lystrup, Risskov, Esbjerg, Frederiksværk, Odder, Aarhus, Thisted, Jyllinge, Nyborg, Horsens, Gentofte, Kalundborg, Hørsholm, Svendborg, Ølstykke, Slagelse, Solrød Strand, Frederikshavn, Nykøbing Falster, Herning, Gladsaxe, Hillerød, Brabrand, Allerød, Hjørring, Lyngby, Middelfart, Holbæk, Aabenraa, Hedensted, Aalborg, Helsingør, Åbyhøj, Struer, Kokkedal, Birkerød, Ikast, Ishøj, Viborg, Haslev, Korsør, Silkeborg, Greve, Køge, Tårnby, Sønderborg, Rudersdal, Stenløse, Frederiksberg, Vordingborg, Brønshøj, Tilst, Højbjerg, Hedehusene, Virum, Brønderslev, Brøndby, Søborg, Valby, København, Taastrup, og Ringsted, .\nClick-and-collect for flydende gulve er en mulighed i samtlige områder af Danmark: Jylland (Midtjylland, Sønderjylland, Nordjylland, Vestjylland, Syddanmark, Østjylland, Sydjylland), Sjælland (Østsjælland, Sydsjælland, Vestsjælland, Falster, Amager, Lolland, Midtsjælland, Bornholm, Nordsjælland, Hovedstaden) og Fyn (Vestfyn, Nordfyn, Midtfyn, Østfyn, Sydfyn).\nNår vi ser på statistikkerne står det markant, at folk tit kigger efter eksempelvis billig flydende gulve og flydende gulve online. Vi ser derudover mange gange netshoppere søge efter eksempelvis flydende gulve priser, køb flydende gulve og flydende gulve tilbud, plus de kendte byggecentre som Silvan, Harald Nyborg, Davidsen, Jem og Fix, XL-Byg, Bygma, 10-4, Stark og Bauhaus.\nDet er jo usædvanlig let for internetbrugere at søge sig frem til priser på billige flydende gulve online på diverse e-forhandlere, og altså har langt de fleste webbutikker fundet det uundgåeligt at mindske udsalgspriserne på flydende gulve betydeligt, og endda tilbyde fri fragt.\nDog kan det imidlertid blive tiden værd at prøve et par forskellige netbutikker efter billige priser på flydende gulve online inden du placerer ordren, sådan at du er skråsikker på at antage den mindst kostelige pris. Kig ikke kun hos de store byggekæder som 10-4, Bauhaus, Davidsen, Bygma, Harald Nyborg, Silvan, Stark og Jem og Fix.\nMan bør trods alt ikke glemme, at hvis en e-butik sælger billige flydende gulve online til salg for en salgspris der er kolossalt billig, så kunne det i nogle tilfælde være et faresignal om en uærlig internet shop. Køb med gængse betalingskort er trods alt inkluderet i en orden, som skærmer kunden overfor uærlige internet virksomheder.\nVi slår generelt et slag for betalinger med kort eller MobilePay. Som alternativ burde du drage nytte af et afbetalingstilbud som fx ViaBill, forudsat du vil godtgøre regningen på flydende gulve over en periode. Dette tilbydes som regel i online nichebutikker, i modsætning til de velkendte byggecentre som fx XL-Byg, Davidsen, Harald Nyborg, Jem og Fix, 10-4, Bygma, Bauhaus og Silvan.\nNår vi ser på tallene står det markant, at internet shoppere jævnligt søger for eksempel flydende gulve priser og flydende gulve online. Vi ser desuden tit online shoppere søge efter eksempelvis køb flydende gulve, flydende gulve tilbud og billig flydende gulve.\nTrustpilot fremskaffer absolut solide genveje til at dechifrere mange forhenværende forbrugeres opfattelser og derfor kan det anbefales, at du gransker internet forhandlerens kritik forud for at du lægger din bestilling på billige flydende gulve online.\nFacebook tilbyder også fuldstændig fremragende chancer for at få indtryk af internet forretningens kundefokus. I øvrigt er der endda netbutikker hvor kunder kan notere en evaluering af virksomhedens service, hvilket ligeledes burde drages fordel af til at få et indtryk af tilfredsheden hos kunderne.\nInden nogen køber billige flydende gulve online hos en shop kunne man helt sikkert gennemløbe netbutikkens forretningsvilkår, dog er det mange gange ikke særlig interessant, i særdeleshed på de udbredte byggecentre som Stark, Silvan, Jem og Fix, 10-4, Bygma, Harald Nyborg, XL-Byg, Bauhaus og Davidsen.\nEt andet alternativ kan derfor være at granske om online webshoppen er støttet af e-mærket, grundet at det længe har været en tryghed om at online butikken følger dansk lovgivning, tillige med at forretningen hyppigt vurderes af eksperter der har meget erfaring med de gældende regler.\nDesuden giver det dig genvej til hjælpende service, når du udsættes for besvær med din shopping med flydende gulve. Ligeledes er det klogt at kunden er opmærksom på de fundamentale betingelser der indvirker på bestillingen af flydende gulve online, som fx den returneringsret online forretningen tilbyder.\nI relation til det er det i øvrigt vigtigt, at man stadigvæk beholder sin kvitteringsmail, således man til enhver tid kan bevidne sit køb af flydende gulve, uagtet om man køber fra Bauhaus, 10-4, Harald Nyborg, Silvan, Stark, Davidsen, XL-Byg, Bygma eller Jem og Fix.


Lyntog kan kvæle flymarkedet - STANDBY.dk\nLyntog kan kvæle flymarkedet\nHvis en togrejse mellem Oslo og København varede godt tre timer, ville kun meget få have behov for at rejse med fly, viser en undersøgelse, som tager udgangspunkt i, hvad de norske flypassagerer lægger vægt på.\nAnalysefirmaet Urbanet har undersøgt markedet for hurtige tog mellem Oslo og København og Oslo – Stockholm via Göteborg for EU-projektet COINCO Nord. Og resultaterne er tydelige.\nIfølge daglig leder Bård Norheim i Urbanet, vil selv dagens tog, blot med lidt bedre fremkommelighed på strækningerne, kunne tage halvdelen af dagens flymarked. Dersom et virkeligt højhastighedstog kom på sporet, med godt tre timer fra dør til dør, vil hele flymarkedet være udkonkurreret.


Hvad planen for en mini-forfatning egentlig er ved den finske statsminister og andre allerede. Offentligheden må dog ikke vide det.\nDet har Vanhanen spurgt de øvrige regeringschefer om. Under middagen ved sidste uges topmøde i Bruxelles fortalte han lidt om svarene. Altså lidt. Og kun til dem som sad med rundt om middagsbordet.\nTil medierne sagde Vanhanen at der er behov for forandringer, at nye forhandlinger ikke skal begynde helt forfra, og at der er et fælles ønske om at bevare så meget som muligt af den forfatning som er blevet afvist i Holland og Frankrig.\nDet var ikke rigtig noget spændende nyt at skrive hjem om.\nIngen tid til åbenhed og debat\nHvorvidt stats- og regeringscheferne fik mere at vide, ved ikke andre end dem der var til stede.\nMen manglen på lækkede oplysninger efter middagen tyder på at det fik de måske ikke alligevel.\nEn som vil vide om det passer eller ej, er statsminister Anders Fogh Rasmussen.\nPå et pressemøde efter topmødemiddagen, klappede Fogh sig for brystet og sagde at han havde fået en redegørelse fra Vanhanens forfatningssamtaler, men at den havde han puttet i sin inderlomme fordi den var fortrolig, og skulle ikke vises frem.\nEn foreløbig konklusion efter det tyske udspil om en ny køreplan, og efter sidste uges topmøde i Bruxelles, bliver derfor at det med åbne diskussioner, »gennemsigtighed« og »borgernes dagsorden« nok ikke er kommet for at blive.\nDen slags ser der ikke ud til at være tid til nu, hvor det er diplomaterne som skal på banen.\nFor snart skal det nemlig gå rigtigt stærkt.\nTallene som presser på\nEU-parlamentet har 732 medlemmer i dag.\nDet tal stiger snart med 18 nye parlamentarikere fra Bulgarien, og 35 fra Rumænien. Så kommer det samlede tal – midlertidigt – op på 785, dog kun til udgangen af den nuværende mandatperiode.\nHvor mange bulgarere og rumænere der derefter bliver plads til, og hvor mange pladser de nuværende lande skal afstå for at give plads til de nye, er ganske uklart i dag.\nNice-traktaten sætter en øvre grænse for folkevalgte på 732.\nDet nedstemte forslag til forfatning havde en grænse på 750.\nSå uden en aftalt (og ratificeret) ny øvre grænse, vil valget i juni 2009 medføre indkøb af en del returbilletter til EU-parlamentarikere som må vinke farvel til Bruxelles og Strasbourg.\nUden en forfatning, eller ny traktat mister Danmark 1 af de 14 mandater i Parlamentet ved valget 2009.\nKommissionen har 25 medlemmer i dag, en for hvert medlemsland.\nFra årsskiftet tiltræder Meglena Kuneva fra Bulgarien og Leonard Orban fra Rumænien. Så vil tallet stige til 27.\nMen det går kun til november 2009. Den næste Kommission skal, ifølge Nice-traktaten, have færre medlemmer end antallet af medlemslande, men der er bare ikke sagt noget om hvem eller hvor mange som skal afstå sin plads.\nDen afviste forfatning siger at antallet af kommissærer skal svare til to tredjedele af antallet af medlemslande – men først fra 2014, og med den tilføjelse at den begrænsning af antallet af kommissærer kan laves om, hvis alle medlemslande er enige.\nSå uden en ny aftalt (og ratificeret) beslutning om Kommissionens størrelse er der lagt op til alvorligt rivegilde i efteråret 2009.


Forløbsprogram for lænderyglidelser passer ikke ind i praksissektoren - Dagens Medicin\nForløbsprogram for lænderyglidelser passer ikke ind i praksissektoren Medarbejdere bakker op om forløbsprogram for lænderyglidelser, men det er endnu kun blevet implementeret i lille omfang i praksissektoren, viser evaluering fra KORA.\nMedarbejdere og ledelse i kommuner og på hospitaler kender til forløbsprogrammet for lænderyglidelse. Til gengæld kender de praktiserende læger, kiropraktorer og fysioteraputer ikke programmet særlig godt, viser KORAs evaluering af Region Hovedstadens implementering af forløbsprogram for lænderyglidelser. Det betyder, at programmet kun i begrænset omfang når ud og gavner målgruppen af patienter med nyopståede lænderygsmerter. Til spørgsmålet […]


Nabovold og en nøgen skrænt - politiken.dk\nNabovold og en nøgen skrænt\nTo læsere har brug for råd om beplantning til skrænter. Svarene er som plantestederne forskellige. Dog indgår hvidtjørn i begge, og det er der en god grund til.\nMin gode nabo entrepenøren har i forståelse med sin fantastisk forstående nabo planer om at parkere gummigeder og rendegravere op til min grund. I den forbindelse har jeg fået ham til at lave en jordvold i skellet som basis for en beplantning, der skal skjule isenkrammet mest muligt. Jord-volden er ca. 2 m høj og 15 m lang. Min tanke er at plante bøgetræer med ca. 1,5 meters mellemrum. De skal vokse tæt sammen uden at blive til kæmper og i øvrigt passe sig selv uden beskæring. Er det rigtigt tænkt? Så har jeg tænkt bare at så græs imellem - dels på grund af udseendet, men også i høj grad for at holde på voldens jord, som er ca. 45 grader i hældning. Har du et forslag til en speciel græssort eller evt. et alternativ, som er inden for økonomisk fornuftige rammer. Bunddækket skal i princippet være 'selvpassende', bortset fra fjernelse af tidsler, nælder og lignende. Mats Letén, Horsens\nSvar: Jeg synes ikke, at du har tænkt rigtigt. Hvis du planter bøg med 1,5 meters afstand, vil der for det første gå adskillige år, før rendegraverne og gummigederne bliver skjult. Bøg er længe om at komme i gang, og desuden har jeg svært ved at forestille mig sådan en lille bøgeskov på en vold. Bøg er enten ægte skov eller hæk.\nJeg vil foreslå tjørn i stedet. Ganske almindelig hvidtjørn af den slags, der bruges til hæk, eller som man ser overalt i naturen. Den er robust, hurtig og billig. Hvis du planter tjørn med nævnte 1,5 meters afstand, vil de udvikle sig til smukke buske/træer, som blomstrer vidunderligt hver sommer og danner en masse frugter hvert efterår. Ingen beskæring overhovedet! Og ja, du kan roligt så græs imellem tjørnene. En ganske normal blanding af den slags, man også bruger til græsplæner. I de første par år bør du dog hakke det væk fra tjørnebuskene, for græs er en hård konkurrent til nyplantede buske og træer. Det skal nok blive flot!\nVi bor på en mere end 3.000 kvm stor grund næsten som på Grønland - men noget mindre. Grunden består af et fladt plateau bestående af grus fra istiden og med skrænter ned til en mose med sivskov. Højdeforskellen er ca. 3,5 meter mellem plateau og mose. Grunden er - bortset fra en stor græsplæne og nogle få hindbær- og solbærbuske samt et lille krydderurtebed - ren natur. (Ørnenæbbet er mit vigtigste redskab). Den nordlige skrænt er ca. 50 m lang, og der blev engang omkring 1920 plantet fyr og gran som læhegn mod nord. Disse planter var efterhånden blevet til høje træer, som stod alt for tæt, og efter orkanen Adam besluttede vi, at nu skulle de ned. De er nu omsat til ca. 25 kubikmeter brænde. Tilbage står en næsten nøgen skrænt. Hvad skal vi dog plante på den stejle (45 grader) skrænt, som stort set aldrig ser en solstråle? Taks og andet nåletræ er bandlyst (min far var kirkegårdsgartner, og jeg er vokset op blandt kirkegårdsplanter). Hertil kommer, at grunden er totalomfattet af fredningen af Mølleådalen, og man anser nåletræer som artsfremmede for området. Jeg har tidligere forsøgt mig med hybenroser, men jeg tror ikke, de kan lide jordbunden. De går ud lige så hurtigt, som jeg kan plante. Jordbunden er som sagt grus, og muldlaget oven på skrænten består jo stort set af formuldede nåle, så det er nok en noget sur bund. Vi kunne tænke os nordskrænten tilplantet med noget, som ikke kræver særlig pasning, for skrænten er så stejl, at det er vanskeligt at færdes på den. Har du et godt råd? Ole Hetland, Kongens Lyngby\nSvar: Sjovt, at der kom to spørgsmål om skrænter samme dag. Dog så forskellige, at jeg ikke kan nøjes med ét fælles svar. Din oplysning om den sandede jord og manglende sol er meget afgørende. Når man skal træffe valg om planter, er jordbund og lysforhold altid det første at tage hensyn til, og det undrer mig lidt, at dine hybenroser ikke ville. De plejer at kunne vokse hvor som helst. Selv i den tørreste, mest sandede jord helt ude ved havet. I øvrigt er dit spørgsmål af den ikkebrevkassevenlige karakter. Man skal SE stedet, før man bør udtale sig. Det handler jo ikke om en have, hvor mennesket kan gøre det, mennesket har mest lyst til. Det handler om natur. Derfor er mit første bud, at du skal se dig omkring. Der må være andre skrænter i din nærhed. Andre med samme jord og samme lys. Hvad vokser der på dem? Hvad har naturen selv valgt under disse forhold?\nHvis naturen har svar på det, bør du naturligvis gøre det samme.\nHvis ikke, har jeg følgende, forsigtige bud: Fjeldribs (Ribes alpinum) er en af de mest alsidige og robuste planter, der findes. Det er en busk, som kan blive flere meter høj og bred, men som også kan klippes som hæk, hvis man har lyst til det. Den trives i både lys og skygge. Den vokser flot i god jord, men vokser også (mindre flot) i dårlig jord. Jeg vil foreslå, at du bruger fjeldribs som basisplante på din skrænt. Men der skal også være træer. Træer er roden til alt godt. Træer er uundværlige. Træer er den bedste arv til børnebørnene.\nOg her vil jeg - som i mit svar til Mats Letén - sige hvidtjørn. Det er naturligvis, fordi jeg elsker hvidtjørn. Jeg synes, at det er et af de smukkeste træer, der findes.\nMen jeg ved også, at den kan trives næsten alle steder. I god jord, i dårlig jord, i tør jord og i våd jord. Hvis man beskærer den, kan den blive til et lille træ med stamme, krone og det hele. Hvis man lader være, bliver den til en kæmpebusk med mange stammer. Jeg vil foreslå, at du planter hvidtjørn med ca. 5 meters afstand på din skrænt.\nOg så prikken oven i'et. Egetræer! Eg kan - ligesom hvidtjørn og fjeldribs - vokse alle steder. Man planter eg på den fedeste muldjord og på den magreste sandjord. Plant dem med 5-10 meters afstand. Om 100 år vil de være skræntens smukkeste pryd. Fjeldribs, hvidtjørn og eg. Eftersom der er tale om en større mængde planter, vil jeg anbefale dig at ringe til Hedeselskabet, som er billigere end nærmeste havecenter. Få det gjort i april, som er en god plantemåned. Held og lykke!


Investor - Berlingske Business TV | www.business.dk\nTV Nyheder Investor Aktier Obligationer Investeringsbeviser Valuta Markeder Økonomi Global Brancher Finans Industri Medico Media Fødevarer Transport Digital Detailhandel Green Rådgivning Ejendomme Vækst Karriere Ledelse Arbejdsmarked Navne Business Events Privatøkonomi Bank Bolig Pension Skat Forsikring Brevkassen TV Økonomi Investor Karriere Navne Global Brancher Finans Digital Fødevarer Industri Ledelse Transport Green Premium Events Investor\nMillionærklubben: Guld gav stærkt comebackI går 16:44Aktiespekulant Tom Hougaard fik noget af et comeback i Millionærklubben ved at spekulere tungt i den stigende guldpris.\nMillionærklubben: Skal panelet hoppe i havnen?14.03.15 - 09:20Millionærklubben diskuterer udfaldet af den fest, der i øjeblikke huserer på en lang række aktiemarkeder. En paneldeltager foreslår væddemål, hvor vinderen hopper fuldt påklæd…\nMillionærklubben analyserer ugens aktier08.03.15 - 14:14\nTre gode råd inden du køber NNIT-aktier23.02.15 - 14:13NNIT bliver første store børsnotering herhjemme, siden OW Bunkers kollaps sidste år. Her er Dansk Aktionærforenings tips til private investorer, der overvejer at købe aktier i…\nAktieboble? C20-aktier fortsætter i vejret18.02.15 - 13:42Hovedparten af C20-selskaberne har nu leveret deres regnskabsresultater for 2014, hvilket har ført til aktiestigninger. Men hvor længe kan aktierne fortsætte deres optur? Sydb…\nMillionærklubben samler op på dramatisk uge14.02.15 - 09:25Spekulation mod kronen, græsk turbulens og et Vestas-regnskab, der trods positive takter skuffede markeder. Få eksperternes syn på den dramatiske uge i Millionærklubben.\nMillionærklubben ser på ugens hektiske forsvar af kronen08.02.15 - 15:10En hektisk uge er ved at være omme, som har budt på et hav af regnskaber, græsk charmeoffensiv og et voldsomt angreb på den danske krone. Millionærklubben ser på ugen der gik.\nHer er Asger Aamunds råd til andre investorer28.01.15 - 15:15Som investor har Asger Aamund lagt alle sine æg i én kurv. Det er ikke noget han vil anbefale andre. Hør Asger Aamunds råd til andre investorer.\nAamund ville gerne have beholdt lidt af sit livsværk27.01.15 - 15:38Asger Aamund ville egentlig godt have beholdt en mindre andel af aktierne i selskabet, men det blev han frarådet. Se TV-interview med erhvervsmanden her.\nMillionærklubben analyserer schweizerfrancen24.01.15 - 13:32\nMillionærklubben ser på aktiefesten efter ECB-udspil23.01.15 - 19:11I denne uges udgave af Millionærklubben bliver der stillet skarpt på ECB-udspillet samt valget i Grækenland.\nAnalytiker: Det betyder kobberprisens fald14.01.15 - 14:28Kobberprisen faldt natten til onsdag så drastisk, at handlen med råvaren blev suspenderet i Kina. Ole Sloth Hansen fra Saxo Bank forklarer, hvilken betydning det røde metals d…\nMillionærklubben ser på russisk deroute20.12.14 - 09:31I denne uges udgave af Millionærklubben bliver der stillet skarpt på Rusland samt udviklingen på det danske marked gennem 2014.\nFinans-TV: Retssag mod Østergaard starter15.12.14 - 13:37\nDon Ø: »Det har været seks år med væmmelige overskrifter«15.12.14 - 11:24Flemming Østergaard, tidligere formand for bestyrelsen i Parken Sport & Entertainment A/S mødte mandag formiddag op i Københavns Byret hvor sagen om kursmanipulation blev skud…\nMillionærklubben: Olien sender Lau Svenssen til bunds13.12.14 - 13:56I starten af året fik Lau Svenssen og Lars Persson 250.000 kroner hver, som de med investeringer i aktier har skullet forsøge at få det bedst mulige afkast på. Det er ikke gå…\nFinans-TV: Millionærklubben går tæt på bl.a. Victoria's Secret06.12.14 - 09:55Millionærklubben ser bl.a. på telefusionen mellem Telenor og Telia, succesbrandet Victoria's Secret og endnu en spareplan i SAS.\nMillionærklubben og olieprisen29.11.14 - 13:29Oliepriserne er styrtdykket. Se hvordan Millionærklubben vurderer, at det kommer til at påvirke aktiemarkedet.\nFinans-TV: Røde tal hos ØK20.11.14 - 19:06ØK ramt af nedgang.\nFinans-TV: Bevægelser på det danske aktiemarked20.11.14 - 18:48Berlingske Business' Casper Schrødder orienterer om bevægelserne på det danske aktiemarked.\nFinans-TV: Millionærklubben analyserer aktiemarkederne25.10.14 - 11:00Pernille Enggaard og panelet af investeringseksperter giver tips og fortæller om deres egne investeringer.\nMillionærklubben tager pulsen på aktie-nedturen19.10.14 - 16:43I denne uges udgave af Millionærklubben stiller analytikerne skarpt på den enorme nedtur, der har ramt det danske aktiemarked de seneste uger. Hvor alvorligt er denne rutsjetu…\nAktienedturens epicenter er i Europa16.10.14 - 15:20Årsagen til nedsmeltningen på aktiemarkederne er hovedsageligt bekymring for europæisk økonomi, forklarer Berlingske Business' Casper Schrøder.\nMillionærklubben analyserer ugens aktier14.10.14 - 11:56\nFinans-TV: Millionærklubben analyserer aktiemarkedet07.10.14 - 14:42\nKina åbner op for udenlandske investorer06.10.14 - 22:30I løbet af efteråret bliver det muligt for private investorer at købe aktier i kinesiske selskaber. Det sker som et led i en reformproces i det store land mod Øst.\nB&O er en ren yoyo02.10.14 - 11:06Nye skuffende regnskabstal fra B&O udstiller designikonets massive problemer. Business-nyhedschef Peter Suppli Benson ser på baggrunden for B&O's dårlige tal.\nFinans-TV: Millionærklubben analyserer Alibabas børsnotering20.09.14 - 08:16\nAktietips fra Millionærklubben efter en »møguge«13.09.14 - 08:1517 Finans - fre 12. sep. Se eksperterne fra Radio24syvs Millionærklubben komme med tips om aktieinvestering.\nKøb aktier i Rusland på trods af uro10.09.14 - 17:26Selvom sanktionerne mod Rusland har fået et nøk mere, så er der stadig gode investeringer at gøre i landet, mener direktør i Absolon Invest.\nMillionærklubben nu på TV10.09.14 - 13:59Se eller gense fredagens premiere på Millionærklubben som TV-program. Programmet stiller i denne omgang skarpt på de internationale aktiemarkeder\nAnalytiker: Forsigtig opjustering fra Vestas20.08.14 - 09:43Trods opjustering er Vestas' forventninger til resten af regnskabsåret stadig meget konservative. Det mener Alm. Brands Vestas-analytiker.\nSpar tusindvis af kroner på at bruge din pension rigtigt30.05.14 - 22:30Ifølge beregninger fra Nordea kan du få flere hundrede tusinde kroner ekstra udbetalt som pensionist, hvis du bare du følger nogle ret enkle råd. Få dem her.\nHvorfor giver storkapitalen penge til kunsten?26.05.14 - 16:52Investeringsfirmaet Skagen Fondene har sat godt 1 mio. kr. af til at sponsorere smalle bøger de kommende år. Pengene går blandt andet til en ny anmelderrost bog.\nEr aktiemarkedet fyldt med briste-klare bobler?20.05.14 - 13:22De ledende strateger i landets to største banker, Henrik Drusebjerg fra Nordea og Frank Øland, Danske Bank giver deres bud på udviklingen på aktiemarkederne i resten af 2014.\nErhvervskommentator: Her er Icopals udfordringer og muligheder19.05.14 - 22:30Icopal skal have nye ejere, og dem skal de finde på fondsbørsen, fortæller erhvervskommentator Jens Christian Hansen.\nSådan udlever du eksporteventyret i Pakistan13.05.14 - 17:00Pakistan er i følge Jesper Møller Sørensen, ambassadør i Pakistan, et attraktivt eksportmarked for danske virksomheder. Her fortæller han om fordelene, udfordringerne, og om h…\nTV: Sådan vil fondsbørsen lokke flere virksomheder til07.05.14 - 22:30Fondsbørsen i København, Nasdaq OMX sætter nu gang i tiltag, der skal få flere små - og mellemstore virksomheder til at lade sig børsnotere. Hør noteringschef Carsten Borring …\nDark pools hærger Wall Street12.04.14 - 07:3640 pct. af alle amerikanske aktie-handler, gennemføres nu i såkaldte dark pools, som er aktiehandel uden om det officielle marked. Stifter af selskabet Liquidnet, Seth Merrin,…\nØkonom: Fortsat momentum i danske aktier01.04.14 - 14:30Fra årets start lagde de danske aktier sig overhalingsbanen og susede udenom resten af Europa. Fremadrettet kører vi dog i et lavere gear, men ikke i hverken bak- eller slæbeg…\nMærsk forudser gråt 201427.02.14 - 09:05Mærsk leverede et 2013-regnskab over det forventede og tjente 21, 2 mia. kr. efter skat. Mindre positiv er udsigten for 2014, hvor topchef Nils Smedegaard Andersen ikke rigtig…\nAktieekspert: C20-selskaber i fin form06.02.14 - 07:15Halvvejs igennem den danske regnskabsæson er dommen entydig klar: Danske virksomheder er verdensmestre til det de laver, og selskaberne er i fin form.\nEkspert om aktieuro: Dette er ikke en korrektion05.02.14 - 14:44Det er værd at spænde sikkerhedsbæltet, hvis man flyver rundt på aktiemarkederne for tiden. Men det er alt for tidligt at tage iltmasken på og evakuere flyet. Det vurderer inv…\nNordea: 2014 er den risikovillige investors år11.12.13 - 08:31Hvor og hvordan skal du investere dine penge i 2014? Nordeas seniorstrateg Henrik Drusebjerg giver sit bud på investeringsåret 2014.\nSparekassen Himmerland og Hobro fusionerer28.10.13 - 13:33\nTV: Parken kommer i fokus28.10.13 - 09:24\nTV: Novo Nordisk tilbagekalder 3 mio. insulinpenne28.10.13 - 08:48\nØget omsætning i C20-indekset28.05.13 - 08:5522 finans - man 27. maj\nBliver Matas døråbneren på børsen?28.05.13 - 07:26Alt er lagt til rette til en børsnotering af de stribede Matas-butikker. Holder de nuværende høje aktiepriser bliver det inden sommerferien. Det vil dog næppe sparke døren ind…\nTyskland tæt på nedgradering06.12.11 - 13:26\nUSA undgår betalingsstandsning i 11. time01.08.11 - 12:58Efter måneders tovtrækkeri annoncerede den amerikanske præsident Barack Obama natten til mandag dansk tid, at der er indgået en aftale om en forøgelse af statens gældsloft sam…\nLøbet er kørt for Engel19.06.11 - 17:53Kun få tror, at Vestas-topchefen Ditlev Engel overlever det enorme pres og den kritik, han er udsat for lige nu. Det kan bane vej for Daniscos afgående topchef Tom Knutzen som…\nTV: Ugens vinder var ellers dømt ude03.06.11 - 07:40NKT-ordre kom som en overraskelse. Nu er kabelselskabet skudt op blandt de store.\nTV: Storbankens kronprins skuffer03.06.11 - 07:28Danske Banks Tonny Thierry Andersen skal slå i bordet, når han får chancen. Men det gør han ikke - endnu.\nTV: Aktieugen30.05.11 - 14:11Vi går en kort uge i møde, hvor fokus vil ligge på Grækenland og USA.\nDSB giver endnu en topdirektør sparket05.05.11 - 13:22\nTV: Tunge regnskaber vælter ind02.05.11 - 15:44Ugen igennem kommer der regnskaber fra mange væsentlige C20-virksomheder, bl.a. Vestas, Coloplast og TDC. Også udlandet er klar med store offentliggørelser. Fra USA kommer der…\nBin Ladens død kan give aktie-optimisme02.05.11 - 14:15Aktie-strateg fra Danske Bank, Rikke Greve analyserer, hvilke mulige konsekvenser Osama Bin Ladens død kan have for aktiemarkedet .\nDSBFirst skandale koster 725 millioner14.04.11 - 11:35Video fra dagens pressemøde. 14-04-2011 Ritzau TV.\nUgens Tabere: Hør hvem som er ugens taber i dansk erhvervsliv08.04.11 - 15:50Erhvervskommentator Jens Christian Hansen giver et bud på ugens tabere, og overraskende er det, at Claus Hjort Frederiksen er én af dem. Business TV 7-4- 2011\nATP Direktøren: Sådan sætter man sit hold06.04.11 - 07:37Lars Rohde, Direktør i ATP giver råd til hvordan man som leder sætter sit hold. Kilde: Business TV 6-4-2011.\n01.04.11 - 08:47\nTV: En kampagne gør det ikke alene31.03.11 - 07:14Det vil tage 5-10 år før Danske Bank igen har sit gode ry tilbage, mener Business-kommentator Jens Chr. Hansen. Business TV 31-03-11.\nFinans-TV: Mærsk: Det største udbytte i selskabets historie Video:\nFinans-TV: Rohde har solgt skatkammerbeviser Video:\nFinans-TV: Bevægelser på aktiemarkedet Video:\nFinans-TV: Nationalbanken sælger igen skatkammerbeviser Video:\nAne Uggla: "Jeg vil slet ikke sammenligne mig med med min farfar eller far. De var fyrtårne." Seneste nyt fra Business.dk\n02:45SAS tørner sammen med sine piloter\n22:30Nyhedsanalyse: Hov, SAS! Var det virkeligheden, der fløj forbi der?\n22:30»Pilot-aftale er afgørende for SAS«\n22:30SAS tørner sammen med sine piloter\n21:15Pram advarer mod at »malke« Mærsk\n21:15Mærsk-formand forsvarer konglomerat-ideen\n20:15Vestas har slået hånden af troløse banker\n19:01TV: Finans-TV: Første udbytte i 12 år hos Vestas\n18:55TV: Finans-TV: Mærsk: Det største udbytte i selskabets historie\n18:42TV: Finans-TV: Rohde har solgt skatkammerbeviser\n18:36TV: Finans-TV: Bevægelser på aktiemarkedet\n18:08Påvirker legetøjet, du giver din datter, hendes fremtid?\n17:00Konverteringsbølge i sigte: Skal du vælge 1,5 eller 2 pct. lån?\nHvad gør du, når strategien skal lægges, ændres eller justeres?\nSkat erkender fejl om grundskat\nRøde Kors vil fordele flygtninge efter kompetencer\nCykeleksperter forventer Riis-comeback til cykelsporten\nMors biograf-efterlysning bliver delt igen og igen: Undskyld, mine teenage-piger var grove og respektløse\nLæge bad straks forældrene om at finde kameraet frem, da han så ultralydsbilledet\nTinkov på Twitter: Riis er en dygtig sportsdirektør, men..\nNår cirkus er mere end underholdning\nWeekendens lagersalg (uge 47)\nNatklub-prinser fejrer fødselsdag med Lord Siva og Ukendt Kunstner\nBanksy graffiti i New York


-1684: Ertholmene i fordums tid | Søfæstning Christiansø\nØgruppen Ertholmene har i umindelige tider haft betydning, fordi strædet mellem Christiansø og Frederiksø har været brugt som havn – med et indløb i syd og et indløb i nord kunne havnen anløbes uanset, hvordan vinden stod.\nI perioder, hvor der var fred, blev øernes naturlige havn benyttet af bornholmske og svenske fiskere, der opholdt sig på øerne i sommerhalvåret.\nErtholmenes historie er selvsagt ældre end fra og med 1684, da fæstningen Christiansø blev opført på øerne. Første gang øerne omtales i historien er i de islandske sagaer. I slutningen af 1000-tallet holdt sørøvere til på Ertholmene. De brugte øernes naturlige havn som base for røvertogter mod Bornholm. Af samme grund sendte kongen, Knud den hellige, omkring 1080 sin jarl, den hedenske viking Blod-Egil, til Bornholm.\nKnud den hellige besluttede sig for selv at undersøge sagen og rejste til øerne. På Ertholmene opdagede han nogle klipper, der var røde, som følge af, at der havde brændt en heftig ild. Kongen konfronterede Blod-Egil, der gik til bekendelse. Det norske skib havde lagt til havnen ved Christiansø, men var blevet fanget af ebben og kunne ikke komme ud. Blod-Egil havde da slået til og brændt skibet med alle mand ombord, der hvor klipperne var blevet røde. Blod-Egil måtte da bøde med livet for sin ugerning.\nFør fæstningen Christiansø blev opført anvendtes Ertholmene som tilholdssted for fiskere i sommerhalvåret. Fiskeriet var særdeles godt herude, og fiskere kom fra nær og fjern. I 1608 blev der registreret 55 bådelaug med over 100 fiskere fra Bornholm, Ystad, Møen og Stralsund i Nordtyskland.\n”Her har Gudhjemboerne deres bedste næring og fiskeri og deres fiskerboder til at salte og tørre fiske og sild udi. De tager straks om foråret, når de udsejler herfra, deres kvæg og fæ, køer og får med dem, der fodrer, føder og opholder dem, eftersom på samme holme skal være græs nok, så de til de og deres kan have mælk og livsophold. Dette fiskeri de dér bekommer, fører de til København og andre steder nærhos, igen skaffer sig salt, mel, korn og andet, dem behov gøres.\nEt godt eksempel øver de dér efter gammel brug: Når fiskeriet går vel på holmen optænder de ild og blus som aftenen og natten til tegn, at fiskeriet hos dem går vel an, ligesom de dermed nikke til deres staldbrødre, de skulle komme og hjælpe dem at drage fiske og sig der ernære, hvorefter de nær omboendes her på landet sig retter, og udi hopetal med brød, øl og andet fødefang til den henvanker, dem sekunderer og nyder så Guds velsignelse sammen.”