Danmarks rolle er som diplomatisk stifinder - Politiken.dk\nKroniken 22. jun. 2012 KL. 00.01\nDanmarks rolle er som diplomatisk stifinder Nøgleord for Danmark i NATO bør være fælles sikkerhed for alle, økonomisk samarbejde, og basale menneskerettigheder.\nPoul Villaume er dr.phil. og professor i samtidshistorie ved Saxo-Instituttet, K�benhavns Universitet.\nForud for NATO’s nyligt afholdte topm�de i Chicago fastslog statsminister Helle Thorning-Schmidt, at Danmark skal v�re �et Nato-kerneland�. Som konkretisering heraf n�vnte statsministeren nogle milit�re opgaver, som Danmark har p�taget sig i de senere �r, nemlig – foruden den �relange indsats i Afghanistan og i Kosovo (Irak blev interessant nok forbig�et) – F-16-patruljeringen i Baltikum, en ledende rolle i Fogh Rasmussens nye ’smart defense’-program, initiativet til den internationale milliardindsamling til sikkerhedsstyrkerne i Afghanistan samt genindtr�den i projektet om udvikling af Nato-droner.\nEn hovedbegrundelse for den danske milit�rt fokuserede kernelandspolitik, der i de sidste 10-20 �r har g�et under betegnelsen ’Danmarks aktivistiske udenrigspolitik’, har v�ret, at den har givet Danmark en hidtil uset international indflydelse og status, ikke mindst hos verdens eneste tilbagev�rende supermagt, USA. S-R-SF-regeringen har �benbart t�nkt sig at videref�re denne del af arven fra de seneste regeringer, b�de de borgerlige efter 2001 og SR-regeringerne i 1990’erne. Der kan derfor v�re grund til et historisk tilbageblik p�, hvordan og i hvilket omfang Danmark i hele perioden, inden den ’aktivistiske’ udenrigspolitik slog igennem, s�gte og opn�ede udenrigspolitisk indflydelse i USA og Nato.\nP� den ene side var Danmark under hele den kolde krig en fuldt loyal Nato-allieret med et godt forhold til alliancens f�rende magt, USA. Ganske vist var Danmarks milit�re bidrag til det f�lles forsvar mod den trussel, Sovjetblokken ans�s for at udg�re, relativt beskeden (bortset fra Gr�nland, hvis betydning dog ofte er blevet noget overvurderet). Men den danske lave milit�re profil – som ofte blev p�peget i de bilaterale relationer med is�r USA og England – blev efter de toneangivende allieredes opfattelse opvejet af Danmarks h�je politiske og sociale profil. Som et af den frie verdens og Vesteuropas mest liberaldemokratiske, antikommunistiske og socio�konomisk udviklede og stabile lande tjente Danmark glimrende som udstillingsvindue for de totalit�rt styrede �stbloklandes befolkninger. Dette var p� den anden side ogs� en v�sentlig del af grunden til, at USA og de �vrige Nato-allierede udviste diskret forst�else for, at Danmark som udsat europ�isk frontlinjestat i �st-vest-konflikten tog forbehold for nogle af USA’s/Nato’s politisk-milit�re initiativer og strategier – ikke blot de velkendte afvisninger af baser og atomv�ben i Danmark i fredstid, men ogs� udtrykkeligt forbehold for og klar kritik af f.eks. stram handelsembargo over for �st, Nato-magters st�tte til kolonialisme og manglende respekt for menneskerettigheder (Portugal, apartheid i det sydlige Afrika, den gr�ske junta), mere alarmistiske Nato-vurderinger af den milit�re trussel fra �st, en for automatisk afvisning af �stlige nedrustnings- og afsp�ndingsforslag, m.m. Helt fra begyndelsen havde Danmark i Nato pl�deret for den linje, som – med aktiv dansk medvirken – blev Nato’s officielle med Harmel-rapporten i 1967, nemlig at alliancen havde to ligev�rdige opgaver og m�l: milit�r afskr�kkelse og politisk-diplomatisk afsp�nding. Alt i alt var den danske kurs i Nato under den kolde krig med til sikre, at Danmark og det nordiske omr�de forblev en region med relativ lavsp�nding i Europa. De danske forbehold og selvst�ndige standpunkter, ofte formuleret i koordination med andre mindre Nato-lande, is�r Norge, gav �get indflydelse og sikkerhed. Krig skulle der f�res, og med et bredt folketingsflertal deltog danske fly- og specialstyrker fra �rsskiftet 2001-02 i krigen i Afghanistan.\nPoul Villaume I slutningen af 1970’erne og i 1980’erne tog Socialdemokratiet og det �vrige centrum-venstre tillige, koordineret med mange andre vesteurop�iske socialdemokratiske partier, mere udtrykkeligt forbehold for dele af USA’s og alliancens atomstrategi, forst�rket af Reagans milit�re konfrontationspolitik over for Sovjetblokken. Da Schl�terregeringen samtidig s�gte at placere Danmarks Nato-politik t�ttere end hidtil p� USA’s, blev resultatet uundg�eligt en indenrigspolitisk polarisering. Begge lejre overs� nok i kampens hede v�sentlige nuancer i hinandens positioner: Regeringssiden havde ikke tilstr�kkeligt blik for, at ’fodnoteflertallet’ var drevet af en velbegrundet og folkeligt forankret dyb bekymring for en kvalitativt ny og potentielt farligere eskalering af atomv�benkapl�bet i �st og vest, som ogs� ville forst�rke undertrykkelsen indadtil i �stblokken. Omvendt s� atomoprustningsmodstanderne (ligesom den yderste venstrefl�j med dens refleksagtige Nato-fjendskab) ikke, at diplomatiet – antagelig med Schl�terregeringens diskrete opbakning – samtidig arbejdede systematisk for, sammen med ligesindede diplomater i andre europ�iske Nato-lande, at holde �st-vest-afsp�ndingsprocessen og dens institutioner fra 1970’erne i live p� trods af den genopblussede koldkrigsretorik og v�benraslen p� supermagtsniveauet. Da Gorbatjov fik afg�rende indflydelse i Kreml i 1984-85, og Reagan omtrent samtidig slog ind p� en mindre uforsonlig, mere afd�mpet kurs over for Sovjetunionen, var det dermed lettere at give �st-vest-afsp�ndingen d�n nye dynamik, som pegede frem mod de folkelige opr�r i �steuropa, Berlinmurens fald i 1989 og den kolde krigs fredelige afslutning. V�sentligt i denne sammenh�ng var det, at danske diplomater i 1980’erne kunne bygge videre p� det solide afsp�ndingspolitiske fundament, som Danmark proaktivt havde v�ret med til at opbygge fra begyndelsen af 1960’erne og helt frem til slutningen af 1970’erne. S�vel de socialdemokratiske regeringer (Krag, H�kkerup, K.B. Andersen) som VKR-regeringen (Baunsgaard, Hartling) arbejdede med deltagelse af s�rdeles kompetente danske diplomater m�lbevidst for at skabe lydh�rhed blandt de endnu skeptiske Nato-allierede for forberedelsen af og indkaldelsen af en al-europ�isk sikkerhedskonference mellem �st og Vest.\nMed sin ofte direkte aktivistiske udenrigspolitik i disse �r lykkedes det Danmark at bidrage v�sentligt til at skubbe den diplomatiske forhandlingsproces mellem �st og vest fremad. P� Nato-m�det i december 1971 erkl�rede USA’s delegerede fortroligt, at de danske synspunkter p� en europ�isk sikkerhedskonferences dagsorden, herunder betydningen af menneskerettighederne og friere bev�gelighed for mennesker og information mellem �st og vest, direkte havde bidraget til at �ndre USA’s mere t�vende politik p� disse punkter. Og under forberedelserne i 1974 til Helsinkikonferencen for Sikkerhed og Samarbejde i Europa (CSCE) vurderede Henry Kissingers hovedr�dgiver for europ�iske anliggender, Helmut Sonnenfeldt, at Danmark ligefrem havde v�ret en stifinder i �st-vest-afsp�ndingsprocessen, og at USA f�rst bagefter var kommet med i denne proces.\nDet er alt i alt en myte, n�r det i disse �r h�vdes af politikere fra begge sider af folketingssalen, at Danmark f�rst med den nye s�kaldt ’aktivistiske’ udenrigspolitik med n�rmest permanent krigsf�relse gennem de sidste 10-15 �r har opn�et v�sentlig international indflydelse og anseelse p� begge sider af Nordatlanten. Danmark f�rte en ganske selvst�ndig og i perioder direkte aktivistisk udenrigs- og sikkerhedspolitik i 1950’erne, 1960’erne og 1970’erne – og 1980’erne. Blot var midlerne, de politisk-diplomatiske, de fremherskende redskaber dengang til at opn� dansk indflydelse p� egen og p� Europas sikkerhed – og endda p� amerikansk udenrigspolitik i Europa. Hverken SR-regeringen eller den nye VK-regering fra november 2001 lagde p� noget tidspunkt afstand til Bushs 'krig mod terror'-koncept - tv�rtimod. Poul Villaume Der kan ogs� s�ttes alvorlige sp�rgsm�lstegn ved, om Danmark faktisk gennem de sidste 10-15 �rs militariserede udenrigspolitik og t�tte parl�b med Washington har opn�et st�rre sikkerhed eller st�rre international indflydelse i alliancen. Terrorangrebet p� USA 11.9.2001 kom som en tilsyneladende total og uforklarlig overraskelse for de allerfleste i Vesten, og ikke mindst i Danmark. Statsminister Poul Nyrup Rasmussen erkl�rede straks, at Danmark stod ’skulder ved skulder’ med USA, og at Danmark var parat til at f�lge USA ’hele vejen’ i den ’krig mod terror’, som pr�sident Bush erkl�rede efter terrorangrebet. Dermed var Danmark forpligtet. Krig skulle der f�res, og med et bredt folketingsflertal deltog danske fly- og specialstyrker fra �rsskiftet 2001-02 i krigen i Afghanistan. Kritikernes advarsler blev ignoreret. F.eks. fra den ansete milit�rhistoriker og Oxfordprofessor Michael Howard. Mens B-52-flyene i oktober 2001 fladebombede bjergomr�derne i Afghanistan (og if�lge seri�se sk�n dr�bte langt flere sagesl�se civile, end der omkom i New York og Washington 11.9.), erkl�rede han i en tale i London, at USA’s p�begyndte angreb p� terrorister i Afghanistan var �som at udrydde kr�ftceller med en bl�selampe�: Bush havde if. Howard beg�et en �frygtelig og uoprettelig fejltagelse� ved at kalde USA’s antiterrorismeindsats for en krig. Et bedre alternativ til �ben brug af milit�r magt ville if. Howard have v�ret en international politiaktion under FN p� vegne af hele verdenssamfundet mod en kriminel sammensv�rgelse, hvis medlemmer skulle bringes for en international domstol. Howard tilf�jede: �Endnu mere katastrofal vil en udvidelse af ’krig mod terror’ til andre ’slyngelstater’ v�re, f�rst Irak, for �n gang for alle at udrydde terrorismen: Jeg kan ikke forestille mig en politik, som mere sandsynligt vil ikke blot forl�nge krigen p� ubestemt tid, men ogs� sikre, at vi aldrig kan vinde den�. Hverken SR-regeringen eller den nye VK-regering fra november 2001 lagde p� noget tidspunkt afstand til Bushs ’krig mod terror’-koncept – tv�rtimod. SR-oppositionens modstand mod Irakkrigen i 2002-03 var reelt tvetydig, idet man accepterede p�standene om en trussel fra Iraks masse�del�ggelsesv�ben – eneste forskel var, at man �nskede at give FN-v�beninspekt�rerne lidt �mere tid til at g�re arbejdet f�rdigt�. Men hvad s�, n�r v�beninspekt�rerne efter yderligere et par m�neder stadig ingen v�ben havde fundet? Det eneste substantielle argument imod Irakkrigen blev ikke brugt af SR-oppositionen: at Irak allerede var �det mest gennemlyste land i verden� (FN-topdiplomat allerede i 1998), og at en indd�mning af Irak derfor var fuldt tilstr�kkelig. Kort efter Saddams fald i for�ret 2003 blev den hjemlige konsensus da ogs� genoprettet, og med SR’s st�tte kom danske bes�ttelsesstyrker reelt til at deltage i den efterf�lgende blodige irakiske borgerkrig – indtil den danske hovedstyrke i Basraomr�det reelt blev jaget ud af landet sammen med de britiske styrker i 2006. Det brede folketingsflertal bag dansk krigsdeltagelse i Kosovo, Afghanistan og Irak gav sig dog ikke tid til eftertanke. 7-800 danske kampsoldater blev straks efter sat ind mod Taleban-opr�rerne i Helmand som del af Isaf-styrken i Afghanistan. Kritikere p�pegede, at hele m�ls�tningen bag Nato’s krig i Afghanistan – at sikre et totalt Taleban-frit, demokratisk og fremgangsrigt Afghanistan – allerede fra starten var en ’mission impossible’, ogs� baseret p� historiske erfaringer. Igen var det n�rmest umuligt at sl� igennem i offentligheden med forslag til alternative l�sninger. Allerede i 2006 vedtog det afghanske parlament en appel om forhandlinger med og inklusion af Taleban, og alle opinionsunders�gelser i Afghanistan lige siden har vist stort og stigende flertal for netop en s�dan strategi. N�gleord b�r, som i den kolde krigs sidste faser, v�re f�lles sikkerhed for alle, �konomisk samarbejde, og basale menneskerettigheder.\nPoul Villaume Men fra 2006 og helt frem til 2010 tegnede n�sten alle danske medier og lederskribenter ligesom regering og opposition enstonigt billedet af Afghanistan som ’den gode krig’, hvor de danske styrker ’g�r en forskel’. �Vi er i Afghanistan for vores egen sikkerheds skyld�, l�d mantraet. Samtidig viste b�de danske og andre vestlige efterretningsrapporter dog, at netop Nato-styrkernes krig i Afghanistan var med til at opretholde terrortruslen mod Nato-lande som Danmark og Storbritannien via ’hjemlige’ islamister. Ligesom Nato’s tilstedev�relse i Afghanistan i sig selv var med til at styrke Taleban og rekruttere flere radikaliserede islamister i regionen.\nI disse �r – og mest udtalt i perioden fra 2005 til 2010 – var det, som om folketingsflertal, medier og toneangivende sikkerhedspolitisk ekspertise havde lukket sig inde i en boble af ukritisk begejstring over danske krigsindsatser i almindelighed og resultaterne i Afghanistan i s�rdeleshed. Kulminationen blev n�et i 2009 med Forsvarskommissionens bet�nkning, der blev grundlaget for det historisk brede forsvarsforlig, indg�et i 2009 med alle stemmer fra Dansk Folkeparti til SF. I bet�nkningen det hed, at i det kommende ti�r kan �l�ngerevarende milit�re operationer v�re reglen snarere end undtagelsen� for det danske forsvar, at �udviklingen af evnen til at virke i h�jintensitetskonflikter vil v�re central (…) i klimatisk og geografisk udfordrende milj�er�. 2.000 danske kampsoldater skal kunne inds�ttes samtidig, bl.a. til ’opr�rsbek�mpelse’ og ’asymmetriske konflikter’. To, tre, mange Afghanistan’er? Fors�g p� kritiske sp�rgsm�lstegn ved realismen i disse vurderinger faldt p� stengrund i 2009. F�rst fra begyndelsen af 2010 og derefter begyndte t�mmerm�ndene s� sm�t at melde sig. I 2010 og 2011 gav enkelte ledende politikere og avisredakt�rer for f�rste gang indirekte de f� kritikere ret, som i �revis havde klandret Danmarks udenrigspolitiske kurs for i stigende grad at v�re blevet militariseret med ringe eller sv�rt m�lelige positive resultater for Danmarks sikkerhed og internationale indflydelse, ogs� i betragtning af de enorme forbrugte ressourcer og de store menneskelige tab. Hvor mange politikere eller milit�re eksperter vil i dag for alvor fastholde visionerne fra 2009? Forsvaret virker temmelig nedslidt. �konomien og den politiske vilje halter. USA’s lederposition udfordres i stigende grad af en ny global magtkonstellation. Er boblen ved at v�re bristet?\nEn selvransagelse kunne m�ske f�re til, at Danmarks anderledes succesfulde tradition for prim�rt at v�re diplomatisk stifinder i internationale konflikter blev genopdaget. Erfaringerne peger p�, at reel indflydelse og fordele for sm� Nato-lande som Danmark n�ppe opn�s ved ukritisk at h�gte sig p� Nato-stormagternes milit�re interventioner, men snarere ved at turde tage selvst�ndig politisk stilling i alliancen. Et konstruktivt og vision�rt dansk initiativ kunne i dag f.eks. v�re at skabe forst�else blandt vore allierede og i regionen for indkaldelsen af en velforberedt, stormagtsgaranteret Konference for Sikkerhed og Samarbejde i Mellem�sten og Centralasien – fra Israel til Indien. N�gleord b�r, som i den kolde krigs sidste faser, v�re f�lles sikkerhed for alle, �konomisk samarbejde og basale menneskerettigheder. POUL VILLAUME Se også\nDramaet om Fogh udstiller en r�kke problemer 04. apr 17.02\nAnders Jerichow: P� den ny Nato-chefs skrivebord 30. mar 09.39\nM�ske burde Thulesen Dahl spise en huskekage 4\nDerfor s�ger jeg ul�nnet arbejdskraft 34


Derfor Elsker Folk at tage i Storcenter - Timekiller\nHjem Guides & Tips Derfor Elsker Folk at tage i Storcenter\nFolk elsker at besøge storcentrene. Der er mange populære storcentre rundt om i Danmark, der er værd at besøge. Nogle gange er de mindre luksuriøse storcentre faktisk de mest sjove og spændende at tjekke ud, da der typisk er mere aktivitet end et storcenter der kun henvender sig til velhavende mennesker. Nogle af de ting, som folk godt kan lide i et godt storcenter, er tilgængelighed, pris og det bredere udvalg af produkter og mærker at vælge imellem. Man kan købe alt fra El artikler til spejle og Tøj til store mænd. Desuden er det et trygt og sikkert sted at hænge ud, og være omgivet af andre mennesker, hvilket også er en del af forklaringen på storcentrenes vækst de seneste år i Danmark.\nEn anden grund til, at det er så sjovt at gå til et storcenter er, fordi det er en fascinerence blanding af mennesker, der alle søger at slappe af og komme væk fra deres travle tidsplaner på arbejdet. Mange foretrækker tage i storcenteret i stedet for at gå en tur i en park eller træne i fitness centeret. Desuden er et storcenter typisk placeret i et travlt og livligt sted i en by. Det betyder at der ofte er mange steder og ting at se omkring storcentrene.\nDe gode tilbud der ofte køres i storcentrene er selvfølgeligt også noget der trækker folk til. På specielle dage, op til jul og i forbindelse med jubilæum, har alle butikkerne tilbud. Det betyder at man kan gå ét sted hen, og finde en helt masse gode tilbud. Man kan spare penge på boremaskinen og samtidig få sig et par bukser til halv pris.\nEn anden ting der gør storcentre interessante, er at nogle af dem er store nok til at huse særlige koncerter og arrangementer, hvor forskellige slags kunstnere kan optræde. Det er næsten altid gratis, og giver en fantastisk stemning. Storcentrene er fantastiske koncertsale, da det er rene, godt oplyste og har store ventilerede områder. Nogle gange går folk endda til et storcenter for blot at undslippe varmen eller kulden og få mest muligt ud af det gratis klimaanlæg.\nDer er også andre ting end shopping at lave i et storcenter. Man kan spise i en af de mange restauranter, der findes på stedet og nyde et hurtigt men overdådigt måltid.\nFor mange mennesker er et storcenter en stor bygning der er udstyret med faciliteter, der hjælper med at underholde folk. Men der findes også alternative storcentre: det kan være en gruppe af telte eller små lejede områder, hvor de bedste tilbud ofte kan findes. Husk også på, at jo mere spartansk et storcenter ser ud, jo flere gode tilbud kan du typisk finde.\nDer er altså mange grunde til at folk elsker storecentre. Det kan være for at komme væk fra sneens kulde om vinteren, eller for at køle lidt ned om sommeren. Man kan finde alt samlet ét sted, og kan ofte få nogle fantastiske tilbud. Hvad er der ikke at elske?\nForrige artikelHistorien og Fordelene ved Foldevægge\nNæste artikelAt Dømme Ting på Omslaget


Døre til institutioner | Swedoor | JELD-WEN\nDøre til institutioner og offentlige faciliteter\nAt lukke inde eller lukke ude? Med hensyn til funktionelle krav er dette ofte omdrejningspunktet, uanset om det handler om lyd-, brand- eller andre sikkerhedskrav. I kategorien institutioner og offentlige bygninger såsom fritidshjem, indskoling og børnehaver forekommer disse krav ofte.\nNøgleord for døre til institutioner er sikkerhed og funktionalitet. Tryghed for forældre og ansatte, og sikkerhed for institutionens brugere. Således kan dørene f.eks. forsynes med klemsikring, så de mindste ikke får fingrene i klemme. Et højt placeret greb kan sikre, at børnene ikke selv kan åbne døren og fristes til et lille eventyr på egen hånd.\nSWEDOOR har stor erfaring på dette område, og gennem et tæt samarbejde og støtte, sikrer vi, at du når dine mål. Vi guider dig i alt fra planlægning til implementering, idriftsættelse og vedligeholdelse.\nVi stræber altid efter at være din mest pålidelige samarbejdspartner.\nSygehuse Skoler Boligbyggeri\nHoteller Erhvervsbyggeri Pleje- /ældreboliger


ANTIBIOTIKA KAN HJæLPE MED AT BREMSE ALZHEIMERS SYMPTOMER - ALZHEIMERS - DEMENS - 2021\nAntibiotika kan hjælpe med at bremse Alzheimers symptomer\nForskning viste, at et antibiotikumiks påvirkede tarmbakterierne hos mus til det punkt, at det bremsede væksten og udviklingen af Alzheimers, men kun hos mænd.\nNy forskning på mus antyder, at antibiotika kan reducere Alzheimers symptomer ved at påvirke tarmbakterierne.\nUndersøgelsen, der blev udført ved University of Chicago, IL, viste, hvordan langvarig brug af antibiotika kunne reducere inflammation og bremse væksten af amyloidplaques hos hanmus.\nAmyloide plaques er en funktion, der er specifik for Alzheimers sygdom. De dannes, når et bestemt protein i hjernens neuroner opbygges og klumper sig sammen. Disse amyloidplakker forstyrrer hjernecellens funktion og fører til symptomer på Alzheimers.\nHoldet blev ledet af professor Sangram S. Sisodia, som også er direktør for Center for Molecular Neurobiology ved University of Chicago.\nHoldet var allerede klar over, at mennesker med Alzheimers viste ændringer i deres tarmbakterier, og de havde tidligere udført undersøgelser, der viste, hvordan tarmbakterier potentielt kunne påvirke Alzheimers-lignende symptomer hos gnavere.\nDenne undersøgelse viste, at ændringer i mikrobiomet begrænsede udviklingen af amyloidplaques hos hanmus, men ikke hunner.\nSisodia siger om forskningen, at "[vi] overbevisende var vores offentliggjorte undersøgelser om tarmmikrobiomets rolle på dannelsen af amyloidplaque begrænset til en enkelt musestamme."\nStuderer antibiotika og Alzheimers\nSå professor Sisodia og kolleger gennemførte en ny undersøgelse af en musemodel af Alzheimers sygdom, som forskere kalder APPPS1-21. De brugte en antibiotikakombination for at se, hvordan den påvirkede dannelsen af amyloide plaques og aktivering af mikroglia i gnaverernes hjerner. Microglia er immunceller, der kan forårsage betændelse i hjernen, når de aktiveres.\nProf. Sisodia og hans team fandt ud af, at langvarig brug af antibiotika påvirkede mikrobiomet hos mandlige og kvindelige mus forskelligt.\nForskerne opdagede, at antibiotika reducerede væksten af amyloidplaques og ændrede mikroglia til en form, der hjælper med at holde hjernen sund - men kun hos hanmus.\nFor kvinder påvirkede tarmmikrobiomændringerne deres immunsystem, hvilket øgede produktionen af faktorer, der kunne øge mikrogliaaktivering. Dette skete ikke hos hanmus.\nResultaterne vises i Journal of Experimental Medicine.\nFor at bekræfte deres fund transplanterede forskerne fækalt materiale fra APPPS1-21 hanmus, der ikke havde modtaget antibiotika til dem, der havde modtaget den langvarige antibiotikabehandling.\nHoldet fandt ud af, at dette gendannede tarmmikrobiomet, hvilket igen resulterede i en øget dannelse af amyloidplaque og aktivering af mikroglia.\nAlzheimers tegn og symptomer\nAlzheimers sygdom er ikke en normal del af aldring, selvom forskere bemærker, at stigende alder er en af de mest betydningsfulde risikofaktorer for udvikling af sygdommen.\nDer er en mulighed for, at genetik også kan spille en rolle. Nogle undersøgelser antyder også, at Alzheimers kan have forbindelser til en række andre sundheds- og livsstilsfaktorer, såsom fedme, hjertesygdomme, forhøjet blodtryk og diabetes.\nAlzheimers er en sygdom, der gradvis bliver værre over tid. De fleste mennesker, der udvikler denne sygdom, oplever hukommelsesproblemer i starten, hvilket kan manifestere sig på mange måder.\nDenne type hukommelsestab kan forstyrre det daglige liv. Efterhånden som sygdommen skrider frem, kan mennesker med Alzheimers gentage spørgsmål eller gå tabt. De kan også opleve problemer med at håndtere penge og betale regningerne eller har svært ved at udføre rutinemæssige opgaver derhjemme eller på arbejdet.\nDesuden kan sygdommen forringe deres dømmekraft, og nogle kan opleve humør eller adfærdsændringer.\nOversættelse af resultaterne til menneskelige patienter\nDer er i øjeblikket ingen kur mod Alzheimers sygdom, men der er nogle behandlinger til rådighed for at hjælpe folk med at håndtere symptomer og andre, der bremser sygdommens progression.\nForskning er imidlertid i gang for at finde en kur eller behandling, der standser sygdommens fremskridt.\nDenne nye undersøgelse er lovende, men forskerne er nødt til at foretage yderligere forskning for at afdække, hvilken fordel det eventuelt giver mennesker.\n”Vores undersøgelse viser, at antibiotisk-medierede forstyrrelser i tarmmikrobiomet har selektiv, kønsspecifik indflydelse på dannelse af amyloidplaque og mikroglial aktivitet i hjernen. Vi vil nu undersøge, om disse resultater kan tilskrives ændringer i en bestemt bakterietype. ”\nnone: kolorektal kræft acid-reflux - gerd seniorer - aldring\nHvordan et eksisterende diabeteslægemiddel styrer kræft i bugspytkirtlen\nRisici og virkninger af fjernelse af adenoid\nFemten fordele ved drikkevand\nHvad man skal vide om spedalskhed (Hansens sygdom)\nHvordan man ved, om et penisudslæt er fra hiv\nNy kræftvaccine kan tackle HER2-positive tumorer\nBlyforgiftning hos børn og voksne\nHvad man skal vide om testosteroninjektioner\nEr margarine sundere end smør?\nCopyright 2021 https://1in4mentalhealth.com Antibiotika kan hjælpe med at bremse Alzheimers symptomer


DM i Poker - Er du den næste danmarksmester?\n3 DM sæder á 3.800kr.\n10 DM Sæder á 1.120kr.\n200 * 5,5$ DM Tickets\nSkrab dig til DM i poker\nHovedpræmien er tre pladser til årets DM i Poker dag 1 (Værdi 3.800 kr.), men i vores store click card-kampagne, kan du vinde masser af andre lækre præmier, f.eks. sattelit DM sæder á 1.120kr., Pokerpoint og turneringsbilletter.\nDu får et lod, hver gang du har optjent fem point på Poker, og du kan med det samme se om du har vundet.\nVinder du et DM sæde, vil du blive kontaktet når kampagnen er slut.\nMEGA kval til DM\nVinder du en $5,5 DM ticket, kan du bruge den søndag d. 5. august kl. 20.00 eller d. 26. august kl. 20.00, hvor vi afholder vores sidste af 3 MEGA kvaller. Her garanterer vi 10 sæder á 1.120 kr i hver turnering.\nVælg ’DM i Poker - Sommerkampagne’\nDer kan maks. optjenes 10 lodder pr. dag.\nDer er i alt 5.000 lodder.\nKampagnen er aktiv fra 5. august - 14. august 2018\nDer er 5.000 lodder på højkant. Kampagnen slutter den 14. august, eller når de 5.000 lodder er taget.\nKampagnen er ikke gældende for VIPs.\nDet er kun point optjent på Poker, der tæller med i kampagnen.\nNår du får et skrabelod indsat på din konto, har du 8 timer til at skrabe det. Du skal skrabe loddet for at få en eventuel gevinst. Skrabes loddet ikke indenfor 8 timer, bortfalder gevinsten\nNår du har skrabet loddet, bliver gevinsten efterfølgende indsat på din konto. Hvis du vinder en fysisk præmie, vil du blive kontaktet når kampagnen er færdig.\nDu kan maks. optjene 10 skrabelodder om dagen.\nFysiske præmier kan ikke veksles til kontanter.\nOptjente point videreføres ikke til dagen efter. Man skal derfor optjene min. 5 point på en dag for at få et skrabelod


cp@yourcompany.dk – yourCompany\nAll posts by: cp@yourcompany.dk\nVigtig lære fra skoleskyderi\nEt amerikansk medie har gennemgået alt materiale fra et alvorligt skoleskyderi, og der er meget at lære. Flere af disse alvorlige fejl kunne også ske på danske skoler. Uddannelse og beredskabsplaner er billige og overkommelige, så hvorfor er vi ikke kommet længere med uddannelse på danske skoler?\nVoldsom hændelse på svensk skole\nSvenske nyheder rapportere om en voldsom hændelse på en skole. En anholdt. Danske skoler er ikke godt forberedt på lignende hændelser.\nSTOP TYVEN pakkerne i P3\nDansk Byggeris direktør Michael H. Nielsen interviewes her om STOP TYVEN pakken der er udviklet sammen med yourCompany\nDesværre er håndværkerne ikke så gode til at sikre sig som man kunne ønske sig på deres vegne. Det er nemlig en god businesscase, hvilket Dansk Byggeri også påpeger her.\nEn stoptyven pakke til håndværker bil koster 4495 kr. + moms samt fra 2. år 995 kr. årligt i abonnement. Pakken kan også bruges i containeren på byggepladsen.\nEn version til entreprenør grej, f.eks. minigraver tilbydes for 3999 kr. + moms samt fra 2. år 995 kr. årligt i abonnement.\nEr du medlem af Dansk Byggeri eller Byggeriets Forsikringsservice gives der rabat.\nSkolerne mangler at forberede sig!\nI dagens nyheder kan man se denne artikel. 3 ud af 4 skoler mangler forberedelse når det kommer til sikkerheden omkring personale og elever.\nI 2017 satte yourCompany gang i et program der skal ruste og forberede lærerne og skolens ledelse på det scenarie der venter dem i tilfælde af en voldsom hændelse på deres skole. Vi underviser lærerne, gennemgår skolen og kan udfærdige beredskabsplaner for det scenarie vi alle håber aldrig finder sted.\n80.000 kr. retur til kunde\nEt forløb hos en kunde der gennem nogen tid har fået stjålet varer fik i dag sin afslutning. Det gode samarbejde mellem kunden og YourCompany resulterede i, at gerningsmanden blev identificeret og ved politiets mellemværende blev der ved ransagning fundet og sikret værdier for ca. 80.000 kr. Det må siges at være en succes !\nVi kan også hjælpe jeres virksomhed med svindbekæmpelse og vi vil arbejder helst med faste samarbejdsaftaler. Kontakt os derfor gerne allerede nu før der er vanskeligheder – så er det på plads den dag jeres virksomhed måske bliver ramt.\n– yourCompany –\nTil kamp mod svind i byggebranchen\nSecurityUser har skrevet en artikel om Dansk Byggeri, Byggeriets forsikringsservice og yourCompanys samarbejde omkring bekæmpelse af svind fra byggepladser, håndværkerbiler og containere.\nErhverv København har været så venlige at sætte fokus på tyveri og svind i byggebranchen med denne artikel, så side 4. https://www.e-pages.dk/northmediaas/101/\nRFID – et overset potentiale for dansk erhvervsliv\nSe dette LinkedIn indlæg, hvis du er nysgerrig på RFID teknologi.\nVideo om STOP TYVEN pakkerne\nVi har her lanceret en kort video der fortæller lidt mere om STOP TYVEN pakkerne. Kontakt os endelig hvis I fortsat har spørgsmål. Er du medlem af Dansk Byggeri kan du se mere på www.stoptyven.info er du ikke medlem af dansk byggeri kan du kontakte yourCompany på cp@yourcompany.dk eller 26397676.\nEndnu engang frygt for skoleskyderi – heldigvis falsk alarm.\nEn skole i nordsjælland blev sat i alarmberedskab efter trusler rettet imod skolen. Det var heldigvis falsk alarm, men frygten er forståelig. YourCompany kan ikke forhindre skoleskyderi, men vores instruktører kan undervise i konflikthåndtering, awareness og hvordan man kan handle hensigtsmæssigt i situationen. Kontakt os for en dialog om jeres behov.


Høje-Taastrup Kommunes serviceniveau for merudgifter efter Servicelovens 41 - PDF\nDownload "Høje-Taastrup Kommunes serviceniveau for merudgifter efter Servicelovens 41"\n1 Høje-Taastrup Kommunes serviceniveau for merudgifter efter Servicelovens 41 Serviceniveau I hver enkelt sag vil blive foretaget en konkret og individuel vurdering af merudgiftens nødvendighed og eventuelle omfang. Serviceniveauet er således vejledende for den ydelse, som borgeren tilbydes. Lovgrundlag for ydelsen Hvilket behov dækker ydelsen? Hvad er formålet med ydelsen? Servicelovens 41 Ydelsen dækker de udgifter, som en gennemsnitlig familie ikke ville have haft, hvis barnet ikke havde haft en alvorlig og betydeligt nedsat funktionsevne eller indgribende kronisk/langvarig lidelse Det er en forudsætning, at merudgifterne er en konsekvens af den nedsatte funktionsevne, og familien skal selv afholde den del af udgifterne, som svarer til de udgifter, en børnefamilie normalt ville have afholdt. Formålet med merudgiftsydelsen er helt konkret at medvirke til: at børn og unge med et handicap kan fortsætte med at bo hjemme, og dermed undgå anbringelse på institutioner e.l., såfremt det er bedst for barnet at familien kan leve så normalt som muligt på trods af barnets nedsatte funktion eller indgribende lidelse at barnet/den unges funktionsevne ikke forværres eller får andre og mere alvorlige følger. Hvis merudgiften kan dækkes efter anden lovgivning, kan der ikke ydes kompensation for merudgifter efter Servicelovens 41. Hvilke aktiviteter indgår i ydelsen? Nedenfor er en række eksempler på merudgifter med et vejledende serviceniveau for de enkelte typer af merudgiftsydelser. Høje-Taastrup Kommune benytter Ankestyrelsens afgørelser på området som guidelines for vurderingen af merudgifter. Listen er IKKE udtømmende. Diæt og kostpræparater Der kan ydes tilskud til de merudgifter, der er forbundet med at have et barn/en ung på allergi- eller diætkost. Der skal foreligge dokumentation fra egen læge eller hospital for, at den særlige kost er nødvendig på grund af nedsat funktionsevne eller en kronisk/langvarig lidelse hos barnet/den unge. Høje-Taastrup Kommune anvender Astma-Allergiforbundets, Diabetesforeningens eller Dansk Cøliaki Forenings vejledende takster om merudgifter til diætkost. Til spædbørn, der ikke kan tåle mælk, kan der f.eks. ydes hjælp til merudgifter til erstatningspræparater. Det er dog en betingelse, at der foreligger tilstrækkelig dokumentation for, at den kroniske lidelse vil Side 1 af 8 Senest revideret\n2 bryde ud, hvis erstatningspræparaterne ikke anvendes. Der ydes ikke tilskud til almindelig modermælkserstatning. Medicin Der kan ydes hjælp til egenbetaling af tilskudsberettiget medicin, som er nødvendig på grund af en nedsat funktionsevne eller en kronisk eller langvarig lidelse hos børn/unge. Hjælpen ydes til at dække den del af egenbetalingen, der ikke dækkes efter Sundhedslovens regler. Via egen læge er der mulighed for at søge Sundhedsstyrelsen om 1) enkelttilskud til ikke-tilskudsberettiget medicin og 2) kronikertilskud til medicinudgifter. Det vil være aktuelt at søge om kronikertilskud, hvis borgeren har købt medicin (før tilskud) for kr (2015) til børn og unge under 18 år. Når tilskuddet er indregnet, giver det en årlig egenbetaling på kr (2015). Hvis du får kronikertilskud, er det denne egenbetaling, der kan medtages i den årlige beregning af merudgifter. Hudlidelser Hudlidelser som f.eks. svær eksem, atopisk dermatitis og psoriasis er lidelser, der kan tilhøre målgruppen efter 41, såfremt lidelsen er af en sådan sværhedsgrad, at den er indgribende og har alvorlige følger i barnets / den unges hverdag. Der skal foreligge lægefaglig dokumentation for, at barnets/den unges lidelse medfører et ekstra eller særligt stort behov for cremer og olier. Sygehusophold Hvis barnet/den unge er indlagt på hospital på grund af sit handicap eller lidelse, kan der ydes hjælp til dækning af merudgifter til overnatning på sygehuset og f.eks. kost eller p-billetter. Hvis der ydes hjælp til merudgifter til begge forældres ophold, er det en forudsætning, at det er nødvendigt, at begge forældre er til stede. Nødvendigheden for begge forældrenes tilstedeværelse p.g.a. lidelsen skal dokumenteres af læge eller sygehus. Hvis der ydes hjælp til kost, skal tilskuddet reduceres med normaludgiften. Tilskuddet svarer til 75 kr. pr. voksen pr. døgn. Befordring Der kan ydes tilskud til dækning af merudgifter til befordring af barnet til dagtilbud, behandling og i fritiden. Udgifterne til befordring kan kun dækkes, hvis de ikke kan dækkes efter andre bestemmelser. Der skal altid foreligge en skriftlig vurdering af, hvorfor befordringsudgiften betragtes som en merudgift. Befordringsudgiften skal altid reduceres med eventuel normaludgift til befordring. Det bør i alle tilfælde vurderes, om familien efter eget valg har påført sig ekstra udgifter til befordring. Hvis befordringen foregår i egen (eller en lånt) bil kan tilskuddet fastsættes på grundlag af statens regler for godtgørelse for brug af egen bil efter laveste takst. Side 2 af 8 Senest revideret\n3 Befordring dagtilbud Merudgifter til befordring af børn/unge med nedsat funktionsevne m.v. til almindelige dagtilbud kan afholdes efter Servicelovens 41, hvis udgiften ikke dækkes af andre bestemmelser. Udgifter til befordring til og fra særlige dagtilbud afholdes af det særlige dagtilbud. Befordring til aflastning Transportudgifter i forbindelse med aflastning kan dækkes efter Servicelovens 41. Befordring til fritidsaktiviteter Da det må anses som almindeligt påregneligt at skulle transportere sine børn til fritidsaktiviteter, bevilges der som hovedregel ikke merudgifter til kørsel til fritidsaktiviteter. Der kan i enkelte tilfælde, hvor det ikke er muligt at benytte offentlige transportmidler, bevilges tilskud til befordring. Her er det en betingelse, at barnet/den unge på grund af sin funktionsnedsættelse er begrænset i sine muligheder for fritidsbeskæftigelse, og at forældrene eller andre ikke kan transportere barnet/den unge selv. Befordring til behandling Der kan ydes hjælp til betaling af befordringsudgifter, som er nødvendige ved ledsagelse af et barn eller en ung til behandling som følge af den nedsatte funktionsevne eller lidelse. Det sker dog kun i det omfang, udgifterne ikke dækkes efter andre bestemmelser eller ved andre ordninger. Befordringsudgifter til sygehus, hvor den nødvendige behandling kan finde sted, dækkes som udgangspunkt efter Sundhedslovens 171, hvis afstanden overstiger 50 km. Vælger familien et andet sygehus efter frit sygehusvalg end det sygehus, de er henvist til, tages der udgangspunkt i afstanden til det sygehus, de oprindeligt er henvist til. De samme bestemmelser gælder i forhold til undersøgelse og kontrol. Befordring til behandling i udlandet Hjælp til dækning af befordringsudgifter m.v. i forbindelse med behandling i udlandet kan kun ydes, hvis Sundhedsstyrelsen har godkendt, at behandlingen skal foregå i udlandet. I sådanne tilfælde ydes hjælpen kun, hvis den ikke dækkes efter andre regler eller andre ordninger. Drift af bil I særlige situationer kan der ydes hjælp til betaling af andre driftsudgifter i forbindelse med befordring af et barn/en ung med nedsat funktionsevne eller lidelse i familiens egen bil. Det vil primært gælde, hvor familien har en bil alene til befordring af barnet/den unge. Det vil også gælde, hvis det kan sandsynliggøres, at familien ikke ville have bil, hvis der ikke var et særligt kørselsbehov som følge af barnets nedsatte funktionsevne eller lidelse, eller hvor familien har en ekstraordinært stor og driftsmæssig kostbar bil, som Side 3 af 8 Senest revideret\n4 følge af barnet/den unges funktionsevne eller lidelse. Der kan i særlige tilfælde ydes tilskud til betaling af f.eks. forsikringer, benzin, reparationer m.v., når udgiften må anses som en merudgift ved forsørgelsen af barnet/den unge. Hver enkelt merudgift skal altid beregnes konkret. Hjælp til anskaffelse af bil eller hjælp til betaling af afdrag på bil til befordring af børn kan ikke ydes efter Servicelovens 41, men skal ske efter Servicelovens 114. Handicaprettede kurser Der kan ydes hjælp til forældres, bedsteforældres, søskendes og eventuelt andre pårørendes merudgifter som følge af nødvendig deltagelse i handicaprettede kurser. Det er dog en forudsætning, at deltageren har en tæt relation til barnet/den unge. De udgifter, der kan være tale om, er f.eks. rejseudgifter, tabt arbejdsfortjeneste, merudgifter ved måltider og ophold, kursusafgift, kursusmaterialer og pasning af søskende, som ikke skal med på kurset. I tilfælde af kurser med forplejning vil der ske reduktion af udgiften i forhold til normaludgift, som er følgende: Voksne 75 kr. pr. døgn Børn under 12 år 40 kr. pr. døgn Der kan efter en konkret individuel vurdering ydes hjælp til kurser under barnets/den unges opvækst ved særlige behov og problemstillinger i familien. Beklædning/fodtøj Der kan ydes hjælp til tøj, som skal udformes på en særlig måde, eller til ekstra beklædning/sko, som er nødvendig på grund af ekstraordinært slid. Specialsyet tøj Hvis der er tale om almindeligt tøj til børn/unge i pågældende alder, hvor tøjet er dyrere eller specialsyet eller udformet på en særlig måde på grund af barnet/den unges handicap, ydes støtte til den del af udgiften, der overstiger, hvad der normalt betales for pågældende beklædningsgenstand til barnet/den unge. Særlige beklædningsdele Gælder det særlige beklædningsgenstande, som barnet/den unge ikke ville have haft behov for, hvis barnet/den unge ikke havde haft en funktionsnedsættelse, er der tale om et hjælpemiddel efter Servicelovens 112. Særlige beklædningsgenstande er f.eks. regnslag til kørestol, kørepose, hagesmæk og beskyttelsesbukser til svært inkontinente børn og unge. Ortopædisk fodtøj Er det nødvendigt med ortopædisk fodtøj, herunder fodtøj der tilgodeser en foddeformitet, ydes hjælpen efter Servicelovens 112 og 113 vedrørende hjælpemidler og forbrugsgoder. Der kan også være tale om ekstraordinært slid på ortopædisk fodtøj, hvor egenbetalingen Side 4 af 8 Senest revideret\n5 på ekstra ortopædiske sko i givet fald kan dækkes som en merudgift. Ekstraordinær slitage med videre Ved sandsynliggørelse og dokumentation af ekstraordinær slitage som følge af barnet/den unges handicap kan der ydes et tillæg. Det gælder også for glemte og ødelagte beklædningsgenstande, herunder briller. Som udgangspunkt for beregningen benyttes taksten for beklædning til døgnanbragte børn som almindelig forældreudgift. (Statens aktuelle takster: det-specialiserede-borneomrade1-id163054/). Dette beløb forventes afholdt af forældrene selv, inden et tilskud som merudgift kan ydes. Vask Hvis barnets nedsatte funktionsevne eller kroniske/langvarige lidelse medfører merudgifter til vask, kan der ydes hjælp såvel til selve vaskeudgiften som til anskaffelse af vaskemaskine, forudsat at en sådan må anses for at være nødvendig for at imødekomme et ekstraordinært stort behov. Det skal sandsynliggøres, at barnet/den unges nedsatte funktionsevne eller kroniske/langvarige lidelse medfører merudgifter til vask via udtalelse fra læge, sygehus, sundhedsplejerske eller andre relevante fagpersoner. Udgifter til afskrivninger m.v. kan ikke betragtes som merudgift. Der tages således udgangspunkt i de faktiske omkostninger ved en vask. Vådliggere (Enuresis nocturna og encoprese) Børn/unge, der tisser eller har afføring i sengen om natten, kommer normalt ikke ind under Servicelovens 41. I særlige tilfælde, hvor alle behandlingsmuligheder er udtømte, barnet/ den unge er over 4 år, og der er udsigt til, at lidelsen er kronisk, kan der dog efter en konkret vurdering ydes hjælp efter Servicelovens 41. Der skal foreligge dokumentation fra egen læge eller hospital for, at alle behandlingsmuligheder er udtømte, og at det ikke er muligt at behandle lidelsen med andet end hjælpemidler (bleer, medicin, kateter mv.). Der kan ydes hjælp til merudgifter til bleer, når barnet/den unge er over 4 år og lider af enuresis og/eller encoprese, hvis det er i forlængelse af en funktionsnedsættelse. Udgiften skal være sandsynliggjort og lægeligt dokumenteret, herunder om alle behandlingsmuligheder er udtømte. Hvis bleerne ikke længere kan købes i almindelige butikker, skal udgiften til bleer bevilliges som hjælpemiddel efter Servicelovens 112. Ferie Der kan ydes tilskud til merudgifter til ferier, som familier i almindelighed holder. Side 5 af 8 Senest revideret\n6 Barnepige Behovet for barnepige vil blive vurderet i forhold til den enkelte familie, og der foretages en individuel vurdering af, om der evt. er pasningsmuligheder i familiens netværk. Afløsning/aflastning Hvis én af Servicelovens øvrige aflastningsordninger f.eks. 52 eller 84 ikke er tilstrækkelig i det konkrete tilfælde, kan der ydes hjælp til dækning af nødvendige merudgifter til ansættelse af en hjælper efter Servicelovens 41 til afløsning/aflastning. Der ydes kun hjælp til afløsning/aflastning i eget hjem. Kommunen kan vælge at udbetale et beløb til familien, der så selv ansætter og aflønner en aflastningsperson, eller at udbetale lønnen direkte til aflastningspersonen, hvor familien indberetter antallet af timer, hvor der er ydet aflastning. Familien vil i begge situationer være arbejdsgiver for aflastningspersonen. Bolig og boligskift Der kan ydes støtte til forhøjede udgifter i forbindelse med boligændringer i form af til- og ombygning af familiens bolig, eller ved flytning til en større bolig, som følge af et barn/en ungs handicap. Der kan desuden dækkes merudgifter til en flytning, som er betinget af nedsat funktionsevne eller kronisk/langvarig lidelse hos barnet/den unge. Størrelsen af de faktiske merudgifter i forbindelse med boligændringer og ombygninger beror på en konkret vurdering. Det kan dreje sig om merudgifter til forhøjet lejeværdi af egen bolig, forhøjelse af ejendomsforsikring eller større forbrug af el og varme. Betingelsen for at få støtte til dækning af udgifter i forbindelse med flytning til en anden bolig er, at kommunen har vurderet, at den nuværende bolig ikke er egnet som opholdssted på grund af funktionsnedsættelsen, og at boligen ikke kan gøres egnet ved ombygning eller særlige indretninger. Fritidsaktiviteter/idræt Der kan ydes dækning af nødvendige merudgifter til barnet/den unges deltagelse i en fritidsaktivitet, såfremt merudgiften relaterer sig direkte til barnet/den unges funktionsnedsættelse eller lidelse. Der tages udgangspunkt i, at børn normalt har en-to fritidsinteresser. Derfor ydes der maksimalt støtte til to fritidsaktiviteter. Merudgiften til en fritidsaktivitet beregnes ud fra forskellen mellem den normale fritidsaktivitet og den handicaprelaterede fritidsaktivitet, herunder pris, kørsel og udstyr; som f.eks. ved handicapridning, hvor Side 6 af 8 Senest revideret\n7 kommunen kan dække den merudgift, der er forskellen på almindelig ridning og handicapridning. Det kan også være transport eller km-penge efter statens laveste takster, hvis barnet/den unge på grund af sit handicap kun kan gå til en fritidsaktivitet, der ligger længere væk, end hvad der anses som normal afstand. Hvis der kan bevilges handicapridning som rideterapi efter Sundhedsloven, skal Sundhedslovens ydelse gå forud for Servicelovens 41. Forsikring Forældre har mulighed for at tegne en særskilt ansvarsforsikring på barnet/den unge. Forskellen mellem den almindelige og udvidede ansvarsforsikring kan medtages i en merudgiftsberegning. Hvilke aktiviteter indgår ikke i ydelsen? Hvem kan modtage ydelsen? Udgifter til behandling og transport til skole kan ikke kan ydes efter 41. Barnet/den unge skal være under 18 år og have betydelig og varigt nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller indgribende kronisk eller langvarig lidelse.»indgribende lidelse«betyder, at lidelsen skal være af en sådan karakter, at den har alvorlige følger i den daglige tilværelse.»kroniske lidelser«omfatter sygdomstilstande o.l., som fra det tidspunkt, hvor de opstår, normalt vil vare i flere år. Der lægges i praksis vægt på, om lidelsen forventes at vare barnealderen ud. At det skal være en»langvarig lidelse«betyder i praksis, at der lægges vægt på, om lidelsen skønnes at vare et år eller mere. Det er dog ikke udelukket at yde støtte, selv om lidelsen kan forventes at vare mindre end et år. Det afgørende er betydningen af en nedsættelse af funktionsevnen. Det er en betingelse for, at der kan bevilges merudgiftsydelse, at barnet/ den unge forsørges i eget hjem. Dog er familien fortsat berettiget til merudgiftsydelse, hvis barnet/den unge er indlagt på sygehus, er på aflastningsophold eller midlertidigt som et led i almindelig skolegang går på kost- eller efterskole. Hvis barnet/den unge er anbragt uden for eget hjem, f.eks. i familiepleje eller på en døgninstitution, kan familien derimod ikke modtage merudgiftsydelse. Hvem leverer ydelsen? Hjælpen ydes sådan Hjælpen gives som et månedligt beløb. For at kunne få økonomisk hjælp skal man have merudgifter for mindst kr. pr. år. (2015). Søger borgeren om hjælp til flere børn, der hver især opfylder betingelserne for merudgifter i 41, er det den samlede merudgiftsydelse, der skal overstige kr. om året. Ansøgeren skal lave et overslag over omfanget af de behov, som den pågældende efter al sandsynlighed vil have i det kommende år. Sagsbehandleren beregner merudgiften efter en konkret vurdering af disse behov og af de sandsynliggjorte udgifter. Side 7 af 8 Senest revideret\n8 De årlige udgifter lægges sammen og fordeles på årets måneder. Der udbetales et fast månedligt standardbeløb. Beløbet reguleres ved ændringer i behovet for ydelsen, eller der ydes enkeltstående udbetaling. Beløbet er skattefrit og uafhængigt af familiens indtægter. Som udgangspunkt skal familien selv administrere ydelsen på årsbasis. Familien vælger selv, hvor den udmålte hjælp eller ydelse købes, og er også selv ansvarlig for afregning. Familien og sagsbehandler kan indgå aftale om, at kommunen afregner med leverandøren. Familien har oplysningspligt. Det betyder, at sker der ændringer i forholdene eller merudgifterne omkring barnet, har familien pligt til at oplyse kommunen om det. Er der valgmulighed mht. valg af leverandør? Hvordan følges der op på ydelsen? Såfremt familien indgår aftale med kommune om afregning med leverandør, beslutter kommunen hvilken leverandør, der skal bruges. Mindst en gang årligt følger sagsbehandleren op på, om de udmålte merudgifter dækker de konkrete behov, eller om der skal ske en regulering. Er det vanskeligt for en familie med f.eks. et nydiagnosticeret barn at sandsynliggøre de nødvendige merudgifter et år frem, vil der ske hyppigere opfølgning i starten. Familien bør ved opfølgning kunne sandsynliggøre eller dokumentere deres væsentligste merudgifter, da det vil gøre udmålingen af den næste periodes dækning af merudgifter nemmere. Særlige bemærkninger Side 8 af 8 Senest revideret\nServiceniveau et redskab for kommunen og borgerne\n1 Serviceniveau et redskab for kommunen og borgerne Katalogets målgruppe er børn og unge med særlige behov. Det handler om børn og unge i alderen 0 18 år med fysisk/psykisk handicap eller med psykosociale\nMerudgifter og tabt arbejdsfortjeneste, efter servicelovens 41 og 42\nTakstblad om Merudgifter og tabt arbejdsfortjeneste, efter servicelovens 41 og 42 Ishøj Kommune Indhold Indledning... 3 Merudgifter servicelovens 41... 4 Formålet... 4 Målgruppe... 4 Beregning af ydelsen...\nTakstblad om. Merudgifter og tabt arbejdsfortjeneste, efter Servicelovens 41 og 42\nTakstblad om Merudgifter og tabt arbejdsfortjeneste, efter Servicelovens 41 og 42 Ishøj Kommune Indhold Indledning... 3 Merudgifter Servicelovens 41... 5 Formålet... 5 Målgruppe... 5 Beregning af ydelsen...\n41 Serviceniveaubeskrivelse Januar 2017 Indhold Indhold...2 Merudgifter (Serviceloven 41)...4 Formål...4 Personkreds (modtager af ydelsen)...4 Betingelser for at modtage ydelsen...5 Målgruppe barnets funktionsevne


SAS og sandsynligvis Norwegian reddes fra ruin og coronavirus\nFlyselskaber uden kunder og med mange faste omkostninger overlever ikke længe.\nHeldigvis står SAS til at blive reddet i form af en statslig garanti fra Danmark og Sverige på samlet 2 milliarder kroner, skriver DR d. 17. marts 2020.\nMan må forvente at der er flere penge, hvor de kommer fra, hvis yderligere understøttelse af SAS bliver nødvendigt. Ellers ville den danske og svenske stat næppe træde til.\nUdsigt til redning af SAS og Norwegian.\nNorwegian tæt på konkurs – den norske stat træder sandsynligvis til\nSamtidig er der forlydender om at Norwegian vil få en lignende redningskrans af den norske stat.\nFlyselskabet Norwegian er et privat selskab, men anses som essentielt for det norske samfund og for norsk beskæftigelse.\nHvorvidt den norske stat vil træde til og under hvilket betingelser blæser midt-marts-2020 stadig i vinden, men som stor virksomhed og som vigtig infrastruktur for det norske samfund må det betegnes som sandsynligt at Norwegian overlever med den norske stat som garant. Se også artikel på E24.no.\nMasser af flyselskaber vil gå konkurs\nListen over konkurser i branchen er lang – se et udvalg.\nFlyBe, Europas største regionale flyselskab gik konkurs i starten af marts 2020.\nFlyselskaber skal leve op til krav om sikkerhed og er nødt til at have en anseelig kapital i ryggen for at operere. Er der ingen kunder, ædes kapitalen lynhurtigt op af udgifter til fly, personale, lufthavnsafgifter osv.\nNorge solgte sin ejerandel i SAS\nEn stærkt medvirkende årsag til at både SAS og Norwegian formodentligt bliver reddet ud af corona-krisen er at Norge i 2018 solgte alle sine aktier i Det Skandinaviske Luftfartsselskab SAS – se artikel i Børsen.\nPå underfunding vis baner salget af aktier i SAS for et par år siden vejen for at Norges statskasse (finansminister) og regering med god ret og til den norske befolknings bedste kan argumentere for at det er en god ide at redde Norwegian fra corona-krisen.\nVil den norske stat ikke redde Norwegian, ser det sort ud. Selskabet har alt for megen gæld til at private investorer vil binde an med en redningsaktion. Se også Simply Flying.\nBåde Easyjet og Ryanair vil få brug for hjælp – omend måske muligt fra private investorer. WizzAir med langt lavere omkostninger end Norwegian vil måske også få et ’blidt skub’ i den rigtige retning af den ungarske regering og er heller ikke uinteressant for private investorer.\nArtikel: SAS og sandsynligvis også Norwegian reddes fra ruin og coronavirus\nEmner: sas, norwegian\nSAS redning statsgaranti Danmark Sverige. Norwegian redning statsgaranti Norge. Flyselskaber coronavirus.


Bliss Lisbon Apartments - Avenidas i Lissabon til Bedste Pris-garanti | Agoda.com\nAv. Miguel Bombarda no 129, Campolide, Lissabon, Portugal, 1050-164 - Se på kort\n"large apartment with a convenient kitchen, three bedrooms, o..."\nMere om Bliss Lisbon Apartments - Avenidas\nBliss Lisbon Apartments - Avenidas, der er ideelt til sjov og afslapning, ligger i området Campolide i Lissabon. Herfra har gæster glæde af nem adgang til alt, hvad denne livlige by kan tilbyde. Med sin praktiske beliggenhed tilbyder dette hotel nem adgang til byens vigtigste seværdigheder.\nAtmosfæren på Bliss Lisbon Apartments - Avenidas afspejles på hvert eneste værelse. aircondition, altan/terrasse, fjernsyn LCD-/plasmaskærm, satellit-/kabel-tv, køleskab er blot nogle af de faciliteter der kan findes på ejendommen. Desuden sikrer hotellets væld af fritidstilbud, at du har rigeligt at foretage dig under dit ophold. Bliss Lisbon Apartments - Avenidas er et idéelt sted for rejsende der efterspørger charme, komfort og bekvemmelighed i Lissabon.\nDu bedes give Bliss Lisbon Apartments - Avenidas besked om, hvornår du regner med at ankomme. Du kan gøre dette ved at skrive til hotellet i boksen "Særlige anmodninger" når du booker, eller du kan kontakte overnatningsstedet. Du finder kontaktoplysningerne på din reservationbekræftelse.\nAlle slags rejsende (102) Par (16) Rejsende alene (5) Familie med små børn (28) Familie med store børn (16) Gruppe (37)


Har du svært ved at falde i søvn? - UgensErhverv\nANNONCE: Søvnen er, paradoksalt nok, en central del af vores hverdag. Får vi en god nats søvn, så kan vi stå op til en lang dag med massere af energi og overskud til alt det, som vi skal lave, men også alt det andet, som vi også ønsker at bruge vo\nHvis vi ikke har sovet så godt om natten, kan det være lidt svært at komme op om morgenen, når vi bliver nødt til at svinge benene ud af sengen. Det er dog en lettelse at vide, at hvis vi har udfordringer med at sove, så er der hjælp og vejledning at hente. Her kan du få lidt tips og ideer til, hvordan du kan få en bedre nats søvn, hvis du skulle opleve at vågne op uden.\nOrdentlige fysiske forudsætninger\nDet første, måske indlysende, som du kan tage et kig på, er de fysiske omstændigheder omkring din søvn. Du kunne starte med at spørge dig selv, om du har en god seng. Hvis svaret her er nej, og du har lyst til at investere i en ny, så kan du med fordel tage et kig på sengen, der vandt bedst i test.\nDerefter er det væsentligt at kaste et blik på dynen og hovedpuden, og spørge, om de understøtter den gode nats søvn ved at opfylde hver deres funktion på bedste måde. Giver dynen mig den bedste temperatur? Understøtter hovedpuden mit hoved og min nakke på en optimal måde? Når der er styr på disse helt konkrete forudsætninger for en god søvn, kan du rykke videre. Måske er der andre vaner, der ikke er optimale for din søvn.\nGode søvnvaner kan være nøglen\nDer kan være flere årsager til at få det forkerte ben ud af sengen om morgenen. Det kan blandt andet hænge sammen med dine vaner. Det kunne for eksempel være rygning, at ligge for længe og kigge ned i skærmlyset på din telefon, tablet eller computer, lige inden du skal sove. Det kan også hænge sammen med det mad og drikke, du indtager inden sengetid, hvis du fx indtager store mængder koffein. Derfor kan vanerne være et sted at tage fat, når du tager et kig på din søvnrytme, så prøv at indfør gode sovevaner. Udskift f.eks. de elektroniske enheder med en bog eller dagbog inden sengetid. Så kan du enten læse eller tømme hovedet for tanker ved at skrive dem ned.


Eksperter advarer: Regionernes forældede software kan være i strid med loven | Information\nOnsdag kunne Information afdække, at flere regioner stadig anvender Windows XP, som i weekenden blev ramt af det verdensomspændende cyberangreb ved navn Wannacry. I Region Midtjylland har man cirka 5.000 maskiner med det sårbare system, der befinder sig på hospitalerne og indgår i den daglige drift, mens de samtidig er på nettet. Arkivfoto\nDet er ikke kun kritisabelt, at Region Midtjylland stadig bruger det 16 år gamle og sårbare styresystem Windows XP på 5.000 maskiner. Det kan også være i strid med persondataloven. Det vurderer flere eksperter, heriblandt professor i persondataret, Peter Blume:\n»Regionen har som dataansvarlig pligt til at have den tilstrækkelige sikkerhed, og når det nu er almindelig kendt, at så gamle udgaver af Windows ikke er særligt sikre, og der for patienternes vedkommende er tale om personfølsomme oplysninger, så ser det ikke godt ud.«\nHan bakkes op af Hanne Marie Motzfeldt, der er lektor i forvaltningsret og de juridiske aspekter af digitalisering.\nOnsdag kunne Information afdække, at flere regioner stadig anvender Windows XP, som i weekenden blev ramt af det verdensomspændende cyberangreb ved navn Wannacry. I Region Midtjylland har man cirka 5.000 maskiner med det sårbare system, der befinder sig på hospitalerne og indgår i den daglige drift, mens de samtidig er på nettet.\n»Windows XP er farligt at bruge. Det er simpelthen forældet software fyldt med sikkerhedshuller,« udtalte it-ekspert Henrik Kramshøj, der blandt andet arbejder med at sikre det norske sundhedsvæsen. It-ekspert Peter kruse kaldte sikkerhedssituationen for »russisk roulette«, fordi det gør hospitalerne sårbare overfor cyberangreb.\nSystemerne skal følge med tiden\nPeter Blume peger på paragraf 41 i persondataloven, som pålægger den dataansvarlige at have den fornødne sikkerhed.\nParagraf 41 stk. 3 lyder: »Den dataansvarlige skal træffe de fornødne tekniske og organisatoriske sikkerhedsforanstaltninger mod, at oplysninger hændeligt eller ulovligt tilintetgøres, fortabes eller forringes, samt mod, at de kommer til uvedkommendes kendskab, misbruges eller i øvrigt behandles i strid med loven. Tilsvarende gælder for databehandlere.«\nDet samme vurderer Hanne Marie Motzfeldt. Hun understreger, at det skærper kravene endnu mere, når der kan være tale om borgernes følsomme oplysninger, fordi de pågældende computere bruges på hospitalerne i den daglige drift.\n»Sikkerhedskravene i persondataloven rykker sig hele tiden med den tekniske udvikling, og her er der klare krav til, at man som ansvarlig for borgernes data skal holde sig til det tekniske niveau, der svarer til 2017. Det vil sige, at man skal eliminere kendte risici, hvis det er muligt, med mindre de er helt uproportionale i forhold til omkostningerne.«\nTil spørgsmålet om hvorvidt regionernes brug af XP-styresystemer lever op til nutidige sikkerhedsstandarder, henviser Motzfeldt til professor i datalogi, Peter Schneider-Kamp.\nHan siger til Information: »Windows XP har jo været uden sikkerhedsopdateringer i tre år, så det er ikke forsvarligt at bruge det. Regionerne peger selv på, at de har applikationskontrol til at gøre det sikkert, og det er selvfølgelig fornuftigt. Men det er meget omstridt, om det er en holdbar løsning. Måske vil det forhindre nogle af de åbenlyse angreb, hvor medarbejderne bare klikker på en mail med en virus, men en professionel hacker har mange flere værktøjer. Så nej, jeg vil ikke sige, at det her niveau svarer til, hvad der skal til i 2017 for at beskytte data.«\nHan bruger som eksempel en offentliggørelse fra DefenseCode i mandags om et nyt angreb, hvor man som bruger kun skal klikke på et link, og hvor angrebet ikke forhindres af hverken antivirus eller appilationskontrol.\nI Danmark er det Datatilsynet, der skal gå videre med sagen, hvis de finder det problematisk. Ellers skal en borger i regionen selv klage til Datatilsynet.\nPeter Blume og Hanne Marie Motzfeldt forklarer, at Datatilsynet ikke har nogle reelle sanktionsmuligheder udover at udtale kritik, men at de kan indberette en sag til regionsformanden og ministeren. Derudover kan man som borger gå til domstolene, hvis man har lidt skade.\n– Ville du klage, hvis du for eksempel boede i Region Midtjylland?\n»Ja, det tror jeg ville være fornuftigt nok. Datatilsynet er jo sat i verden for at sørge for, at persondataloven bliver overholdt – også af offentlige myndigheder. Så hvis jeg var nervøs for mine oplysninger, ville det være naturligt at henvende sig til Datatilsynet,« siger Peter Blume.\nRegion Midtjylland svarer på kritikken i en mail: »Vi vurderer, at it-sikkerniveauet er tilstrækkeligt og hermed ikke i strid med paragraf 41. Regionen har en samlet sikkerhedsløsning inkluderende antivirus, applikationskontrol, Sideadvisor og et veludviklet 24/7/365-overvågnings- og vagtberedskab til imødegå hændelser og trusler. Endvidere et samarbejde samt rådgivning fra et antal meget kvalificerede leverandører på It-sikkerhedsområdet«.\nI 2018 træder en ny persondataforordning i kraft, som overlader det til Danmark at afgøre, hvorvidt offentlige myndigheder skal kunne gives bøder for at sløse med it-sikkerheden over borgernes private data.\nInformation har kontaktet Datatilsynet for en kommentar, men har ikke fået noget svar.\npersonfølsom datadigital teknologi\n19. maj, 2017 - 12:45\nDer kan være tale om? Det var meget diplomatisk formuleret.


Persondataforordningen – PF Personaleforeningen\nDen 25. maj 2018 skærpedes reglerne for håndtering og opbevaring af persondata i hele EU. Du modtager denne information, fordi vi har registreret personoplysninger om dig. Det har vi pligt til at informere dig om efter reglerne i databeskyttelsesforordningen.\nDu kan stole på, at vi kun opbevarer de data om dig, der er nødvendige for at PF kan rådgive dig samt indgå aftaler, herunder om overenskomstmæssige/funktionærmæssige forhold med vores arbejdsgivere.\nAt vi har registreret og behandler personoplysninger om dig elektronisk, medfører, at vi efter databeskyttelsesforordningen\nog databeskyttelsesloven som dataansvarlig skal give dig nogle\ninformationer, bl.a. om at og hvordan vi behandler dine personoplysninger. Denne information fremgår nedenfor. Vi vil i den forbindelse gerne understrege, at vi kun behandler personoplysninger – herunder personoplysningerne om dig – i det omfang det er sagligt, proportionalt og nødvendigt at behandle disse oplysninger.\nFormålene med vores behandling af dinepersonoplysninger er, at repræsentere dig i ethvert fagligt, økonomisk, socialt og uddannelsesmæssigt forhold af fælles interesse, herunder løn-, pensions-, ansættelses- og arbejdsvilkår, samt at medvirke til at styrke det kollegiale forhold.\nSom udgangspunkt indsamler og behandler vi ikke følsomme personoplysninger om dig. De personoplysninger, vi har registreret er dit navn, din adresse, din email og øvrige almindelige identifikationsoplysninger, herunder cpr.nr. og lønoplysninger. Hvis du er medlem af PF, vil den oplysning ligeledes være registreret. I henhold til databeskyttelsesforordningen er dette en følsom personoplysning.\nDerudover kan vores behandling omfatte forskellige andre oplysninger, hvis det f.eks. har været nødvendigt at registrere disse oplysninger i forbindelse med overenskomstforhandlingerne m.m., indberetning af medlemskontingent til SKAT, behandlingen af en konkret faglig sag, en arbejdsskadesag mv. Det kan eventuelt dreje sig om helbredsoplysninger eller i visse sjældnere tilfælde andre følsomme personoplysninger, herunder oplysninger om strafbare forhold.\nSom led i vores behandling af dine medlemsoplysninger videregiver vi oplysninger til KL, BDO, KOMBIT, Patienterstatningen, herunder anmodning om løntræk i forhold til medlemskontingent. Herudover kan det som led i konkret sagsbehandling være nødvendigt at videregive dine personoplysninger til andre, f.eks. FTF/SAFU, FTFa, domstolene, advokater eller offentlige myndigheder f.eks. SKAT. Dette vil altid ske inden for rammerne af databeskyttelsesforordningen og databeskyttelsesloven.\nDine personoplysninger slettes som udgangspunkt senest 2 år efter, at dit medlemskab er ophørt. Hvis vi har behandlet en konkret sag, vil oplysningerne heri som udgangspunkt blive slettet 10 år efter, at den pågældende sag er afsluttet.\nDu har efter databeskyttelsesforordningen en række rettigheder i forhold til vores behandlinger af oplysninger om dig. Hvis du vil gøre brug af dine rettigheder, skal du kontakte os. Ret til at se oplysninger (indsigtsret)\nDu kan læse mere om dine rettigheder i Datatilsynetsvejledning om de registreredes rettigheder, som du finder på www.datatilsynet.dk.\nDu kan desuden kontakte PF’s dataansvarlig: Formand Annika Rosendal, arne@kl.dk


Halvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla - Hoppekids fra Hoppekids\nHjem / Butik / Møbler / Møbler til baby og småbørn / Tremmesenge og børnesenge / Halvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids\nHalvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids\nVarenummer (SKU): BASIC-A4-36-3+ Kategorier: Møbler, Møbler til baby og småbørn, Tremmesenge og børnesenge\nHalvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids fakta\nHalvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids fra Hoppekids\nHalvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids er vellidt i småbørnsfamilier, og det giver god mening, for kvaliteten er god og prisen er også god. Når vi skal gøre noget for ungerne, er alle enige om, at vilkårene skal være de bedste, og køber du Halvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids har du sikret dig rigtig godt. Halvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids sælges hos webshoppen Babyshower. Det spiller ingen rolle om du leder efter stofbleer, puslepuder eller suttebokse, er der her på hjemmesiden flere 1.000 varenumre, og sikkert også det du leder efter. Barnevognen er ikke anderledes end andre vigtige ting, derfor er vedligeholdelse essentiel. Der er de særlige punkter som stel, hjul og tekstiler, du skal holde øje med. Når en barnevogn bliver passet godt på, forlænges levetiden på vognen drastisk, og du kan nyde en velholdt barnevogn, der ser godt ud .\nHalvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids til de små\nHalvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids er en af de håndplukkede varenumre her i shoppen i vores gruppe af varer Møbler || Møbler til baby og småbørn || Tremmesenge og børnesenge. Du får også hele lovpligtige 14 dages returret der giver dig en god sikkerhed, hvis du alligevel ikke skal bruge din vare. Det er snart allemandsviden at man helst køber sin Halvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids online hos webshoppen Babyshower, som er den foretrukne shop blandt online shoppere. Blandt alle varerne i shoppen kan du helt sikkert finde noget du kan li, det kan jo passende være dette produkt. Når du handler online er priserne mere attraktive end i butikkerne- og det kan lade sig gøre fordi shoppen sparer husleje til en almindelig butik.\nFordele når du køber Halvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids online\nNår du handler online, er der bedre fordele, så du på nogle områder er bedre stillet, end hvis du handler I fysiske butikker. Lovgivningen dikterer min. 14 dages returret. efter dit online køb, der er endda shops, der vælger at give mere der kan forlænge din standard returret med både uger og måneder. Derudover har du et meget større udvalg, og det gør en prissammenligning let, i de mange webshops der er på det danske marked. Du kan oven i købet gøre det super hurtigt, det er bare lige at finde de shop, der sælger din vare. Ved at købe dine varer online, slipper du for, at skulle slæbe varerne hjem fra butikken. Webshoppen kan sende produkterne hjem til dig, eller du kan bede dem om at sende til dit arbejde i stedet for, så du kan vælge det, det er lettes for dig. Hvor mange gange har du stået i kø i en butik – det er slut nu, når du handler online så gå let og ubesværet direkte til kassen, når du er færdig med at handle, så behøver du ikke længere forudsige, hvilken kø der er hurtigst – vi gætter aldrig rigtigt alligevel.\n24 reviews for Halvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla - Hoppekids\nVær den første til at anmelde “Halvhøj seng, basic delbar 160 cm, Lilla – Hoppekids” Annuller svar


Køb Efeu i Dragør – Se tilbud\nEn masse online outlets tilbyder i øjeblikket et hav af forskellige muligheder for fragt. En yndling er på nuværende tidspunkt levering til en pakkeshop, så du nemt selv kan hente dine varer på et selvvalgt tidspunkt. Fragtformen er altså særligt uproblematisk, og ofte også den prisbilligste form for fragt.\nDu kan på samme måde beslutte dig for at få ordren bragt til dit hus eller til adressen hvor du arbejder. Fragtløsningen viser sig gerne en anelse mere pebret, men derudover temmelig hensigtsmæssig. Den prisbilligste mulighed for levering af efeu i Dragør vil dog i de fleste tilfælde være at du selv henter pakken, men det kræver at du opholder dig med kort afstand til efeu i Dragør online firmaets arbejdslager.\nFragttiden kan være temmelig aktuel såfremt du mangler dine nye produkter inden for kort tid, og herved er det helt relevant at du studerer det anslåede leveringstidspunkt ved det relevante produkt.\nDe fleste efeu i Dragør internet forhandlere præsterer 1 dags fragt på mange af deres varenumre, som imidlertid beroer på at ordren køres igennem før et bestemt klokkeslæt, med det formål at de sandsynligvis kan nå at få efeu i Dragør afsendt inden de pakkeansatte har fri.\nNogle få netbutikker byder på portofri fragt, men i de fleste tilfælde kræves det at man indkøber for et præcist beløb. Som alternativ skal man foretrække den mindst kostelige type af levering, hvilket gerne – uden hensyn til om man er i Horsens, Grenaa eller Bramming – vil være at få kørt bestillingen til en pakkeshop.\nDet er i dag særligt smart for almindelige dødelige at prissammenligne på efeu i Dragør fra forskellige e-butikker, og altså har de fleste shops på nettet været tvunget til at trykke salgsværdien på mange af deres varer – til drenge og piger, og samtidig også til herrer og damer – drastisk, og endda nogle gange garantere levering uden beregning.\nDog kan det til hver en tid være fordelagtigt at granske indtil flere webbutikker efter efeu i Dragør udsalg forud for at du bestiller, sådan at man er skråsikker på at skaffe sig den bedste pris.\nDu må alligevel være obs på, at når en e-forretning markedsfører efeu i Dragør for en pris der kan virke uendeligt lav, så bør det tit være et faresignal om en snydagtig netshop. Kortbetalinger er trods alt dækket ind under en retningslinje, der begunstiger dig som køber imod fup firmaer på nettet.\nVi går generelt ind for køb med betalingskort eller betalinger med mobilen. Som en alternativ mulighed burde du vælge en afdragsordning fra for eksempel ViaBill, ifald du efterspørger at dække omkostningerne over flere uger.\nForinden nogen køber efeu i Dragør hos en e-butik kan man reelt studere virksomhedens betingelser, dog er det tit et omfattende arbejde.\nEt andet alternativ kunne være at kigge hvorvidt online firmaet er verificeret af e-mærket, grundet at det ofte er et billede på at netshoppen forsvarer dansk lovgivning, tillige med at netbutikken nu og da gennemses af fagfolk som er indført i reglementet på området. Dette er desuden en god anledning til at få bistand, ifald du møder dilemmaer med din handel.\nTilsvarende støtter vi at man er obs på de mest relevante regler der kan spille ind i forbindelse med bestillingen, for eksempel hvilken returneringsret på efeu i Dragør online virksomheden lover. I den relation er det tilmed relevant, at man altid bibeholder sin ordremail, så man når som helst kan bevise bestillingen, hvad end du søger produkter til en kvinde eller mand.\nTrustpilot genererer nogle gode løsninger til at verificere en stor gruppe andre konsumenters tanker og på grund af dette er det anbefalelsesværdigt, at du ser nærmere på online butikkens efeu i Dragør bedømmelser før du lægger din bestilling.\nFacebook fører til på samme måde adskillige anstændige genveje til at få et kig ind i e-butikkens kundefokus. I øvrigt møder vi nogle online webshops hvor det er muligt at give en bedømmelse af deres køb, hvilket også må anvendes til at få et indtryk af kundetilfredsheden.\nVores hjemmeside er finansieret af annonceindtægter. Vi har tætte samarbejder med utallige online firmaer og publicerer virksomhedernes produkter, og indhenter honorar forudsat en af de besøgende på vores website laver et indkøb.\nAnvisninger om efeu i Dragør og webbutikker værnes om nu og da, men vi kan ikke stilles ansvarlig for forandringer der eventuelt er udarbejdet siden seneste opdatering af sidens informationer.


Viljen til at turdemitsvendborg\nViljen til at turde\nLEDER mitsvendborg.dk – MAGASIN, juli\n’Vi skal rykke tættere sammen i bussen’, opfordrede Svendborgs borgmester, Curt Sørensen, på erhvervslivets nytårskur i år. Heri kan der jo ligge flere forskellige vinkler, men set ud fra den betragtning at Svendborg geografisk ligger i et udkantsområde af Danmark, har vi nok en anelse større udfordringer, når det handler om at skabe vækstpotentiale, end andre centralt bedre placerede kommuner på landkortet. Vi må derfor først og fremmest finde fælles fodslag til, i hvilken retning vi vil bevæge os. Det er vi i nogle tilfælde bare rigtig gode til, mens vi i andre tilfælde roder noget rundt i det.\nDen sidste weekend i juni kom Svendborg for 10. gang på Danmarkskortet, da Kulinarisk Fødevaremarked for første gang indtog den indre by, i stedet for en placering på havnen i Svendborg. Et friskt nyt pust i den rigtige retning, hvor kræfterne blev forenet, og løftestangen ført af flere hænder mod det samme mål. Man kan spørge sig selv, hvorfor man ikke har gjort det for længe siden! Ud over alle de praktiske fordele med strøm, vand og toiletforhold og – ikke mindst – let adgang til pengeautomater, der er ved at placere dette kæmpe brand for Svendborg lige midt i bykernen, så fik Svendborg også en unik mulighed for at vise de titusinde af mennesker, som på to dage tog turen til byen, hvilket enestående og mangfoldigt handels- og restaurationsmiljø, vi kan bryste os af.\nLad os bruge det gode eksempel med samarbejdet om fødevaremarkedet i bymidten, når vi skal have udviklet byen i nye retninger. Slut med rygmarvsbeslutningerne og de fastgroede vanemønstre, det handler om samspil, fornyelse og viljen til at turde. Netop det skal være de grundlæggende nøgleord, når vi lige om lidt skal debattere parkeringsforhold i midtbyen, havnen og Frederiksøen – og sammenkoblingen med bymidten, samt hele grundideen med Cittaslow i Svendborg. Man kan levende forestille sig, hvad det kunne udvikles til fremadrettet.\nEt svar til Viljen til at turde\n1. juli 2011 at 09:04\nViljen til at turde.\nViljen til at turde sige Transportministeren og Banedanmark imod, så Skattergades snart lukkede overgang ikke skal dele Svendborgs smukkeste gade i to og derved blokere forbindelsen mellem havn og centrum.\nViljen til at turde finde de penge, som Svendborg Kommune har forpligtet sig til at betale for sikkerheden ved overskæringen. Den bedste sikkerhed er en bom med advarselsklokker.\nViljen til at turde reagere på borgernes henvendelser, som både indeholder anmodninger om dialog og konstruktive forslag om et samarbejde mellem indbyggere og beslutningstagere for at redde Skattergades helhed.\nViljen til at turde stå fast på de standpunkter, som udvalget for Miljø og Teknik tog i marts sidste år, hvor man valgte at holde overgangen åben, fordi sikkerheden var i orden.\nViljen til at turde indrømme, at en beslutning ikke er noget værd, når man nøjagtig et år efter – i samme udvalg – beslutter at lukke samme overgang, fordi sikkerheden ikke er i orden.


Politiet ransagede Hells Angels i Lystrup – Aarhus I Dag\nDer blev fundet forskellige former for narkotika og dopingmidler flere forskellige steder i bygningen.\nDer var to personer tilstede i klubhuset, da politiet kom på uventet besøg.\nDen ene af dem – en 23-årig mand – blev sigtet for besiddelse af narko og dopingmidler, da der på hans værelse blev fundet joints og dopingmidler.\nDerudover blev der på et andet værelse, der tilhører en 35-årig mand, der ikke var tilstede ved ransagningen, fundet joints og dopingmidler. Han blev efterfølgende sigtet for overtrædelse af lov om euforiserende stoffer og lov om forbud mod visse dopingmidler.\nEn 57-årig mand, der heller ikke var i bygningen, da politiet kom, blev sigtet for overtrædelse af lov om forbud mod visse dopingmidler, da der i hans dueslag i klubhuset blev fundet en række dopingenheder.\nFlere steder i klubhuset blev der fundet forskellige former for narkotika og dopingmidler, som politiet beslaglagde med henblik på destruktion. De stoffer kunne ikke umiddelbart knyttes til nogle personer.\nDet drejede sig blandt andet om en pose amfetamin, der blev fundet i en fryser i klubhusets fællesrum. Desuden blev der i skabe og skuffer fundet anden form for narko, dopingmidler og receptpligtig medicin.\nØstjyllands Politis specialpatrulje gennemførte på samme tidspunkt en ransagning af Hells Angels klubhus på Rådmands Boulevard i Randers.\nUdgivet 28. januar 2021 Skrevet af admin


Experimentarium Copenhagen Biografer Aarhus / Glat Fisse\n24-02-2017 24-02-2017 by Hilario Kibbe\nKMD Aarhus. Det er race-tid i Smilets By: KMD Aarhus er det perfekte sensæsonløb for triatleter på alle niveauer. Kun for abonnenter. Tycho Brahe Planetarium - et univers af oplevelser. Se hvilke film vi spiller i øjeblikket og bestil billetter til IMAX og 3D film. Nu kan du blive viet af tre kendisser under Copenhagen Pride Den slags viden kan man få på Experimentarium, der efter en midlertidig store attraktioner er en af verdens første interaktive biografer og en stor tagterrasse, Mangler: aarhus.\nDu er nu tilmeldt nyhedsbrevet og vil snart modtage dit første finurlige nyhedsbrev. Besvarelse fra Experimentarium Offentliggjort 4 dage siden Hej Jonathan, Øv, det er vi kede af at høre, at du synes.\nMen på Experimentarium syder og bobler videnskaben og de gode oplevelser hver dag – uanset vejret. Sommerens nyhed er Klodsepladsen - en byggeplads man. 7. aug. Når det nye Experimentarium (gen)åbner i Hellerup i starten af det nye år, sker det bl.a. med Den interaktive biograf - verdens første biograf. Nu kan du blive viet af tre kendisser under Copenhagen Pride Den slags viden kan man få på Experimentarium, der efter en midlertidig store attraktioner er en af verdens første interaktive biografer og en stor tagterrasse, Mangler: aarhus....\nBliv bruger Tilmeld dig. Torsdage dog altid til klokken Rabat på entré Se hvem vi har indgået rabataftaler med. Klodsepladsen er sjovest fra år og opefter. Højt oppe under åben himmel. Bedste oplevelse var hende, der udførte en dissekration på en hjerne. Vi er meget glade for vores nye beliggenhed med den fantastiske udsigt. Tommy Grøn Digital nyhedsredaktør.\nDet nye Experimentarium åbner Rabat på entré Se hvem vi har indgået rabataftaler med.\nSå var forsendelsesudgiften endda bare på 49 kr. Sammenslutningen af Unge Med Handicap.


midtialt: DE GAMLES STEMMER\nDa min kone endnu var min kæreste, skrev hun bogen Den frivilligt ödmjuka kvinnan. Den handler om Fredrika Runeberg (1807-79), gift med Johan Ludvig, Finlands nationaldigter. Fredrika havde det ikke altid lige let, også, fordi hun var et skrivende fruentimmner, som man dengang med passende nedladenhed kunne formulere det for at markere afstanden til de virkelige digtere, dem af mandskøn.\nUnder en lang helligtrekongersmorgenmad forleden opdagede min kone og jeg, at vi begge læste om bogen Fire and Fuery, hun i sit papirknitrende Hufvudstadsbladet, jeg på min elektroniske læseplade, der hverken kender sprog- eller landegrænser.\nAt det var en eufemisme af første klasse at kalde Michael Wolffs bog nedladende i forhold til USA’s præsidents evne til at udfylde sit embede var åbenlyst. Og vi blev hurtigt enige om, at det måske var derfor, at præsidenten, i en dunkel erkendelse af dette faktum, som en tvangshandling gang på gang og også nu måtte udøse sin galde over Hillary Clinton, hans kvindelige modkandidat i præsidentvalget, som fik tre millioner flere stemmer end han gjorde.\nOg så var vi, dér ved morgenbordet, tilbage i gamle forestillinger om alt for små mænd, det være sig i digtning eller i politik, der ikke kan tåle kvinder, der trænger sig ind på områder, de før har kaldt deres.\nNed gennem historien har selvtilstrækkelige og inkompetente magthavere diskrimineret og krænket mennesker af anden etnisk oprindelse, af anden samfundsklasse, af andet køn, af anden religiøs eller politisk overbevisning, af anden alder – børn, for eksempel. Eller ældre, der har forladt arbejdslivets trædemølle. Hvad er egentlig deres berettigelse, når verden brager fremad i et tempo, så unge knap nok kan følge med.\nHvordan skulle så de gamle kunne?\n– Fordi de har god tid, sagde jeg. Til at læse, opleve og reflektere. Fordi de endelig har tid til at løfte hovedet og se længere, end deres fødder når.\n– Fordi de har erfaring, som er levet, sagde hun ovre fra den anden side af bordet.\nEller måske sagde vi det ikke højt, måske tænkte vi det bare og var enige som et par gamle bryggerheste, der har trasket langs de samme ruter i utallige år.\nHm, sagde jeg (eller sagde jeg det faktisk?) og tænkte på De ældres råd, det finlandssvenske radioprogram på Yle Vega, hvor en lille håndfuld livserfarne mennesker, deriblandt én kvinde, hver anden mandag i bedste sendetid kommenterer ugens begivenheder med perspektiver, der kan gå tilbage til de gamle romere, og ikke sjældent med indlagte sentenser på latin. Engang imellem kan de blive lidt sluddervorne og glemme fokus, men dén menneskelige svaghed tilgiver jeg dem gerne, idet jeg ser den som en følge af, at de favner bredt: Finlands forsvar i eller uden for Nato, flygtningekrisen, præsidentens magtbeføjelser før og nu, magtbalancen nu og i fremtiden i et historisk perspektiv, undervisningen, økologi, klimakrise, EU, USA ...\n– Med al respekt for De ældres råd, afbrød hun min tankestrøm, – så fungerer de som radioens undskyldning for at fylde sendefladen med hurtigsnakkere, hvis horisont ikke rækker længere end til trafikmeldinger og personlige erfaringer med lus.\n– Må jeg læse højt for dig? Fra en klumme af Katrine Wiedemann, en ung kvinde født i 1969. Hun er sceneinstruktør. Uden at vente på svar læste jeg:\nDen ældste generation sidder inde med en unik viden og erfaring. De har levet i tiden før alt, hvad vi kender i dag, før det klasseløse samfund, før modernismen, før ungdomsoprøret og det første stadie i kvindefrigørelsens verdensrevolution, de har prøvet og overlevet krigstid, de kommer fra en knaphedskultur, som ingen unge i dag i deres vildeste fantasi kan forestille sig, de kom af en verden af dannelse, som er på vej væk, som tegn i sand.\nDe er her ikke evigt, og vi bør tale med dem nu.\nVi bøjede ydmygt vores grånende hoveder og tog en kop kaffe til.\nVerden går trods alt fremad, det er sikkert og vist. Og lus har der altid været.\nMin blog på næste tirsdag er en tekst af Fredrika Runeberg.


Sådan klarer skoler yderligere genåbning - sn.dk - Næstved\nLille Næstved Skole lader 9. klasse blive hjemme den sidste uge inden skriftlig eksamen for at undgå coronasmitte, siger skoleleder Torben Møller Nielsen. Foto: Kim Rasmussen\nArtiklen: Sådan klarer skoler yderligere genåbning\nNæstved - 22. april 2021 kl. 21:35\nSenest mandag den 26. april vil skolerne fortsætte normaliseringen af skoledagen for de ældste elever. 9. klasse skal fremover møde fysisk på skolen 80 procent af undervisningstiden, mens eleverne i 5. til 8. klasse nu får mulighed for enten virtuel undervisning eller udeundervisning - eller en blanding - i de uger, hvor de ikke er på skolen indendørs. 5. til 8. klasse er fortsat kun på skolen hver anden uge.\nSkolerne får desuden mulighed for at undervise 9. klasse virtuelt den sidste uge op til de skriftlige prøver. Tilbuddet skal mindske smitterisikoen, og dermed risikoen for at en større gruppe elever må hjemsendes og ikke kan deltage i prøverne, fordi blot en enkelt bliver smittet og resten af klassen vil være nære kontakter.\nBørne- og Skoleudvalget besluttede tidligere på ugen, at den enkelte skole selv beslutter og planlægger, hvordan den nye genåbningsfase skal være hos dem.\n- Skolerne har forskellige muligheder og forudsætninger, og derfor giver vi dem frit valg indenfor de centrale retningslinjer, siger formand for Børne- og Skoleudvalget Lars Hoppe Søe (RV).\nDet er en kæmpe logistisk opgave konstant at skulle ændre og justere på undervisningen.\nPå Holmegaardskolen har skoleleder Jørgen Rohde Wilms ikke lagt sig fast på om 9. klasse skal have virtuel undervisning hjemme før de skriftlige eksamener. Privatfoto\n- Alle de ændringer, der har været slider på medarbejderne. Derfor vil vi ikke stille nogen krav om, at det skal gøres på en bestemt måde, sige Lars Hoppe Søe.\nSkema for 160 lærere\nAt det har været en stor opgave at håndtere corona nedlukningerne kan skoleleder ved Lille Næstved Skole, Torben Møller Nielsen nikke ja til.\n- Vi har 160 lærere. Normalt lægger vi skema en gang om året. Nu har jeg snart ikke tal på, hvor mange gange vi har ændret skemaerne det seneste år, siger Torben Møller Nielsen.\nPå Lille Næstved Skole har man valgt en model for 5. til 8. klasse, hvor eleverne har minimum en udedag med klassekammeraterne i den uge, hvor de har virtuel undervisning.\n- Det bliver en dag med fokus på trivsel, på det sociale og teambuilding. Noget som eleverne i høj grad har manglet, fortæller skoleleder Torben Møller Nielsen, som dog siger, at hvis en lærer kommer og beder om tre dage til et udeundervisnings projekt med en klasse, så vil han gøre alt, for at det kan lykkes at få det passet ind i planerne.\n9. klasse virtuelt\n9. klasserne på Lille Næstved Skole møder i skole allerede i dag torsdag og skal også på skolen fredag og mandag. Men derefter vil der være virtuel undervisning resten af ugen op til de skriftlige eksamer begynder den 3. maj.\n- Vi har valgt at holde dem hjemme for at mindske smitterisikoen, siger skolelederen på Lille Næstved Skole.\nSkolen har flere gange haft hjemsendt klasser på grund af Covid-udbrud, og der har alle accepteret og klaret med godt humør. Men nu er der mere på spil, hvis et smitteudbrud betyder, at en hel klasse ikke kan komme til skriftlige eksamener.\n- Vi ønsker ikke at stille den enkelte smittede i en situation, hvor han eller hun føler sig skyldig hvis klassekammeraterne misser eksamen fordi resten af klassen er nære kontakter, siger Torben Møller Nielsen.\nPå Holmegaardskolen har man endnu ikke besluttet, om 9. klasserne skal undervises virtuelt den sidste uge før de skriftlige eksamener.\n- Der er fordele og ulemper ved den virtuelle løsning. Fordelen er at mindske eventuel smitte, men ulempen er at de store elever har brug for at være sammen og snakke, inden de skal afslutte deres skoletid og til eksamen, siger skoleleder Jørgen Rohde Wilms.\nEfter de skriftlige eksamener vil 9. klasse på Holmegaardskolen møde på skolen fire ud af fem dage om ugen. 5. til 8. klasserne starter på mandag med den nye ordning, hvor de virtuelle uger bliver brudt op af dage, hvor eleverne skal mødes og modtage undervisning udendørs.\n- Det er en stor logistiske udfordring, men eleverne skal helt sikkert mødes mere. Nu bliver vejret bedre, og så bliver mulighederne flere, siger Jørgen Rohde Wilms.\n26. april 2021 kl. 14:30 Opdateret: kl. 10:21


Spis Ordentligt: Falafel med krydderkål og mangosalsa\nFalafel - stegt kikærtemos. Og vi laver det ikke selv (Gisp!). Det er dybfrost, der går direkte i ovnen. Noget af det eneste frostmad, jeg kan komme i tanke om, der slipper ind i mit i køkken. Falafelerne er fra Nutana, og kvaliteten er fin.\nVi har fået dem en hel del gange efterhånden. Noget tilbehør går efterhånden igen.\nFor det første laver jeg som regel to dressinger - en med hvidløg og en med chili. Det er bare creme fraiche, citronsaft, olivenolie og henholdsvis chili eller hvidløg. Smagt til med salt og peber.\nFor det andet har vi flere gange lavet 'krydderkål'. Det er fintstrimlet hvidkål (brug en ostehøvl eller et rivejern, det er nemmest), der steges ved svag varme på panden med spidskommen og lidt chili. Både nemt og lækkert. Mere charmerende end navnet 'krydderkål', men jeg kunne ikke finde på andet, og det beskriver i hvert fald konceptet.\nTredje tilbehør var på sin vis også en kendt sag. Mangosalsa. Vi har lavet en lignende salsa før: Papayaen er blot skiftet ud med mango. Altså; mango, avocado og tomat i tern. Dressingen i dag var uden chili - der var rigeligt i det andet tilbehør. I stedet blot lidt honning, lidt æbleeddike og salt og peber.\nEtiketter: dressing, falafel, hvidkål, kål, mad, mango, salsa\nDer var problemer med kommentarfunktionen igår, men nu kommer jeg vist endeligt igennem! :)\nVille høre, hvor I køber de frosne falafler? Har aldrig set dem, hvor jeg handler..\nI (Super-)Brugsen såmænd. Kvickly har dem også. De burde bestemt være til at finde.\nAh okay. Det er fordi jeg mest handler i dansk supermarkeds butikker så. Tak for tippet! :)


Danske skattekroner betaler 10 moskeer i Afghanistan - Avisen.dk\nDanske skattekroner betaler 10 moskeer i Afghanistan\n(Foto: Danske soldater hjælper med at genopbygge moskeer i Afghanistan. Arkivfoto)\nMoskeer er afghanernes højeste ønske, når landet skal genopbygges. V og DF siger ja til at finansiere.\n26. juni 2008 08:05\nDet er hverken hospitaler eller skoler, som står øverst på lokale afghaneres ønske, når deres land skal genopbygges.\nNej, ønsket til blandt andre Danmark lyder derimod på moskeer.\nDanske soldater har allerede renoveret og udbygget ni moskeer i Helmand-provinsen i Afghanistan. Ligesom soldaterne lige nu hjælper med at bygge en større moské, der kan rumme 200 mennesker, i byen Rahim Kalay, skriver metroXpress.\nMens regeringspartiet Venstre er helt med på ideen, er Dansk Folkepartis medlem af Forsvarsudvalget, Søren Krarup, lidt loren ved, at der skal bygges moskeer for danske skattekroner i Afghanistan. Han har dog ikke tænkt sig at modsætte sig.\n- Jeg er ikke tilhænger af, at man bygger moskeer. Men nogle steder kan der være ekstreme situationer, hvor det kan være nødvendigt. Men man skal være varsom med, hvad moskeerne bruges til. Det vil være selvmorderisk, hvis de tjener til at radikalisere afghanerne, siger han til metroXpress.\nI det danske forsvar understreger man, at det er helt afgørende, at lokale afghanere får stor indflydelse på genopbygningen, hvis det skal lykkes at genoprette freden, ikke mindst i den uroplagede Helmand-provins.\n»Vi kan være meget kloge her i Danmark. Men hvis afghanerne vurderer, at en moské er vigtig for at få landet til at fungere igen, så skal vi hjælpe dem med det. Vi er der for at genopbygge og få landet på fode igen,« siger han.


Når grisen er sendt på slagteriet, æder den ikke mere foder | Maskinbladet\n26. mar. | Indrykket af Nutrimin\nDet er da bedre end et rap af en kæp\nSenest opgjorte landsgennemsnit 2019 (SEGES Svineproduktion) viser med al tydelighed, hvordan tilvækst, dødelighed og fodereffektivitet, som gennemsnit, hænger sammen og påvirker bundlinjen.\nTryk her for at se en tabel, som viser DB-forskelle på forskellige grupper beregnet med SEGES Svineproduktions dækningsbidragsberegner (notering: kr. 10,50 – foder: kr./FEsv 1,71).\nI SEGES Svineproduktions dækningsbidragsberegner regnes der med et øget antal producerede grise, når tilvæksten øges. Dette vil ofte også være realiteten. Med plus 100 gram i daglig tilvækst vil der kunne skæres en uge af omløbstiden. Det vil nogle producenter vælge at gøre. Alt andet lige vil det give 5-10 % flere grise igennem systemet. Men som nævnt er tomgang også penge værd. De fleste vil gerne jagte de 21 kroner pr gris, der er forskellen fra gennemsnitsresultatet til Top-25 eller de 42 kroner der er i forskel i dækningsbidraget pr gris op til Nutrimin Top-5\n1. Sundhedsstatus og vaccinationsstrategi. Vi skal kun jagte 1150 gram daglig tilvækst, hvis grisenes sundhedsstatus og systemet er til det. Herunder hvor meget og hvor dygtigt grisene er vaccineret (f.eks. mod lawsonia)\n2. Staldforhold er ofte en begrænsende faktor. Ofte kniber det med pladsen. Specielt når hurtigløberne når tæt på slagtevægt (af sted til slagteriet med dem!). Underdimensionerede eller uheldigt indstillede ventilationssystemer og stalde uden varmetilførsel (eller uden overdækning) har også pil nedad. Startes grisene samtidig op i halvvåde og kolde stalde er bund-25 et realistisk scenarie.\n3. Godt begyndt er halvt fuldendt. Smid om muligt lidt foder på det faste gulv de første dage. Gå en ekstra runde. Behandl om nødvendigt. Hellere lidt for tidligt end lidt for sent. Tag dårligdomme i opløbet. Saml de 20% mindste og giv dem ekstra opmærksomhed.\n4. Lad grisene få alt det, de kan æde.\na.\tVådfoder: For år tilbage var det god skik, at krybben gerne skulle være slikket cirka 20 minutter efter grisene var fodret. Nu siger vi, at krybben helst skal være næsten tømt 20 minutter før næste fodring\nb.\tTørfoder: Pladser nok ved foderautomaten er et must - kø ved foderautomater er ”no go”. Omhyggelig justering af foderautomater er at betragte som rettidig omhu.\n5. Vand er såvel den vigtigste medicin som det vigtigste fodermiddel, vi har. Samtidig er vand billigt og giver velfærd. Så masser af godt vand er også et must. Desværre er tilstoppede ventiler og manglende tryk ofte en udfordring.\n6. Foderstrukturen er helt afgørende for fodereffektiviteten. Rutinemæssige tjek af formalingsgrad er penge lige i lommen. Som hovedregel skal foderet formales så fint som muligt. Mangler foderet struktur vil lidt havre eller mere byg oftest være en billigere løsning end en grov formaling.\n7. Protein- og aminosyreniveauet skal matche fodereffektiviteten. 21-22 gram fordøjeligt lysin pr kilo tilvækst er et godt pejlemærke. Har vi f.eks. en fodereffektivitet på 2,4 FEsv/kg tilvækst skal vi i en enhedsblanding (fra 30 til 115 kilo) sigte efter 9 gram fordøjeligt lysin/FEsv og tilsvarende 135-140 gram fordøjeligt råprotein/FEsv.\n8. Ligger foderrecepter, som de skal i fodercomputeren? Et simpelt og hurtigt tjek er et foto med mobilen af det, der er lagt ind i fodercomputeren (skærmen på fodercomputer). Et foto er nemt efterfølgende at holde op mod det, der reelt er optimeret og fremgår af foderrecepten. Der skal da gerne være nogenlunde overensstemmelse.\n9. Lad fodercomputeren tjekke blandesikkerhed (silotjek). Når en silo eller et påslag er tomt, skal den også være det ifølge fodercomputeren. Det kræver, at siloer er blevet korrekt nulstillet i fodercomputeren, og de leverede mængder af de forskellige råvarer løbende er blevet og bliver tastet ind. Er der ikke overensstemmelse, skal vi reagere.\n10. Kornkvalitet. Skidt er ikke befordrende for noget som helst. Bliver kornet renset? Gerne såvel på vej ind på lageret som på vej til møllen? Dufter og smager kornet, som kornet skal dufte og smage. Og der er selvfølgelig altid styr på vand- og proteinindholdet?


Kunsten at vælge sig selv. Om Kierkegaard, coaching og lederskab - Lydbog - Pia Søltoft - Mofibo\n3,27 11 5 Forfatter: Pia Søltoft Oplæser: Pia Søltoft\nBogen, Kunsten at vælge sig selv, præsenterer Søren Kierkegaards syn på selvet som en opgave. Er opgave ethvert menneske er stillet, hvad end det er medarbejder eller leder, akademiker eller ufaglært. Opgaven er at vælge sig selv. At vælge sig selv er at overtage ansvaret for lige præcis det selv, man er. Opgaven er ikke at blive en anden, men at blive sig selv. Og det kan ethvert menneske, hvis det vil det. Men det kræver langsomhed, eftertænksomhed, selvigennemsigtighed og en vilje og et etisk mod til at handle som sig selv, uden at skele til, hvad "de andre" gør. br At vælge sig selv er ikke noget man gør en gang for alle, men en måde at forholde sig til sig selv og andre på, der skaber kontinuitet i liv og ledelse. Man er bestemt ikke groet fast, men i bevægelse. Men bevægelsen har en retning og et mål, der er afstukket af den enkeltes lidenskab. At vælge sig selv er hverken navlepilleri eller narcissisme, men en ansvarlig måde at være tilstedeværende på i en verden, der er i rivende forandring.