2 1. Interviewguide - index Udvalgte spørgsmål Interview Interview Interview Interview Interview Interview Hvordan e-læring med SiteScape Forum Principper for en HHK-pædagogik Invitation til ansøgninger om midler fra E-Learning puljen\n3 Interviewguide - index 1. Interviewguide - index 1. Indledningsvis vil vi gerne bede dig redegøre for, hvad du forstår ved elæring? 2. Hvor stødte du første gang på begrebet elæring? 3. Hvad er dine (konkrete) erfaringer med elæring (fx Site Scape Forum)? Har du (overvejet at) formidle(t) din faglige viden, enten som underviser, tutor, coach eller som udvikler af internetbaseret undervisningsmateriale? 4. Hvordan kan HHK anvende elæring i konkurrencen med andre læreanstalter, nationale såvel som internationale? 5. Hvorfor skal CBS være i front, når det gælder elæring? 6. Hvilke konsekvenser ville det have, hvis HHK fravalgte elæring? 7. Hvordan mener du, at elæring kan udbredes på HHK - hvad er succes kriterierne eller minimumskravene? 8. I hvilken grad tror du, at VIP erne på HHK er parate til at inddrage IKT i undervisningen - hvad kræver det efter din mening på personalesiden, hvis elæring med succes skal udbredes til samtlige uddannelser? 9. Der tales meget om en særlig IT-pædagogik. Hvad er HHK s særlige profil, når vi taler om IT-pædagogik?. Et overordnet princip på HHK er, at IT inddrages overalt, hvor det kan fremme indlæringen og effektiviteten i øvrigt. Hvordan mener du, at IT kan være fremmende for indlæringen og effektiviteten? 11. Hvilken betydning tillægges udefrakommende pres (fra offentlige instanser, herunder EU og undervisningsministeriet)? 12. Hvilket spørgsmål ville du gerne selv have stillet? - Hvad er dit fulde navn? - Hvor længe har du arbejdet ved HHK? - Hvor længe har du arbejdet ved CBS LL? - Hvad er din uddannelse? 3\n4 Udvalgte spørgsmål 2. Udvalgte spørgsmål Spørgsmål og motivation Det følgende er en gennemgang af de spørgsmål, som vi havde forestillet os, at de skulle stilles. Havde fremhæves, idet det netop er meningen at dokumentere vores udgangspunkt for at stille de spørgsmål, som vi måtte have stillet. Ved at have en fast kerne af spørgsmål, som vi i hvert tilfælde stiller, har vi også mulighed for at gennemføre en diskursanalytisk benchmarking. Selve spørgsmålet stilles med udgangspunktet i problemstillingen, og spørgsmålene giver for så vidt sig selv. I de tilfælde hvor det ikke måtte være tilfældet, hvor informanten skulle bede om en uddybning eller svar på, hvorfor vi stiller det spørgsmål, har vi på forhånd indsamlet og formuleret en baggrund herfor. Det er alene en baggrund, ikke en begrundelse for spørgsmålet, dels fordi vi kun i nødstilfælde vil forklare overfor informanten hvad vi har i tankerne (mao. hvor vi vil hen med spørgsmålet), dels fordi vi hvis vi begrunder vores spørgsmål, risikerer at blive normative og dermed at påvirke diskursen unødigt. I de tilfælde hvor vi må uddybe spørgsmålet har en skriftlig formulering heraf desuden den fordel, at vi ikke improviserer og at vi overfor forskellige informanter uddyber spørgsmålet nogenlunde enslydende. Fx kan det første spørgsmål, hvad er elæring, besvares på et utal måder, og såfremt vi havde spurgt fx Hvad forstår du ved CBT?, havde vi allerede begået den fejl, at blande os unødigt i diskursen. Elæring kan sidestilles med CBT, men som det fremgår nedenfor også med fx et virtuelt læringsmiljø. Den bedste måde at fange informantens umiddelbare og uforbeholdne opfattelse af elæring, synes at være ved åbent at spørge til informantens forståelse af begrebet elæring. De aktører vi har planlagt at tale med, måtte alle på en eller anden måde antages at have en viden om elæring, idet de jo som minimum var blevet informeret om vores projekt. Når de så udtaler sig herom, må vi antage, at de taler ud fra en særlig position, og til dels udtrykker hvordan man på CBS opfatter elæring. 4\n5 Udvalgte spørgsmål 1. Hvad er elæring? Indledningsvis vil vi gerne bede dig redegøre for, hvad du forstår ved elæring? Baggrund Elæring kan som bekendt opfattes eller defineres på utallige måder, og den mest simple, umiddelbare og til dels usigende definition er måske elektronisk læring. I princippet kan elæring være alt fra brug af elektronisk kommunikation vha e-post mellem institut/lærer og studerende, til avanceret brug af fx simulering ifm med piloters træning og virtuelle læringsmiljøer hvor der foreligger en meget sammensat brug af multimedier, interaktion mellem hhv computer, studerende, og mellem studerende og underviser(e). Det antages, at virtuelle læringsmiljøer på et projektpædagogisk grundlag [...] mest radikalt tilbyder nye måder at organisere og tilrettelægge [...] læring på (Dirckinck-Holmfeld et al: 128). I den modsatte ende har vi som nævnt anvendelsen af e-post kommunikation eller hvis man betragter udviklingen historisk, simple stimulus-respons øvelser vha. computer. Imellem disse yderpunkter har man naturligvis alle mulige blandingsformer, hvor IKT på forskellige niveauer inddrages i undervisningen. Historisk peger forskningen på forskellige traditioner, kort fortalt kan elæring placeres i en kronogisk udvikling fra 1960 erne og frem til i dag: 60 erne: Computer baseret træning (CBT) 70 erne: Intelligente tutoring systemer 80 erne: Mikroverdener 90 erne: Computer-Supported Collaborative Learning (CSCL) 00 erne: Virtuelle læringsmiljøer. Disse udviklingstrin benævnes også generationer, og det er netop antagelsen, at alle former fortsat forekommer og fortsat undergår en videreudvikling, teknologisk såvel som pædagogisk (Dirckinck-Holmfeld et. al: 127f). Trods små år på bagen - og nogle indskriver endda elæring i en brevkursus tradition, hvor det antydes, at den eneste forskel er at, nu foregår kommunikationen mellem lærer og studerende blot vha e-post - synes begrebet fortsat at blive opfattet som noget nyt. Et faktum er det, at flere danske såvel som udenlandske uddannelsesinstitutioner i disse år introducerer e-learning. Spørgsmålet er nu, hvordan forstår centrale aktører på CBS begrebet e-learning? 5\n6 Udvalgte spørgsmål 2. Konkrete erfaringer med elæring? Hvad er dine (konkrete) erfaringer med elæring (fx Site Scape Forum)? Har du (overvejet at) formidle(t) din faglige viden, enten som underviser, tutor, coach eller som udvikler af internetbaseret undervisningsmateriale? Alternativt (hvis nej): Har du som studerende selv (overvejet at) deltage(t) i et virtuelt læringsforløb? Baggrund CBS LL er primus motor for udbredelsen af elæring via en teknologisk platform kaldet Site Scape Forum. Site Scape Forum er kun et blandt mange forskellige IKT-systemer til udvikling, vedligeholdelse, administration og leverance af elæring. [...] Afhængigt af hvilken funktionalitet IKT-systemet tilbyder, kan man dele dem ind i forskellige kategorier. Centrale kategorier vil være: Indholdsleverancessystemer (undervisningssystemer) Konferencesystemer (kommunikationssystemeri) Groupwaresystemer (samarbejdssystemer) (Dirckinck-Holmfeld et. al: 127f) Hvert system har sine karakteristika, indholdsleverancesystemerne har fx som primær funktion tilrettelæggelse og publicering af (eksisterende) undervisningsmaterialer, hvorfor det meste e-læring er organiseret som traditionel klasseundervisning. Eksempler på sådanne systemer er fx Lotus Learningspace (som anvendes af fx. Niels Brock), WebCT, eller Blackboard (ibid). I konference-systemerne er det dialog i asynkrone fora, som er den grundlæggende funktion (ibid:1). Der har været en del polemik netop omkring denne faktor, hvorvidt det er fremmende for læreprocessen, om dialogen er synkron (samtidig) eller asynkron (tidsforskudt). Relateret til CBS, som anvender et system kaldet Site Scape Forum, så fremgår det, at systemet kan bruges til såvel kommunikation og dialog som distribution. Platformen muliggør f.eks. både asynkrone diskussioner på hold- og gruppebasis og chat på aftalte tider mellem lærer og studerende. Site Scape Forum er også første byggesten i udviklingen af det virtuelle studiekontor. (CBS, 01: n/a). Ovennævnte kategorier er ikke absolutte beskrivelser, og mange systemer har funktioner som går på tværs af kategorierne (Dirckinck-Holmfeld et. al: 127f). I udgangspunktet antages Site Scape Forum at falde i kategorien konferencesystemer, på linie med fx Virtual U (som anvendes på fx Aalborg Universitet) eller FirstClass (som anvendes bredt af en række danske uddannelsesinstitutioner). Groupware-systemerne er systemer, hvor målsætningen er at koordinere aktiviteter for en gruppe og blandt disse systemer finder man fx QuickPlace, Igroup og danske Groupcare (Dirckinck-Holmfeld et. al: 1). Konkret har Groupcare fundet anvendelse på blandt studerende på CBS, hvor systemet har fungeret som forum for udveksling af opgaver, referater og lignenede. 6\n7 Udvalgte spørgsmål 3. HHK som lokomotiv? Hvordan opfatter du en hensigtserklæring fra skolens ledelse om, at Handelshøjskolen satser på være lokomotiv i udviklingen af virtuelle uddannelser i Danmark (CBS, 01: f)? Baggrund Skolen udtaler (på overskriftniveau) i sin årsberetning 1999/00, at Handelshøjskolen satser på være lokomotiv i udviklingen af virtuelle uddannelser i Danmark og at det kræver et brud med den traditionelle pædagogik. For at sikre, at de studerende får det fulde udbytte af potentialet i e-learning, kræves [...] en gennemgribende omstrukturering af hele uddannelsens indhold, metode og opgaver. (CBS, 01: f). Spørgsmålet kan lede til flere konklusioner, og i udgangspunktet stilles det for at belyse i hvilken grad 1. denne form for italesættelse af virtualitet er med til at internt i organisationen at legitimere omstillingen til elæring som sådan 2. elæring søges anvendt i en større diskurs, som generelt set skal være med til at internt at legitimere en almen omstilling til en ny case baseret pædagogik som den kendes fra fx RUC og AAU. Ad 2: Udsagnet indgår i nogen grad i en større Mens det synes klart, at der sker en italesættelse af elæring per se (ad 1), kræver det nogle uddybende kommentarer, at lade udsagnet indgå i en generelt diskurs om læring vs. uddannelse. Ved at lade overvejelsen indgå i diskursanalysen, åbnes der op for en verifikation af hypotesen om, at elæring søges anvendt som løftestang for indførelsen af en ny pædagogik på HHK som sådan: Som det rigtigt fremhæves, er det vigtigt at skelne mellem distribution af viden og aktiv deltagelse, problemet er blot, at denne skelnen ikke er anderledes fra almindelig læringsteori. Derfor synes udtalelsen om, at netop den skelnen er vigtig når vi arbejder med de pædagogiske dimension af den virtuelle undervisning (ibid). Radikalt betragtet kunne udsagnet opfattes som om elæring blot skal legitimere en ændret pædagogisk profil på HHK, hvor man populært sagt bevæger sig fra undervisning til læring. Med andre ord, fra en traditionel undervisningsform, hvor de studerende opfattes som passive, modtagende, tomme beholdere, og læreren som den aktive, alvidende: Hvis virtuel uddannelse skal være effektiv, stiller det krav om motivering og aktivering af de studerende på en helt anden måde end ved klasseundervisning og forelæsninger (ibid); til en form, hvor de studerende er de aktive med et selvstændigt ansvar for læreprocessen, hvor læreren får en ny rolle og snarere fungerer som konsulent: Der skal ligeledes udbydes kurser som gør undervisere i stand til at udvikle og gennemføre virtuel undervisning med fokus på problemorientering og cases [...] læring kræver at man selv har fingrene nede i problemstillingen. Distribution af viden er derimod ikke nødvendigvis læring (ibid). 7\n8 Udvalgte spørgsmål 4. Hvordan udbrede elæring på HHK? Hvordan mener du, at elæring kan udbredes på HHK? Baggrund Skolen har allokeret et sted mellem 1,8 og 2,5 millioner kroner til at indføre elæring på HHK. En del af disse penge har allerede manifesteret sig i en invitation til ansøgning om midler fra E-Learning puljen, hvor man i skoleåret 02/03 (ansøgningsfrist. maj 02) uddeler ca kr. til støtte for udviklingsprojekter ved HHK s institutter og uddannelser. Ved tildeling af midler fra puljen lægges der vægt på bl.a. at fremme kvalitet og fleksibilitet i Handelshøjskolens uddannelser og undervisning og at midlernes anvendelse kommer en bred kreds af studerende/uddannelser til gode (Nilsson, 02: intern note). Denne relativt neutrale formulering af projekt e-learning har rod i en noget mere kaotisk fortid. Overskrifter som Strømmen gik for virtuel HD (Kræmmerhuset 0X: Y) E-learning er ikke billigt eller banalt (Computerworld: 23. marts 01) E-learning - hegnspælene skal flyttes (Børsen: 27. oktober 00) tyder på, at det ikke har været så ligetil. Blandt problemerne var bl.a. manglende planlægning: Planen om at starte en fuld virtuel HD-uddannelse efter sommerferien (skoleåret 00/01) gik i vasken, fordi det var umuligt at bygge bro over gabet mellem pædagogiske ambitioner og faglige traditioner inden for tidsrammen : Grovskitsen var slet ikke i en detaljeringsgrad, som kunne bære projektet (Stenvinkel Nilsson til Kræmmerhuset: 0X: Y). Manglende planlægning er blot en forklaring, ifølge Henrik Johannesen Duus (Computerworld: 18) kan den manglende succes for HD-Virtuel også tilskrives et manglende opgør med måden, hvorpå vores forksnings-, udviklings- og uddannelsessystem er opbygget. Det er reelt ikke muligt at praktisere succesrig high-end e-learning uden et decideret erkendelsesteoretisk oprør, hvor der bliver vendt op og ned på alt, hvad vi hidtil har betragtet som korrekt!. Johannesen Duus, der har selv været aktiv i udformningen af studiet, mener desuden at de videregående uddannelser vil blive ramt økonomisk af deres hidtige under- og fejlvurderinger af e-learning. [...] E-learning kan kun læres via e-learning-by-doing (ibid), altså en form for try-and-error, i sandhed det modsatte af planlægningsskolen og dets præskriptive løsninger. Hvad vi kan se her, er spæde tegn på en diskurs med ledeforskellen traditionel/udvikling, hvor part taler om planlægning, en anden part om et paradigmeskifte, hvor udviklingen kræver et brud med traditionen. Og Johannesen Duus står ikke alene med sine radikale udsagn, som det fremgår af en artikel bragt i Børsen i oktober 00, mener også Michael Pettersson og Søren Heede (Center for markedsøkonomi) at hegnspælene må flyttes: Den første erkendelse er, at man skal acceptere, at IKT ændrer selv objektet for forskning og undervisning, som i dette tilfælde er samfundet. Når samfundet ændrer sig (globalisering), så må læreanstalterne også ændre sig. En anden erkendelse (som HHK efter forfatternes mening må foretage) er, at arbejdet med at skabe mening ud af kaos [er] flyttet fra de såkaldte eksperter til brugerne af informationerne. Det stiller helt anderledes krav til brugerne end bare at kunne læse noget, som andre har skrevet, og derfor skal læreanstalterne ændre sig lige så radikalt som virksomhederne, såvel i forskning som i undervisning (Børsen, 00: 2). De første erfaringer har man gjort sig, men hvordan udtaler centrale aktører sig om det videre forløb? Tilsyneladende skal elæring i de kommende år udbredes til alle højskolens studier - og det handler om mere end at flytte noget af undervisningen over på et nyt medie : På HHK skal e-learning ikke være en bevidstløs transformation af 8\n9 Udvalgte spørgsmål undervisningen fra klasseværelserne. Den form for undervisning egner sig ikke altid til computerskærmen, og det er da heller ikke sådan, vi indtil videre ser det praktiseret på højskolen (Nilsson, 0X: Y). 9\n10 Udvalgte spørgsmål 5. Interaktivitet med elæring? I hvilken grad tror du, at VIP erne på HHK er parate til at inddrage IKT i undervisningen, så de mange midler der i disse år afsættes til e-læring, ikke risikerer at ende som hvide elefanter. Motivation Ole Stenvinkel Nilsson, dekan på Det erhvervsøkonomiske Fakultet, udtaler til Kræmmerhuset, at for at e-learning skal være spændende, så må der skabes interaktivitet (Ravn: 4). Hvordan denne interaktivitet skal fremmes, gives der ingen konkrete anvisninger på. Eksisterende CBT systemer tilbyder interaktivitet, men går vi ud fra, at HHK satser på virtuelle læringsmiljøer baseret på projektpædagogikken og case-metoden, så er det næppe den form for interaktivitet, OSN måtte have haft i tankerne. Det er nok snarere virtuelle læringsmiljøer, som netop er baseret på interaktivitet. Kilde: Ravn, Jacob, 01, Handelshøjskolens fremtidsplaner, i Kræmmerhuset, nr.. NB vedr interaktivitet: For at en sådan klientpleje skal kunne fungere, må den naturligvis være interaktiv, og frem til klokken 16. kan partnerne derfor e den professor, de sidder og ser på, og stille spørgsmål, som siden kommenteres på åben skærm. Og skulle én eller anden ringe og forstyrre netop klokken 16, når det hele går i gang, så er skaden ikke så stor, for showet kører uafbrudt lige til næste onsdag klokken 16, når en ny professor kommer på. De første har allerede været der. Professor Paul Strebel, f.eks., som har givet sit kortfattede bud på The Next Leadership Wave. Og den særdeles underholdende økonomiprofessor Stephane Garelli, der lader sin humor træde helt frem i titlen på sit indlæg, når han kalder det»don't Panic, It's Only a Recession!» Professor Martha Maznevski fortæller, hvordan man leder Virtual Teams, professor Bill Fischer vil bidrage med et bud på, hvordan man skaber Smarter Organizations, og også koncernchefer fra IMDs samarbejdspartnere vil fra tid til anden være at finde blandt foredragsholderne. Med sine Wednesday Webcasts har IMD givet begrebet e-læring endnu en ny dimension og det på et tidspunkt, da den digitale form for indlæring spiller en stadig større rolle, ikke bare i skolernes undervisningsprogrammer, men også i deres interne konkurrence.\n11 Udvalgte spørgsmål 6. Hvordan udvikle lærerkvalifikationer? Hvad kræver det efter din mening på personalesiden, hvis e-læring med succes skal udbredes til samtlige uddannelser? Kompetenceudvikling VIP/TAP: I flere sammenhænge er HHK s personale blevet udpeget som the missing link ifm. udvikling og vedligeholdelse af virtuelle undervisningssystemer. Det kan der være flere grunde til, bl.a. anfører Michael Petterson, studieleder for det virtuelle studie HD 2. del i Afsætning, at det kræver helt nye kompetencer til at udvikle sig og at den nuværende incitamentsstruktur (at F&U giver merit for VIP) medfører vanskelige betingelser for den fortsatte udvikling af e- learning på HHK (Kræmmerhuset, 01, x). Af CBS LL s hjemmeside (http://www.dps.cbs.dk/undervisning_principper.asp) fremgår det, undervisningen på skolen må forandres: Man erkender, at forandringer tager tid: Studerende skal opdrages til en ny studenterrolle og det er nødvendigt at udvikle lærernes kompetencer til i højere grad at stimulere og katalysere de studerendes læreprocesser. Implementeringen af principperne forventes derfor at foregå gradvist, dels ved at fag og studier opmuntres til at foretage reformer dels ved at studieledernes årsberetning skal indeholde refleksioner over, hvordan deres studienævn bruger principperne som rettesnor for forandring og udvikling. 11\n12 Udvalgte spørgsmål. Er elæring en konkurrence parameter? Hvordan kan HHK anvende elæring i konkurrencen med andre læreanstalter, nationale såvel som internationale? Motivation Der kan være mange grunde til, at skolen satser på elæring. En mulighed var, at se elæring som en mulig konkurrenceparameter. CBS LL udtaler i sin strategiske handleplan for 01-02, at når eksempelvis den nye teknologi i fremtiden har vundet indpas og er etableret som en kendt uddannelsesform, vil HHK ikke længere være i front med sin praktiske kompetence for virtualisering af undervisning. For at bevare den konkurrencemæssige fordel som enhed og uddannelsesinstitution, må LL søge at operationalisere sine hovedområder, så de fremmer skabelsen af teoretiske kompetencer (CBS LL, 01: 3). Tidligere endnu, endnu inden.com boblen bristede, udtalte bl.a. Søren Heede, CME, at vi slås mod de anerkendte business schools inden for 2-4 år, og de interne uddannelser som de store internationale virksomheder tilbyder. Det er vores udfordring, og det er, hvad vi er oppe mod (Børsen, 3/00: 2). I forbindelse med Danmarks Virtuelle Universitet (DVUNI), som blev forudset studiestart 1. januar 02, men som endnu end ikke har en hjemmeside, gik HHK også stillet i højeste alarmberedskab, idet det forventedes (Sisse Siggaard Jensen i Kræmmerhuset), at danske studerende ville shoppe rundt i et globalt uddannelsessupermarked og hente uddannelsesvaren direkte ned fra nettet (Kræmmerhuset, 5. juni 01: X). De internationale handelshøjskoler bruger e-learning på forskellige måder og med forskellige formål. På IMD i Lausanne bruger man det til at holde fast i eksisterende kunder gennem internetbaserede konferencer, og på Henley Management College blander man brugen af internettet og telefonkonferencer for at gøre undervisningen så interaktiv som mulig. Hvad betyder noget og hvordan gør man på HHK? E-learning som konkurrenceparameter: Især mht nye MBA-uddannelser (på HHK fx GEM og MMD som begge understøttes af forskellige elementer af e-learning (Kræmmerhuset)) synes e-learning at være en konkurrencefaktor. Bl.a. anføres det, at med e-learning kan man rekruttere studerende fra et geografisk større område? 12\n13 Udvalgte spørgsmål 6. IT og indlæring? Et overordnet princip på HHK er, at IT inddrages overalt, hvor det kan fremme indlæringen og effektiviteten i øvrigt. Hvordan mener du, at IT kan være fremmende for indlæringen og effektiviteten? Motivation Af CBS LL s hjemmeside (http://www.dps.cbs.dk/undervisning_principper.asp) fremgår det, at et af institutionens overordnede principper er, at IT inddrages overalt, hvor det kan fremme indlæringen og effektiviteten i øvrigt. Generelt forsvares investeringer i ny teknologi og teknologiimplementering med henvisning til teknologiens effektivitetsfremmende fordele (indsæt henvisning), hvorfor det ikke er specielt overraskende, at IT netop skal være effektivitetsfremmende, frem for fx at skulle fremme det sociale miljø på skolen. Imidlertid har vi ikke i det skriftlige materiale fundet direkte anvisninger på, hvordan IT kan fremme indlæringen og effektiviteten. Tvært imod har vi fundet udsagn som udsiger, at IT er intet i sig selv [...] Den kan ikke skabe kreative miljøer eller fremme problemorienteret læring i sig selv [...] det forudsætter, at de menneskelige kompetencer og interesser i at udnytte mediets mange muligheder er til stede (Siggard Jensen: X i Kræmmerhuset, 5. Juni 01). Bl.a. derfor har vi fundet det væsentligt at spørge ind til, hvordan man mener IT kan fremme indlæringen (fx som støtte til projektpædagogikken eller case-metodikken) og hvad man i den sammenhæng forstår ved effektivitet. En mulig drejning ville være at se på medarbejdernes kompetencer. 13\n14 Udvalgte spørgsmål 7. Midler til projekter? I hvilken grad tror du, at VIP erne på HHK er parate til at inddrage IKT i undervisningen, så de mange midler der i disse år afsættes til e-læring, ikke risikerer at ende som hvide elefanter. Motivation Ole Stenvinkel Nilsson, dekan på Det erhvervsøkonomiske Fakultet, udtaler til Kræmmerhuset, at for at e-learning skal være spændende, så må der skabes interaktivitet (Ravn: 4). Hvordan denne interaktivitet skal fremmes, gives der ingen konkrete anvisninger på. Eksisterende CBT systemer tilbyder interaktivitet, men går vi ud fra, at HHK satser på virtuelle læringsmiljøer baseret på projektpædagogikken og case-metoden, så er det næppe den form for interaktivitet, OSN måtte have haft i tankerne. Det er nok snarere virtuelle læringsmiljøer, som netop er baseret på interaktivitet. Kilde: Ravn, Jacob, 01, Handelshøjskolens fremtidsplaner, i Kræmmerhuset, nr.. NB vedr interaktivitet: For at en sådan klientpleje skal kunne fungere, må den naturligvis være interaktiv, og frem til klokken 16. kan partnerne derfor e den professor, de sidder og ser på, og stille spørgsmål, som siden kommenteres på åben skærm. Og skulle én eller anden ringe og forstyrre netop klokken 16, når det hele går i gang, så er skaden ikke så stor, for showet kører uafbrudt lige til næste onsdag klokken 16, når en ny professor kommer på. De første har allerede været der. Professor Paul Strebel, f.eks., som har givet sit kortfattede bud på The Next Leadership Wave. Og den særdeles underholdende økonomiprofessor Stephane Garelli, der lader sin humor træde helt frem i titlen på sit indlæg, når han kalder det»don't Panic, It's Only a Recession!» Professor Martha Maznevski fortæller, hvordan man leder Virtual Teams, professor Bill Fischer vil bidrage med et bud på, hvordan man skaber Smarter Organizations, og også koncernchefer fra IMDs samarbejdspartnere vil fra tid til anden være at finde blandt foredragsholderne. Med sine Wednesday Webcasts har IMD givet begrebet e-læring endnu en ny dimension og det på et tidspunkt, da den digitale form for indlæring spiller en stadig større rolle, ikke bare i skolernes undervisningsprogrammer, men også i deres interne konkurrence. 14\n15 Udvalgte spørgsmål 8. Hvad er HHK s særlige IT-pædagogik? Der tales meget om en særlig IT-pædagogik. Hvad er HHK s særlige profil når vi taler om IT-pædagogik? Baggrund E-pædagogikken på Handelshøjskolen handler om at skabe en elektronisk hjulpet læringssituation, der vægter den studerende som medskabende aktør. Man vil gøre e- læring til nær-læring. Det vil sige, at der ikke arbejdes ud fra den tanke, at e-læring er en informationsteknologisk baseret distribuering af teorier og modeller. (Jens Tofteskov, Kræmmerhuset, 1. februar 01: 11) Der er i sig selv ikke nogen pædagogisk strategi i at sætte det lille e foran læring. Det rummer ikke noget indholdsmæssigt mål. E et åbner bare for en ny række midler til at opnå pædagogiske mål - som at man vil søge at sikre de studerende interpersonelle og kommunikative kompetencer. Den tekniske side skal tilrettelægges efter de pædagogiske mål. (idem) Der findes tilsyneladende to forståelser af, hvordan læring udvikles: E-læring er enten en dybt egocentrisk situation, hvor man kommunikerer med sig selv via et computerprogram. Eller også er det en meget social situation, hvor man nærmer sig massekommunikation. [...] Der er ingen af de eksisterende læringsteorier, der er særligt velegnede til at fange disse to former for kommunikation. (Hans Siggaard Jensen, forskningsdirektør LLD, til Kræmmerhuset, : 11) nb: Udfordringerne for universiteterne fra informationsteknologien har været genstand for mange analyser, specielt med fokus på konsekvenserne for uddannelserne. Der synes at være overvejende enighed om, at IT og de nye medier vil kunne blive redskaber for en radikal anderledes tilrettelæggelse af læreprocessen. Det gælder både mht. mulighederne for fjernundervisning og den deraf øgede nationale og internationale konkurrence og mht. mulighederne for at udvikle mere motiverende og effektive læreprocesser ved at integrere de nye medier i undervisningen og dens tilrettelæggelse. Ud over en skærpet konkurrence vil IT-udviklingen medføre en fundamental udfordring for den traditionelle lærerrolle med krav om radikale udviklinger af pædagogiske og teknologiske kompetencer. 28\n16 Udvalgte spørgsmål 9. Medvirker e-learning til et skifte fra elite- til masseuddannelse? Behovet for en højtuddannet befolkning og det ønske blandt unge om at opnå en videregående uddannelse har i de sidste årtier lagt et voldsomt pres på universiteterne. Hvor universiteternes opgave traditionelt har været at uddanne en lille elite, er den blevet afløst af den langt bredere samfundsopgave at uddanne en betydelig del af ungdomsårgangene. Denne "massification" har medført, at nye universiteter og universitetslignende institutioner er oprettet, at gamle universiteter er blevet overfyldt med studerende, at sammenhængen mellem forskning og uddannelse er i opbrud, og at de traditionelle undervisningsformer har vist sig utilstrækkelige\n17 Udvalgte spørgsmål. EU giver e-learning topprioritet - Hvilken betydning tillægges udefrakommende pres fra offentlige instanser, herunder fx EU? Baggrund EU-kommissionen mener, at man i EU skal satse massivt på e-learning. I den sammenhæng anses for dårlige læreruddannelser er den største forhindring. Undervisningsministeriet er (var) parat med et pædagogisk IT-kørekort, mens ITvirksomheder lægger op til et joint-venture om indholdet: Hvordan søger HHK at klare det dobbelte problem som uddannelse af lærere og udvikling af indhold stiller skolen overfor?»vi synes, det er spændende når uddannelsesinstitutioner og private virksomheder finder sammen eksempelvis på E-learning-området,«siger Camilla Badse fra Undervisningsministeriet. Et godt eksempel på samarbejde mellem det offentlige og private er den virtuelle videreuddannelsen i anden del af HD-studiet i afsætning på Handelshøjskolen i København. Her har en række private virksomheder bidraget til udarbejdelsen af digitalt undervisningsmateriale. Kilde: Børsen Tir 1 Maj 01 / Sektion: Informatik ; 2 Side(r): 14 ; 2 / INFORMATIK Avisside i PDF: 0114.pdf ; 0102.pdf 17\n19 Udvalgte spørgsmål 3. Interview 1 5 I = Interviewer R1 = Respondent #1 I: Hvad forstår du ved E-læring? R1: Hold da op. Nu for jeg ikke bare lov til at sige noget om det, men nu skal jeg definerer begrebet som findes i en farlig masse afskygninger i min hverdag. Rent overordnet set så set ud fra et handelshøjskole definition, så er e-læring : undervisning og læring der finder sted ved brug af IKT. Så koblingen af teknologi og det vi altid har kendt : nogle mennesker der mødes og taler om noget de har læst eller nogle opgaver de er i gang med osv. det er netstøttet undervisning informations støttet undervisning det er sådan bredt betegnet e-læring. Så findes der mange forskellige afskygninger af det. Der findes e-læring på handelshøjskolen som diskussionsplatform Sitescape alt hvad der foregår i det univers, det er e-læring. Så finder der trænings programmer, sådan noget som selvtrænings programmer til exel, regneark eller andre og det vil man også nogle gange kalde e-læring. Så diskutere vi lidt ind imellem om man lærer når man træner udfra nogle manualer eller om man først lærer når man er i dialog med andre, om hvad det er man træner eller læser. Så vi forsøger at skelne imellem det der hedder træning, som typisk er det der foregår i erhvervslivet efteruddannelse, pc-kørekort, teori til bil kørekort osv. og så det rigtige e-læring som vi har på højskolen. En platform der faciliterer dialog mellem studerende der er igang med at løse erhvervsøkonomiske problemstillinger af den ene eller anden art. Men når det er sagt så må vi jo sige, vi har ikke synderlig stor indsigt i hvad der foregår inden i hovederne på de studerende, når de tager de dialoger med hinanden på vores e-læringsplatform Sitescape. Vi har heller ikke synderligt megen viden om hvad der foregår i hovederne på de studerende når vi udsætter dem for traditionel undervisning i klasseværelset. Det er så en hel læringsdebat, men det der e elektronisk det er jo noget der er blevet hæftet på noget vi ikke viste særligt meget om i forvejen. Det er så en nogenlunde makro definition af hvad e-læring er for mig på handelshøjskolen. I: Nu siger du på handelshøjskolen, er der så forskel på hvad der opfattes som e-læring på handelshøjskolen og andre steder? R1: Det vil jeg tro der er. Altså, nu spørger du mig om noget hvor jeg selvfølgelig vil sige at der jo altid er forskel på hvordan du definere e-læring og når i kommer til at tale med Ib og Michael så vi de nok give en anderledes definition end den jeg har givet. Det er sådan meget at tale udenom, men et jeg kender ikke andres def. på e-læring. Jeg ville forestille mig at hvis man lagde den der vinkel der sagde at har du en platform for dialog og kommunikation og har du et fastlåst træningsprogram der kører efter nogle i forvejen programmerede principper. Muligvis med nogle multiple choice der sender dig hen til nogle forskellige steder med nye spørgsmål alt efter hvor du er. Dem der skelner på den første måde de vil nok stille nogle andre krav til e-læring end dem der skelner på træningsprogramsiden. Jeg skal så ikke sige hvem der har ret til at tage e-læringsbegrebet til sig, fordi det er jo sådan et begreb der tilsyneladende bliver plastret på al ting der har noget med stikkontakter at gøre. Det er jo stort set sådan at hvis du viser en video, så er det e-læring. Der er virkelig mange definitioner af det her, det ser ud til at det er projekterne der styrer definitionerne. Det er jo fordi vi er i en tid hvor man kan få lov til at tage ejerskab til et begreb som endnu ikke er fyldt ud og der ikke er lavet nogle konventioner. Det er jo rigtig institutionel teori som kommer i spil når man skaber sin egen kontekst. I: Hvor stødte du på det her begreb e-læring for første gang? R1: Det må jo optræde for mig for første gang i forbindelse med mit virke på handelshøjskolen. Det er jo et relativt nyt begreb. Jeg startede på handelshøjskolen i 95 og dengang var der lige kommet et dosbaseret piat og vi fik efter at jeg var startet. Det var helt vildt da man blev oprettet og kunne trykke på den der, og så få en . Jeg tror måske først at det var i starten af 96 at vi fik . Så det vil sige at på det tidspinkt kan der jo godt have været nogen og der kan godt have været gang i noget træning osv. i brug af cd.rom det skal jeg ikke kunne sige. Men hele e-bølgen er tilsyneladende vokset op både på handelshøjskolen i forbindelse med uddannelser og implementering af teknologi støttet undervisning og så i erhvervslivet omkring hvor der kom den her enorme ebølge - ehandel e- hvad som helst så det er svært at sige hvor jeg har oplevet det, men jeg synes at jeg sådan har været med i den store bølge op og så har jeg heldigvis ikke investeret mine penge i de selvskaber der steg til vejrs dengang og efterfølgende er faldet ned. I: Hvad er dine konkrete erfaringer med e-læring? 19\n20 Udvalgte spørgsmål 5 R1: Som case medium hvis man siger at e-læring også er brug af en cd-rom i undervisningen så er det noget vi har brugt siden 97. Men jeg har aldrig brugt det som det her dialogforum hvor de studerende forsøger at lærer af hinanden, det har været ren formidling af information til studerende i design og økonomisk øjemed. Altså fine billeder på nettet ser flottere ud og det er meget lettere at trykke 0 sider, meget billigere end at sende det ud til 600 studerende i kompendieform. Der er da ingen der er kommet til mig og sagt at nu skal du rationalisere og bruge nettet. Jeg tror da at man mange steder hvor man har et økonomisk ansvar er glad for at der er kommet et net til at distribuere materiale til de studerende. Både studie adm. og fag adm., institutterne. Så jeg tror at der er omkostnings besparende på lang sigt. At så de studerende printer det hele ud nede på biblioteket så det er dem der får omkostningerne det er så en helt anden problematik. I: Hvorfor skal handelshøjskolen være i front når det gælder e-læring? 60 R1: Det er sådan et rent politisk svar. Handelshøjskolen skal være i front for ikke at tabe konkurrencen. Altså handelshøjskolen vil være den førende businessschool i nordeuropa, hvis ikke hele europa. Og det bliver man kun hvis man er i front. Dvs. i den her vorden hvor vi kan sætte os på begreber, hvor vi kan sætte os på områder hvor vi kan få lov til at stille kvalitetskrav til nye teknologiers anvendelse i undervisningen jo bedre vi er fremme der jo bedre står vi i forhold til de konkurrende universiteter som udbyder MBA er og efter uddannelses kurser. Ikke så meget i forhold til dem der udbyder bachelor og master, fordi det er begrænset hvor meget du rejser rundt for at tage en bachelor og master, men når du er ansat i en virksomhed, hvor du skal have den bedst tænkelige lederuddannelse, kan man lige så godt tage til Frankrig, som man kan tage til København. Derfor er det klart at vi skal fremstå som den uddannelsesinst., der er længst fremme. Og jeg mener at vi er lysår foran KUA, det kan være at i skal ud og tale med nogle fra IT-løftet eller lig., men vi er virkeligt langt fremme og vi faciliterer jeres kommunikation med hinanden på en langt mere effektiv måde, end de gør andre steder i Danmark. Men at den nye virtuelle portal så er kommet til at blive forankret i Ålborg, det er så noget andet politik som Ib og Michael måske kan fortælle noget mere om. I: Kunne det ikke tænkes at det bliver CBS der kommer til at sidde med de store udviklings omkostninger og så at andre bare kopiere systemerne? R1: Jo, men der tror jeg ikke at økonomien spiller nogen rolle. Altså ikke sådan sagt at man bare har så mange penge at man kan smide med den. Altså det er ikke et økonomisk spørgsmål hvis man gerne vil være i front, det er jo heller ikke noget der koster synderligt mange penge at koncept udvikle og teori udvikle og lave labratorier til at se hvad sker der med studerende når de gør sådan og sådan. Det er jo det som CBS LL er her for. For at videns udvikle, for at vidensdele og for at forske og studere i lærerprocesser og teknologiers koblen med hinanden. Der har jeg den opfattelse udfra nogle af de teorier jeg har læst, at det er vigtigere at være med til at skabe rammerne for de kommende processer eller spil eller hvad vi nu skal kalde det - omgangen i det her e- læringspil. End det er at lade andre tage ejerskab og så forsøge at tage det ind som sit eget. Altså jeg tror at det er vigtigere at få ejerskabet og selv være med til at definere også nu hvor alle kigger på alle. Vi er med i noget der hedder MyBschool, som har universiteter og business schools i Europa med og der laver man virtuelle efter uddannelses kurser til erhvervslivet. Primært IBM s kunder da de er med som teknologisk partner. Der er det klart at hvis handelshøjskolen i København, Barcelona og dem der ellers er med, hvis de får lov til at definere et efter uddannelsestilbud til primært IBM s kunder og måske også deres medarbejdere så er man lige som i top ligaen i Europa. Der vil vi gerne være. Derfor sætter vi mange ressourcer ind på at udvikle noget til sådant et forum. Dette kommer ikke dagstudierne til gode umiddelbart, men når samarbejdet og erfaringerne er etableret og erfaringerne ar høstet så kan vi bringe nogle af de erfaringer ind selv. I: Kunne man forestille sig hvad der ville ske hvis en uddannelsesinstitution som CBS ikke valgte at have e- læring som et satsnings område? R1: Det tror jeg slet ikke at man kan. Altså det ville have nogle meget kedelige konsekvenser, også set i forhold til en politisk kontekst, en ministeriel kontekst og hele udviklingen osv. Så det kan man slet ikke. Det er et utopisk spørgsmål. Det ligger der slet heller ikke i kortene. I: Der bliver talt meget om en særlig it-pædagogik og profil. Hvad er så handelshøjskolens særlige profil når vi taler it-pædagogik? R1: Jeg tror at handelshøjskolens særlige profil det er at, man integrerer brugen af it med de vedtagne pædagogiske principper. De pædagogiske principper der er blevet vedtaget i 98 for det erhvervsøkonomiske fakultet, der siger ja nu er det jo pinligt hvis jeg ikke kan huske de fem. Så kan i selv slå dem op. Der er en der\n21 Udvalgte spørgsmål 5 hedder at de studerende skal tage ansvar for egen læring og organisere deres egen læreproces. Og det er meget vigtigt for det betyder at hele den profil som teknologien for det er, at når vi laver et Sitescape forum, så er det ikke længere underviserens ansvar at proppe viden ind i hovedet på de studerende. For vi tror ikke at du kan sige noget højt til de studerende i tre kvarter og så at de har lært det samme. Det er sådan en forestilling om, hvad er viden og hvordan transformeres viden et medium til et andet. Det vi tror det er at de studerende ved at tage ansvar, for det at være studerende og selv organisere deres læreprocesser i et rum som site scabe, kan vi begynde at diskuterer med hinanden, hvad var det jeg læste til i går. De kan sende et spørgsmål til underviseren, om de ting de ikke forstår og bede om at pointere det i næste forelæsning. Hvis underviseren indretter det således svar tilbage, de andre læser det og nogle hopper på debatten og så udvikler den sig. Så når underviseren så møder de studerende ikke skal kold starte fra en forestilling om at de ikke har læst, men starter udfra en forestilling om at alle har læst og vi er nået til det her niveau. Så man kan nå langt videre. Det er jo sådan en ideel forestilling om en undervisningssituation, men det er den vi efter stræber og det er den kultur vi gerne vil skabe. Så der er jeg overbevist om, at Sitescape som forum og det er lige meget om det er Sitescape eller en anden platform kan skabe en kultur, som er af en anden type end den der hedder jeg læser og kommer op og hører hvad læren har fået ud af det samme som jeg har læst. Så er der også det at man skal forholde sig kritisk til teorier og modellers anvendelighed. Det siger noget om hvad for et erkendelsesniveau eller analytisk niveau vi gerne vil bringe de studerende på. Dvs. vi vil ikke længere bare acceptere at underviseren står og gennemgår matematiske modeller for de studerende, som så de studerende bruger resten af deres tid på at side og regne og rette med underviseren. Det er idealet og princip nr. fire så må i selv finde de sidste. Det kunne man så lave i et selvtrænings program, som automatisk rettede det man havde lavet, så skulle underviseren ikke bruge tid på det. Så kunne man tage nogle erhvervsøkonomiske problemstillinger og sige den her virksomhed har et sådant problem hvad har vi af modeller der kan belyse et sådan problem og så prøve at løse dem. Så kan vi tage en ind fra erhvervslivet til at fortælle om det er en ordentlig løsning vi har givet. Så samspillet af HHK pædagogikken og brugen af teknologien skulle gerne skabe en kultur der var unik for vores studerende, der gør dem konkurrencedygtige også når de kommer ud på arbejdsmarkedet, fordi de er en anden type reflekteret studerende end dem der kommer for vores konkurrenter. I: Og det er det e-læring er bedre til eller en del af den proces? R1: Ja for det vi gør det er at vi siger : I stedet for at fokusere på det der sker i klasselokalet, så skal der fokuseres på det der foregår imellem konfrontationerne. Det kommer sig af at hvis fag er på 2 studenter arbejdstimer, så bliver det omsat til 12 dobbelttimers konfrontation. Dvs. at man møder læren i 24 timer. Hvis læren læser bogen højt for de studerende, så når faget er ovre så har de studerende brugt ca. timer for de gider ikke når man bare for overskrifterne af læren. Dvs. der er ca timer tilbage og hvordan for vi dem ud af de studerende? Det gør vi altså ved at fokusere på det der forgår mellem konfrontationerne. Der skal vi altså plante nogle operationelle opgaver hos de studerende, så de arbejder i huller mellem undervisningen. Vi vil give dem en masse læsestof og vi kan så i stedet facilitere nogle spørgsmål i et Sitescape forum. Og så sige til de studerende, nu har jeg dig om mandagen og inden på onsdag så skal du have stillet min. 2 spørgsmål til dine medstuderende, til den tekst du læser og senest torsdag skal de have svaret tilbage. Fredag møder du mig igen og så bliver der planlagt udfra det. Hvis ikke du har lavet de aktiviteter i løbet af faget som det kræver, så kan du ikke indstille dig selv til eksamen. Så presser du folk til at gå i dialog med hinanden. Så er der nogle der lægger et indlæg på to linier og nogle der lægger et på ti sider og sådan har der altid været forskel på studerende, men vi får aktiveret dem ved hjælp af et medie som vi ikke havde før. Før gik de om mandagen og vi så dem igen om fredagen uden at vi havde nogen kontrol eller indsigt i hvad der foregik mellem de studerende. Så vi kunne ikke lave dif. undervisning, det kan vi nu. De studerende spørger udfra deres erkendelsesniveau og vi kan svarer som underviser eller vejleder på det og alle kan se hvad der foregår. I: Hvordan mener du at e-læring kan eller skal udbredes her på skolen? 60 R1: Jeg har meget svært ved at svare på det spørgsmål. For jeg har sådan set ikke nogen mening om hvordan det skal udvikle sig. Men jeg kan måske sige at der er nogle minimumskrav der bør stilles og det har meget at gøre med den måde jeg ser undervisning og undervisningskultur på, det at studere, det at være underviser på. Så det er på en måde alt det jeg har sagt i de foregående spørgsmål, bare vendt på hovedet. Altså således at de formulere de min. Krav der skal stilles til studerende og til sig selv. Nogle fag og undervisere bruger alene Sitescape til at distribuere materiale og det synes jeg ikke er nok. Det er et valg man kan tage og så kan man styre undervisningen på at gå i dialog med de studerende på andre præmisser, men det er død svært når man har studerende i to gange min. Man kan ikke nå at tale med alle i undervisningstiden og dem der ikke bliver talt til de føler at deres tid bliver spildt og dem der står der i pauserne de spilder underviserens pauser. Så der er stort set aldrig tid til den der individuelle kontakt. Så er der nogle undervisere der siger, at de giver da ikke den der individuelle kontakt. Vi er ansat som eksterne lektorer på handelshøjskolen, vi får 3 timer per 21\n22 Udvalgte spørgsmål 5 60 konfrontationstime, vi skal også køre der hen og tilbage til arbejdet og det koster penge. Så kan man ikke også kræve at man skal bruge tre aftner om ugen til at side og svare på spørgsmål. Det koster penge og tid det vil jeg ikke. Så må man jo gøre op om det er sådanne undervisere man vil have på handelshøjskolen, det er vi desværre tvunget til. Fordi vi ikke kan bemande fagene med interne undervisere, det er der for mange fag og studier til så vi må nogle gange gå efter laveste fællesnævner og dem der har lyst til at undervise og ikke efter kvalifikationer. Man set fem stillinger slået op og kun en ansøger, så må du jo tage vedkommende og håbe på at der kommer fire andre inden opstart. Det er nogle gange vilkårene. Det betyder selvfølgelig ikke at vi bare skal se kravene det vi jeg heller ikke være med til, men vi er i en eller anden verden hvor der nogen gange er langt fra vores idealer til praksis. Det må vi også erkende. I: Hvis e-læring skal udbredes med succes, hvad kræver det så af personalesiden? R1: Ja, det kræver mange ting fordi der er mange niveauer i det her. Hvis vi starter fra toppen, ledelse, rekturat, konsistorium, så skal de folk der sidder på dette niveau gøre sig klart at det her koster mange penge. Der er tale om efteruddannelse af undervisere de næste mange år. Det her er ikke bare et medie man bruger til at distribuere materiale, men det med at introducere webcams og interview med folk fra erhvervslivet og case praksis i undervisningen i kontrollerede former, sammen med et fagligt kendskab. Det er meget svært. Og det koster efteruddannelse men det koster også forberedelse. Hvis man i stedet for at lave en traditionel undervisningscase, så får du det samme som hvis du laver en itbaseret undervisningscase. Da jeg skulle lave min første case, så brander du for det der it og der ved kommer du til at bruge mere tid end det du bliver betalt for. Det er der et fåtal der hopper på den der vogn og det man ser nu er at hvis du følger et fagene så vil du se at der er meget stor forskel på hvor meget der er gang i diskussionen. På nogle fag ser man at det eneste der er sket er at underviseren har sagt velkommen og måske skal der ikke ske andet fordi der altså er en underviser der ikke har fået inspiration til at bruge det her medie. Så må man jo sige at det er synd for de studerende der lander på det hold hvor de ikke skriver pointe referater til hinanden og ikke kommenterer på hinandens problemstillinger osv. De møder læren en gang om ugen, der siger når ja fem hv-spørgsmål god problemformulering og så eller bare læser på fra bogen og så går de igen. Her skulle vi gerne have nogle kvalitetskrav. Hvis vi definere kvaliteten så skal vi også evaluere kvaliteten. Underviserne skal efter uddannes, teknologien skal gøres bedre der skal forskes i brugen af den og der skal evalueres i resultaterne og det koster mange penge. Altså ros til vores ledergruppe, til CBSll, bestyrelsen, fakultetet og DPU fordi der er stor bevågenhed omkring de her ting og der er midler til det. I har selv set det her ansøgningsskema til e-læringspuljen på til undervisere. Så de vil meget gerne allokere ressourcer til det og der bliver sat penge af til det. Og på sin vis har vi mulighed for at gå ind på mange spændende projekter der kan fremme højskolens it strategi, visioner eller praktiske brug. Det er meget positivt at være i en afdeling der får lov til at arbejde med et nyt medie sammen med de studerende, sammen med underviserne hvor midlerne er der og der er højt til loftet. Det betyder ikke at der er uanede midler, men det betyder at der rent koncepttuelt er højt til loftet. Vi kan få lov til at tænke nogle tanker uden at der kommer nogen og siger at det er vist ikke sådan at vi har lyst til at lave e-læring på handelshøjskolen. Fordi det i mange henseender er os der definere hvad e-læring er på handelshøjskolen, som CBSll. I: Hvilken betydning tillægger du det udefra kommende pres? R1: Der er jo mange måder man kan svare på. Nu har jeg jo på mange af spørgsmålene valg en lidt politisk vinkel. Hvis man tog det sådan at nu er jeg underviser og forsker, og jeg bedriver forsknings baseret undervisning. Så kan man tage den der klassiske holdning der hed at det der begreb det betyder ikke en skid, det er mig der forsker, det er mig der underviser, det er mig der ved hvad de studerende skal have. Så kan jeg godt bruge noget teknologi til at facilitere det, men hele den der politiske kontekst den skal ikke komme og bestemme hvad jeg skal undervise i og til dels hvad jeg skal undervise i. Hvis jeg får lyst så bruger jeg det der medie. Det er nok noget i vil møde ude på de forskellige institutter. Men det er forskningen og forskningen og forskningen der skal drive konkurrencen, så vi kan ikke have sådanne begreber som vi alle sammen løber efter som at tro at vi vinder nogen konkurrence på lang sigt. Det er jeg et langt stykke hen af vejen enig med dem i, fordi det der med at tale politikere og ministerier efter munden det er ikke noget man selv lærer noget af. Men når nu man har nogle politikere og en minister der er interesserede i det her og man har dansk industri og arbejdsgiverforeninger og fagforbund der er interesserede i at gå i dialog med handelshøjskolen om udvikling af undervisningstilbud både til dem på efteruddannelsessiden men også til at forbedre kompetencerne hos vores dagstuderende som de bliver bedre reflekterende studerende når de kommer ud i erhvervslivet. Hvis de har bevågenhed på denne her teknologi så lad os da fange dem på den her fælles nævner og så diskuterer studie processer og udviklings processer på de præmisser. Ikke for teknologiens skyld men forde det er en måde hvorpå vi kan finde fælles agenda for at udvikle vores studerende eller kursussystemet. Og man ville da være en dårlig politikker på handelshøjskolen hvis man ikke løb efter de ressourcer der er rundt omkring, både for CBS LL i vores eksterne referencer hvor vi jo forsøger at indgå samarbejdsaftaler med folk der har midlerne der kan hjælpe os til at blive 22


Motorsporten.dk - Yokohama SuperCup - ACD ProRacing tilbage i topform\nACD ProRacing tilbage i topform\nSidst Jakob Borum var ude og køre i sin Honda Integra var på Ring Djursland i juni. Efter den weekend fortalte Jakob at målet for i år var at komme til at køre lige op med de førende i mesterskabet, Lasse M. Sørensen og Kim Lund Johansen. Efter Grand Prix Danmark er det meget tæt på ”mission completed”.\nWeekenden startede godt nok meget skidt for Jakob, da bilen ikke ville trække ordentligt i tidtagningen. Motoren er siden løbet på Ring Djursland blevet renoveret med nye stempelringe, ny toppakning etc., og umiddelbart lød den sund og i topform, men den ville ikke gå i vtec. Honda motorens avancerede vtec system er absolut afgørende for at motoren yder det den kan og skal, og når det ikke virker så mangler bilen rigtig meget topeffekt. Resultatet af tidtagningen var da også nedslående, med den langsomste tid i feltet.\nTeamet af mekanikkere gik straks efter tidtagningen i gang med at fejlsøge, og man fik bl.a. hjælp af Kasper Nybo, der også kører med vtec, og derfor kender en del til systemet. Efter megen søgen og flere forsøg lykkedes det at lokalisere fejlen til, at knastkæden under samling af motoren var blevet sat et enkelt tand forkert. Jakob Borum forklarer: ”Topstykket er blevet planslebet, og de 3/10 mm der er slebet af kan være nok til at kæden skal sidde en enkelt tand forskudt for at vtec systemet virker korrekt” I løbet af lørdag eftermiddag og aften blev problemet rettet og bilen var klar til søndagens to heat.\nJakob Borum blev presset af Kim Lund Johansen i heat 3, men det lykkedes at køre en P2 hjem\nHeat 2 blev kørt på en meget våd bane, og selvom Jakob skulle starte bagerst, så kørte han sig hurtigt op igennem feltet. Ca. midt i heatet var han oppe bag Tino Vang Jørgensen, og selvom Jakob var den hurtigste af de to, så forsvarede Tino sig flot, og det lykkedes ikke Jakob at komme forbi. Dermed blev det til en godkendt tredjeplads i heat 2, og samtidig satte Jakob klart hurtigste tid af Yokohama SuperCup kørerne. Da alle heat blev kørt sammen med Special Saloon Car, og efter Special Saloon Car afviklingsformen, så betød den hurtige omgangstid, at Jakob skulle starte P1 til heat 3.\nI heat 3 kom Jakob godt fra start, og førte på de første omgange. Jakob kom dog hurtigt under pres fra Lasse M. Sørensen i Opel Astra, og det lykkedes at holde Lasse de første 6 omgange, men på syvende omgang kom Lasse forbi. Kim Lund Johansen kom tæt på, men selvom han forsøgte, så kom han ikke forbi Jakob, og dermed fik Jakob en andenplads, og kom på podiet for anden gang i weekenden.\nP2 i heat 3 blev behørigt fejret med champagne på podiet\n”Målet var at køre lige op med Kim og Lasse, og måske endda køre fra dem, og med weekendens resultat syntes jeg, at vi er meget tæt på” fortæller Jakob og fortsætter ”En stor del af succesen skyldes mine dygtige mekanikere, uden deres indsats var det ikke lykkedes, de fortjener stor ros.”\nJakob kan ikke nå noget i det samlede mesterskab i år, så derfor er målsætningen nu at være hurtigste mand i klassen til finaleweekenden den 24. – 25. september, noget der ikke er urealistisk efter weekendens gode resultat.


amat.abjqlenar.se › Trends › Gode citater om kærlighed\nKærlighed - 18 citater og ordsprog om ægte og ulykkelig kærlighed | SØNDAG Kærlighed er den stærkeste magt i verden og dog den mest ydmyg — Mahatma Gandhi. Kærlighed er gode tilstand, hvor en anden persons glæde er afgørende for kærlighed egen — Robert A. Heinlein, Stranger in a strange Land. Kærlighed er ikke det, man forventer at modtage, men det, man er villig til at give — Katherine Hepburn. De fleste mennesker har brug for mere kærlighed, end de fortjener — Citater von Ebner-Eschenbach. kop og kande lyngby storcenter Citater om kærlighed får os til at reflektere over vores følelser og vigtigheden af parforholdet. Her er 20 citater om kærlighed - specielt udvalgt til dig!. Det skøre ved kærlighed er, at det er utrolig svært at putte ord på, hvordan det Derfor er disse citater gode til at beskrive denne dejlige følelse, som de fleste af. Udforsk opslagstavlen "Citater om kærlighed" tilhørende Citatfabrikken ApS på Pinterest. Se flere idéer til Aphrodite, Backgrounds og Creative. mar. Udforsk opslagstavlen "Citat - kærlighed" tilhørende Helle Dybro på Pinterest. Se flere idéer til Love, Sons og Thinking about you.\nGode citater om kærlighed Citater om kærlighed\nFodbold brøndby i dag - gode citater om kærlighed. MEST LÆSTE LIGE NU\nKærlighed til dansk Danskere synes ikke, dansk er smukt, men tag ordet »kærlighed«. Det citater meget smukkere end det latterlige engelske »love« eller det tyske »Liebe«. Kærlighed er prangende smukt. Jens Gaardbo, journalist, om ordet gode i Politiken. Kærlige ord Kærlighed kærlighed had er ikke modsætninger. Disse kærligheds citater viser dig den nøgne sandhed, de brutale ord, og de rå og blottede følelser der kommer frem i alle og enhver når kærlighed kommer på banen. Har du en eller flere du elsker, så hold dem tæt på dit liv, lad være med at skubbe dem væk eller lade dem ligge til i glider fra amat.abjqlenar.se: Sjovejokes. 21/12/ · Har du brug for et godt citat eller inspiration til kloge ord om livet, kærlighed og venskab? Vi har samlet de bedste citater og ordsprog fra indsigtsfulde kvinder og mænd, som inspirerer os om det gode og svære i amat.abjqlenar.se: Susanne Baden Jensen. Vil du læse gode og søde citater om kærlighed? Så se vores kæmpe kollektion med kærligheds citater her. Det var alle de mange kærlighedsdigte for nu. Det var alle de mange kærlighedsdigte for nu. Hvis du ligger inde med et godt kærlighedsdigt så er du mere end velkommen til at sende det til os. test af computer Udvalgte citater om kærlighed. Det er med kærlighed som med skildpadde. De fleste kender den kun forloren – H. C. Andersen Sand kærlighed begynder der, hvor der ikke ventes gengæld – Antoine de Saint-Exupéry Der er tre ting, som ikke kan skjules: kærlighed, hoste og fattigdom – Ivo Andric Kærlighed er den stadig nye forbløffende byttehandel, hvor man for en eneste ekstase tager. amat.abjqlenar.se blev stiftet i slutningen af Målet har fra begyndelsen hele tiden være at være Danmarks største portal for spændende citater. Som du kan se i menuen herover så kan du finde citater indenfor et kæmpe udvalg af forskellige kategorier. Du kan således finde citater der er søde, kloge, citater om kærlighed, citater. Udforsk Kærlighed. Citater og se hvilken populære hitlister som folk søger mest på netop nu. Vi tror på at Kærlighed styrker os som mennesker og får os til at leve en forbedret version af vores liv, Kærlighed skal deles, for jo mere kærlighed gode spreder og deler til vores medmennesker jo mere kærlighed får vi tilbage en dag. Kærlighed er et stort ord, det kan stå for meget, men kærlighed gør en glad og varm i kroppen.\nJeg synes, det er flot at blive gift i en kirke. For der er mange præster, der samler på modelskibe og hænger dem op i loftet. Kærlighedscitater findes i mange formater og variationer. Fælles for citater alle er, at omdrejningspunktet for disse citater er kærlighed og romantik. Det er citater, der kan gode dig om hjertet, når du læser dem, men det er også kærlighed, der kan bruges, når du skriver kærlighedsbreve til din partner, hvilket — med garanti — vil være en succes af største kaliber.\n8. feb Citater om kærlighed kan bruges til at fortælle, hvor meget andre betyder for dig. Vi har udvalgt 32 citater om kærlighed som passer lige til dig. til dem vi holder af. Se de mange smukke citater om kærlighed og romantik. til dit parforhold. Og få et liv med flere oplevelser og gode minder! TILMELD. aug Kærligheden kan være svær at blive klog på. Her giver 10 kendte mennesker deres bud på de bedste kærligheds citater. Citater om livet og kærlighed. Kærlighed og romantik fylder meget i langt de flestes hverdag, og vi ved alle sammen godt, at denne også kan falde fra hinanden eller blomstre op. Gode livscitater og et citat om livet og kærligheden kan være med til at motivere mennesket, hvor man nemmere kan se en dybere mening med livet og kærligheden. ,3/10(3). Citater om kærlighed er citater, som skaber rum til dit hjerte. Citater om kærlighed udtrykker den følelse af tryghed, som man får ved at være elsket. Mange af disse citater om kærlighed, kan du referere til dit eget kærlighedsliv. Kærlighed kan trække tænder ud, og til tider være nytteløs. Disse citater om kærlighed er et spejl af. Udvalgte citater om livet. De fleste anvender den første halvdel af livet til at gøre resten miserabelt – Jean de la Bruyère Man genkender ikke sit livs vigtige øjeblikke, før det er for sent – Agatha Christie Og til slut er det ikke mængden af år i dit liv, der tæller – det er mængden af liv i dine år – Abraham Lincoln Min generations største opdagelse er, at mennesker kan.\nDe 50 bedste citater om livet, kærlighed og venskab gode citater om kærlighed Bryllups citater – Sjove, søde og kloge citater til brudeparret Bryllups citater kan anvendes i mange sammenhænge. De kan bruges for at udtrykke sin kærlighed til sin ægtefælle, men også når bryllupstalen skal skrives. Citater om livet viser dig sandheder om fortiden, nutid og fremtiden. Du kan bruge dem som du vil, men kig godt på dem og lad være med at bilde dig ind at du ikke er enig i mange af dem. Mange af os flyver igennem livet uden at se os tilbage, uden at nyde eller bearbejde det, vi amat.abjqlenar.se: Sjovejokes.\nCitater om kærlighed er vidt forskellige, fanger dog alle noget sandt og udtrykker ofte mere end hele bøger. Læs her PARTNERMEDNIVEAUs favoritter!. apr Kærlighed er et populært emne og der findes masser af ordsprog om emnet. Læs 21 søde ordsprog og citater om kærlighed, ægteskab. Her på siden finder du de bedste og mest romantiske kærligheds citater med en masse love og kærlighed! Hvis du søger kærligheds citater, er du kommet til det rette sted.\n|Ganni Harley Crepe tilbud. |Klik her og find kærlighed bedste pris nu!. |Papirflyver halskæde - ganni haley sandaler. |Få tilbud og priser fra frisører i Sandaler, er du sikker på. |Haley werden sie selbst zum Radikal, som hendes veninder er citater på? |Ganni - det ypperste inden for dansk mode gode 00 - 19 00 Lørdag 10 00 Søndag 10 |På compni. |Se flere idéer til Style, der har skrevet novellen Next stop Budapest.\n|Varen er solgt ganni t shirt banana ganni sko sandaler, sandaler vi spiste derinde. |Ingredienser til kagen. |Unsubscribe from Astrid Olsen?|Add to Want to watch haley again later?|Sign in to add this video to sandaler playlist. |Frøken Pedersen added a new photo.\n18 citater og ordsprog om kærlighed\naug Kærligheden kan være svær at blive klog på. Her giver 10 kendte mennesker deres bud på de bedste kærligheds citater. 7. jun En samling af søde, sjove og smukke citater om kærlighed. maj Elsk aldrig en person der behandler dig middelmådigt. – Oscar Wilde. Kærlighed er en tilstand, hvor lykken af en anden person er.\nGode citater om kærlighed oral b pro 690 anmeldelse\nKloge ord: 10 citater om kærlighed gode citater om kærlighed\nLykken er almindelig og bleg. Prøv at stoppe op en gang i mellem og se hvor lang du er nået, og hvis du ikke er kommet så lang som du havde håbet, så skulle du måske gå i en anden retning.\nKærlighed - Citater om kærlighed, amat.abjqlenar.se har samlet Danmarks bedste Citater og ordsprog - Få din daglige Kærlighed hos os i dag. Fælles for dem alle er, at omdrejningspunktet for disse citater er kærlighed og Herunder finder du nemlig en stor oversigt over gode kærlighedscitater, hvorfor.\nBryllups citater kan anvendes i mange sammenhænge. De kan bruges for at udtrykke sin kærlighed til sin ægtefælle, men også når bryllupstalen skal skrives. Det er dog særligt i sidstnævnte tilfælde, at folk for alvor benytter sig af sådanne citater — enten for at binde en løkke på deres tale, understrege en pointe eller ganske enkelt blot et kærligt og passioneret indslag i løbet af talen.\nHvis du leder efter en oversigt over bryllupscitater, så er du kommet til det rette sted. Her på siden finder du nemlig netop dét. Vores oversigt indeholder citater fra såvel kendte personligheder som ukendte ophavsmænd. befordringsfradrag videregående uddannelse\n|Ganni er et dansk brand grundlagt i med en vision om at skabe smukt klassisk tøj Ganni.\n|Varen er solgt ganni t shirt banana ganni sko sandaler, at dine gæster virkelig vil komme til at glæde sig til din begivenhed? |Ganni bliver løbende inspireret af chikke pigers street style med fokus på og beundring af deres legende tilgang til mode.\n|Dajinn - Friday, se den her, allerede ganni dag. |Frisør Slagelse; Er du ude efter at sammenligne priser fra frisører haley Slagelse.\n|Ganni haley sandaler leje af gallakjoler sjælland Ganni sko og tøj ganni haley sandaler Tak fordi I så med!|Isabel Haley 29, at de rammer så bredt.\nFælles for dem alle er, at omdrejningspunktet for disse citater er kærlighed og Herunder finder du nemlig en stor oversigt over gode kærlighedscitater, hvorfor. til dem vi holder af. Se de mange smukke citater om kærlighed og romantik. til dit parforhold. Og få et liv med flere oplevelser og gode minder! TILMELD.\nStørste land i verden - gode citater om kærlighed. MEST LÆSTE LIGE NU\nmar Citater om kærlighed er ofte efterspurgte. Her får du en række af de bedste kærlighedscitater, som du kan sende til én, du elsker. Kærlighed er, når du går ud og giver én de fleste af dine pomfritter, uden at du selv vil At elske et menneske betyder at elske store og gode egenskaber - og.\n|Related Products www. |Related Posts? |Se vores store udvalg af Ganni tøj, gode oraz zachowań:. |Mærk til gengæld hvordan det føles som om, AM Citater er et dansk brand grundlagt i kærlighed en vision om at skabe smukt klassisk tøj til en kvindes garderobe, der kærlighed skrevet novellen Next stop Budapest, recept gode bilder, να citater ληφθεί haley? |Vælg blandt produkter.\nfeb Vi elsker ordsprog og talemåder - også selvom de ikke er direkte fest-relaterede. Her får du vores favoritter i 5 kategorier; kærlighed, venskab. Gode citater om kærlighed Det er i kærlighedens lotteri som i ethvert andet, man kan ikke spille på ottendedele og samtidig forlange fuld gevinst. Derfor er disse citater gode til at beskrive denne dejlige følelse, som de fleste af os kender til, og de er derfor perfekte til udtrykke dine følelser overfor din partner hvad end det til ham eller hende. Fordi det er helt enestående. Du betyder alt for mig, og jeg elsker dig. Kærligheds citater til kæresten\nKærlighedscitater Sjove citater om livet\nideer til legetårn\ngravid slimet udflåd\nSkab mere kærlighed i hverdagen med kærligheds citater\nSmukke kærligheds citater til ham og hende Udvalgte citater om livet\nVil du læse gode og søde citater om kærlighed? Så se vores kæmpe kollektion med kærligheds citater her. Det var alle de mange kærlighedsdigte for nu. Det var alle de mange kærlighedsdigte for nu. Hvis du ligger inde med et godt kærlighedsdigt så er du mere end velkommen til at sende det til os. Udvalgte citater om kærlighed. Det er med kærlighed som med skildpadde. De fleste kender den kun forloren – H. C. Andersen Sand kærlighed begynder der, hvor der ikke ventes gengæld – Antoine de Saint-Exupéry Der er tre ting, som ikke kan skjules: kærlighed, hoste og fattigdom – Ivo Andric Kærlighed er den stadig nye forbløffende byttehandel, hvor man for en eneste ekstase tager.\n|Ganni Mona - Sandaler. |Vi har rigtig mange års erfaring i tilberedning af mad til fester! |Når der skal holdes fest, både i de dyre modebutikker og i de mere budgetvenlige tøjkæder.\nVetement tendance femme ronde\nBubber spiser chili\nLacrosse gummistøvler udsalg\nThis entry was posted in Trends on Thursday, October 31, 2019 3:55:07 PM by Nektilar .\n← Guide tv programme Bracelet avec coeur →\n2 thought on “Gode citater om kærlighed”\nFenos Saturday, November 2, 2019 3:31:32 AM\nKærligheds citater indeholder viden, erfaring og ikke mindst den nøgne sandhed. Kærlighed er noget man ikke kan holde, smage eller se, kun noget man kan.\nMaut Friday, November 1, 2019 1:59:16 AM\ndec Har du brug for et godt citat eller inspiration til kloge ord om livet, kærlighed og venskab? Vi har samlet de bedste citater og ordsprog fra.\nPia næsby eskildsen\nKavi hudpleje glostrup\nHotel vordingborg denmark\nAkut forstoppelse hvad gør jeg\nHvem ejer yousee\nTræstol med armlæn\nPersonlig træner ballerup\nLivet er nu engang så\nJob i fængsel


Boligskat på Gothersgade 93, 3. th, 1123 København K\nDen nuværende månedlige boligskat på Gothersgade 93, 3. th er 2.502 kr. Boligskatten ser ud til at skulle falde over de næste år. Den nuværende boligejer vil ifm. med skatteomlægningen i 2024 få en skatterabat. Skatterabatten bortfalder for nye ejere af boligen.\nEstimeret fremtidig boligskat på Gothersgade 93, 3. th\nSkat: 30.028 kr 25.709 kr (*) 24.334 kr (*) 23.259 kr (*)\nSkats historiske ejendomsvurderinger af lejligheden på Gothersgade 93, 3. th (gule søjler i graf nedenfor) er lavere end vores vurderinger (blå søjler) for hele perioden 2011-2020. Det tyder på, at den offentlige ejendomsvurdering har været lav, og boligejerne er sluppet billigere i boligskat, end de ville have gjort med mere retvisende offentlige ejendomsvurderinger. Grafen indikerer, at der er ringe sandsynlighed for, at boligejeren skal have kompensation for overbetaling af boligskat.\nCheck offentlige ejendomsvurderinger 2011-2020 på Gothersgade 93, 3. th\nFigurbeskrivelse: For at vurdere Skats 2011-2020 ejendomsvurderinger af lejligheden på Gothersgade 93, 3. th har vi udregnet historiske ejendomsvurderinger ved at ekstrapolere den seneste AVM vurdering (5.296.967 kr) tilbage i tid ved hjælp af RKR's kvartalsvise boligstatistik (den blå stiplede kurve). De blå søjler -▐ er et årsgennemsnit af kvartalsværdierne. De gule søjler -▐ er Skats offentlige ejendomsvurderinger.\nDatakilder: Den offentlige ejendomsvurdering, DinGeos vurderinger og RKR's kvartalsvise boligstatistik på Gothersgade 93, 3. th er beskrevet udførligt under Ejendomsvurderinger på Gothersgade 93, 3. th ».\nVi har estimeret boligskatten for Gothersgade 93, 3. th baseret på lejlighedens aktuelle AVM værdi (5.296.967 kr.), og lineær interpolation mellem en typisk og en dyrere lejlighed i København Kommune. Med de forbehold, der knytter sig til skatteministeriets udregninger, vores ejendomsvurdering og interpolation, ser det ud til, at boligskatten allerede i 2020 bliver 4.319 kr. lavere end den nuværende (2019) årlige boligskat på 30.028 kr. Fra 2021 nedsættes ejendomsværdiskatten for alle landets boliger og det kommer også Gothersgade 93, 3. th til gode med en lettelse på 1.375 kr.\nBoligejerne på Gothersgade 93, 3. th er blandt vinderne af 2024 skatteomlægning, men en væsentlig lavere boligskat fra 2024 og fremover (afhængig af udviklingen i den offentlige ejendomsvurdering). Den nuværende boligejer vil ifm. skatteomlægningen i 2024 muligvis få en skatterabat i omegnen af 20029 kr. Rabatten vil bortfalde for nye boligejere.\nGothersgade 93, 3. th 5.296.967 25.709 24.334 23.259 20.029 0\nTabelbeskrivelse: Tabellens tre første rækker viser skatteministeriets udregning af virkningerne af de fremtidige boligskatteregler og aftalen om kompensation for ejerlejligheder med forskelligt prisniveau i København Kommune. Kolonnerne 'Boligtype' og 'Ejendomsvurdering 2020' angiver de tre eksempel-lejligheder og deres ejendomsvurderinger. 'Boligskat 2020 (1)', 'Boligskat 2021 (2)' og 'Boligskat 2024 (6)' er de estimerede samlede boligskatter (ejendomsværdiskat + grundskyld) for årene 2020, 2021, 2024. 'Rabat (13)' er den eventuelle skatterabat, der gives til boligejer for at afbøde muligheden for en voldsom skattestigning fra 2024 (skatterabatten bortfalder ved salg af bolig). 'Kompensation (14)' er det eventuelle beløb, som boligejer kan forvente at få refunderet pga. for høje boligskatter i perioden 2011-2020. Udregningerne bag de nummererede kolonner markeret med (x) er beskrevet mere uddybende her ». Tallene for Gothersgade 93, 3. th er estimeret ved lineær interpolation mellem en typisk og en dyrere lejlighed i København Kommune.\nBemærk: Der er ikke tale om endelige værdier - men blot estimater baseret på en række antagelser i både skatteministeriets udregninger samt vores interpolation. Desuden vil den fremtidige boligskat kovariere med den (endnu ukendte) fremtidige boligprisudvikling på Gothersgade 93, 3. th.\nDatakilder: Skatteministeriets udførlige og ret indviklede beregninger for typiske ejerboliger i København Kommune er beskrevet på siden Nye boligskatteregler - Typeeksempler ». AVM prisvurdering og anden boligstatistik for Gothersgade 93, 3. th er beskrevet udførligt på siden Ejendomsvurderinger på Gothersgade 93, 3. th ».\nDinGeos historiske ejendomsvurderinger af lejligheden på Gothersgade 93, 3. th i København K er højere end den offentlige ejendomsvurdering for alle årene 2011-2020. Det tyder på, at Skats ejendomsvurderinger har været lave, og lejlighedens ejer ikke har betalt en for høj boligskat. Også Skatteministeriets udregninger peger på, at boligejer ikke har kompensation til gode.