En række internet shops giver efterhånden et bredt udvalg af billige leveringsmodeller til cembrit toscana. Den mest moderne er efterhånden at få bragt ordren til en pakkeshop, fordi du så nemt kan hente din bestilling når der er tid til det. Leveringsmetoden er nemlig vældig praktisk, og mange gange desuden den billigste fragtform.\nDu bør på samme måde påtænke at få det leveret til din lejlighed eller til hvor du arbejder. Fragtformen er typisk en tak mere bekostelig, men endvidere i høj grad ligetil med cembrit toscana online. Den mindst kostelige leveringsform vil dog til enhver tid være selv at hente produkterne, men det står og falder med at du bor i nærheden af internet webshoppens byggecenter, fx Silvan, Bauhaus, Jem og Fix eller Harald Nyborg.\nAntal dages levering på cembrit toscana kan være super vital i tilfælde af at man mangler ordren om få sekunder, så af den grund er det utvivlsomt vigtigt at du dobbelttjekker den forventede leveringstid ved cembrit toscana. En lang række internet butikker – eksempelvis Jem og Fix, Silvan, Bauhaus og Harald Nyborg – garanterer billig levering på næste hverdag på flere varer online, men vær vagtsom da det regnes ud fra at bestillingen placeres inden et bestemt klokkeslæt, med det formål at de garanteret kan nå at få de nye varer sendt afsted forud for at medarbejderne drager hjemad.\nNogle online shops garanterer portofri fragt på cembrit toscana online, men typisk påkræves det at der købes for en bestemt sum. Alternativt kunne du snuppe den mest prisbevidste løsning til levering, der gerne vil være at få fragtmanden til at bringe pakken til en pakkeshop.\nEn række byggemarkedskæder foreslår klik-og-hent hvor man bestiller billig cembrit toscana hjemmefra men selv henter i butikken. Eksempelvis XL-Byg, Jem og Fix, Silvan, Bygma, 10-4, Harald Nyborg, Davidsen, Bauhaus og Stark. Byggecentrene giver eksempelvis afhentning af cembrit toscana i disse områder:\nBallerup, Jyllinge, Søborg, Brønderslev, Nyborg, Haderslev, Viborg, Kolding, Rødovre, Ølstykke, Struer, Nakskov, Albertslund, Vejle, Odder, Svendborg, Solrød Strand, Grenaa, Hedehusene, Brabrand, Hørsholm, Frederikssund, Ikast, Stenløse, Lyngby, Herning, Gentofte, Roskilde, Esbjerg, Holbæk, Nærum, Helsingør, Frederiksværk, Lillerød, Vallensbæk, Åbyhøj, Glostrup, Vordingborg, Odense, København, Farum, Skive, Hvidovre, Skanderborg, Tilst, Valby, Frederiksberg, Korsør, Greve, Holstebro, Horsens, Køge, Værløse, Rønne, Hjørring, Hedensted, Ringsted, Vanløse, Kokkedal, Virum, Tårnby, Rudersdal, Dragør, Kalundborg, Hillerød, Hobro, Taastrup, Risskov, Allerød, Næstved, Brønshøj, Thisted, Aalborg, Aabenraa, Ishøj, Haslev, Nykøbing Falster, Silkeborg, Højbjerg, Varde, Lystrup, Frederikshavn, Sønderborg, Birkerød, Gladsaxe, Slagelse, Charlottenlund, Randers, Middelfart, Aarhus, Fredericia, Nørresundby, Herlev, og Brøndby, .\nClick-and-collect af cembrit toscana er muligt i de fleste områder af landet: Fyn (Midtfyn, Østfyn, Vestfyn, Sydfyn, Nordfyn), Sjælland (Midtsjælland, Lolland, Østsjælland, Sydsjælland, Hovedstaden, Falster, Bornholm, Nordsjælland, Vestsjælland, Amager) og Jylland (Syddanmark, Midtjylland, Østjylland, Sydjylland, Vestjylland, Nordjylland, Sønderjylland).\nNår der ses på data fremstår det markant, at folk mange gange efterspørger eksempelvis billig cembrit toscana og cembrit toscana priser. Man ser derudover som regel mennesker søge for eksempel cembrit toscana tilbud, køb cembrit toscana samt cembrit toscana online, plus de gængse byggemarkeder som Davidsen, Harald Nyborg, 10-4, Silvan, XL-Byg, Jem og Fix, Bauhaus, Stark og Bygma.\nSpar penge på cembrit toscana\nDet er jo ekstremt ligetil for almindelige mennesker at finde frem til de bedste priser på billige cembrit toscana online fra flere internet firmaer i Danmark, og ergo har adskillige internet selskaber i Danmark set sig tvunget til at tvinge prisniveauet på cembrit toscana eftertrykkeligt, og endda yde gebyrfri levering.\nDog kan det ikke desto mindre vise sig gavnligt at udforske diverse e-firmaer efter udsalg og tilbud på cembrit toscana online forud for at du køber, således at du er velinformeret til at modtage den mest attraktive pris. Se ikke kun hos de store byggekæder som Jem og Fix, Bauhaus, Silvan, XL-Byg, Stark, Harald Nyborg, 10-4 og Bygma.\nDu må lige meget hvad ikke glemme, at når en internet shop markedsfører billige cembrit toscana online på tilbud til en pris der virker hamrende billig, bør det i nogle tilfælde være et karakteristika der viser en uægte butik. Shopping med kort er dog en del af en retningslinje, hvilket værner køberen overfor bedrageriske internet handler.\nVi tilråder bestillinger med kort eller mobilbetaling. Alternativt bør du bruge et afbetalingstilbud fra f.eks. ViaBill, forudsat du tilstræber at klare beløbet til cembrit toscana senere. Dette fås typisk i niche netbutikker, i modsætning til de gængse byggemarkeder som fx Stark, Davidsen, Bauhaus, Jem og Fix, XL-Byg, Harald Nyborg, 10-4 og Bygma.\nVed indkig i data står det markant, at netshoppere typisk søger fx køb cembrit toscana og billig cembrit toscana. Foruden dette oplever vi mange gange online shoppere søge efter bl.a. cembrit toscana priser, cembrit toscana tilbud samt cembrit toscana online.\nTrustpilot fører til absolut sikre genveje til at beskue mange aktuelle konsumenters synspunkter og herved rekommanderer vi, at du betragter online virksomhedens ratings forinden du køber billige cembrit toscana online.\nFacebook fremskaffer ydermere nogenlunde sikre metoder til at få et kig ind i online forretningens kundetilfredshed. Herinde ses mange internet selskaber som tilbyder kunderne at offentliggøre en anmeldelse af ordreforløbet, hvilket desuden burde drages fordel af til afvejning af tilfredsheden hos kunderne.\nForinden nogen bestiller billige cembrit toscana online hos en webshop burde de i og for sig tyde webshoppens handelsbetingelser, men det er naturligvis ikke super spændende, specielt hos de gængse byggecentre som 10-4, Stark, Silvan, Jem og Fix, Bauhaus, Harald Nyborg, XL-Byg, Davidsen og Bygma.\nEt andet alternativ kunne måske være at efterse om internet forhandleren er medlem af e-mærke ordningen, fordi det kan være et fingerpeg om at webbutikken anerkender de gældende danske regler, foruden at internet shoppen rutinemæssigt overvåges af fagfolk som mestrer de gældende regulativer.\nDette er en god chance for at blive assisteret, såfremt du udsættes for vanskeligheder som følge af din bestilling af cembrit toscana. Tilsvarende er det smart at køberen er på vagt for de vigtigste bestemmelser der gør sig gældende i forbindelse med bestillingen af cembrit toscana online, som eksempelvis den returneringsret netbutikken tilsikrer.\nI den sammenhæng er det ligeledes essesentielt, at man stadigvæk gemmer ens kvittering, så man i fremtiden kan dokumentere købet af cembrit toscana, uagtet om man køber fra Silvan, 10-4, XL-Byg, Bygma, Bauhaus, Davidsen, Stark, Harald Nyborg eller Jem og Fix.


FAQ CTEK Consumer\nVores ofte stillede spørgsmål med ofte stillede spørgsmål og svar kan altid findes i den orange fane til højre, uanset hvilken side du besøger på ctek.com.\n1. Må jeg lade opladeren være tilsluttet batteriet i lang tid?\nJa. CTEK-opladere er designet til at oplade et batteri helt og derefter automatisk skifte til langtidsvedligeholdelse. Før du lader opladeren stå uden opsyn i et langt tidsrum, skal du sikre dig, at batteriet er helt opladet (den grønne LED lyser).\n2. Hvilken oplader er egnet til mit køretøj?\nDu skal vælge oplader alt efter størrelsen på dit batteri. Jo flere ampere opladeren kan levere, jo hurtigere bliver batteriet genopladet. På hjemmesiden kan du se det ideelle batteristørrelsesområde for hver oplader i dens tekniske specifikationer.\n3. Kan jeg oplade mit køretøj gennem 12 V (cig)-stikket?\nJa, hvis der stadig er strøm i stikket, når motoren slukkes, og nøglen tages ud af tændingen. Se køretøjets instruktionsbog, kontakt bilforhandleren, eller test det ved hjælp af en hvilken som helst anden adapter til cigarettænderen, der virker i din bil.\n4. Kan jeg bruge en mindre eller større oplader end anbefalet til mit batteri?\nVælg oplader ud fra størrelsen på dit batteri. Opladning med en mindre oplader end anbefalet vil tage længere tid og forlænger ikke batteriets levetid og ydeevne optimalt. Hvis dit batteri har en Ah-rating, der overstiger grænsen for opladeren, kan det betyde, at opladeren ikke er i stand til at oplade batteriet tilstrækkeligt, og kan endda føre til, at det bliver afladet. Opladning med en større oplader end anbefalet resulterer ikke i et fuldt opladet batteri og forlænger ikke batteriets levetid og ydeevne optimalt.\n5. I CTEK-manualen står der: "Slut den sorte klemme til køretøjets chassis i god afstand fra brændstofrøret og batteriet". På billedet ved siden af er den sorte klemme forbundet til batteriets negative pol. Hvad er korrekt?\nNår du bruger en CTEK-oplader, kan du bruge begge tilslutninger. Opladeren skal tilsluttes som beskrevet i køretøjets instruktionsbog. Medmindre andet anbefales i instruktionsbogen, skal det negative eller sorte stik forbindes sikkert til chassiset.\nStikkene på gamle "ikke-intelligente" opladere kan afgive en gnist, hvis stikkene rører hinanden, hvilket kan være farligt, hvis dette sker i nærheden af batteriet. Hvis man holder stikkene fra hinanden og sikrer, at det positive forbindelsespunkt er så langt væk fra det negative forbindelsespunkt som muligt, vil medvirke til at minimere en eventuel risiko. Hvis køretøjet har BMS, må du ikke tilslutte til den negative batteripol, men forbindelsen skal ske til jord- eller stelpunktet, og hvis du er i tvivl, skal du tilslutte klemmen til det nærmeste jord- eller stelpunkt.\nDer må gerne permanent være sluttet øjer til batteriet, da opladeren normalt ikke er tilsluttet kablet med øje, så der er ingen risiko ved dette. Øjeforbindelserne giver dig også tiltrækkelig tid til at kontrollere, at de rigtige tilslutningspunkter anvendes. Hvis batteriet frakobles eller fjernes fra køretøjet, kan begge forbindelser desuden også foretages direkte til batteripolen.\n6. Kan jeg oplade batteriet uden at tage det ud af køretøjet eller uden at åbne hætterne?\nDer er ingen grund til at frakoble eller fjerne batteriet fra køretøjet – eller åbne batterihætterne – under opladning. CTEK-opladere er gnistfri, beskyttet mod omvendt polaritet og elektronisk sikre.\n7. Min oplader går aldrig længere end til vedligeholdelsesniveauet (det første grønne niveau).\nOpladeren forbliver i vedligeholdelsestilstand i 10 dage, hvilket holder batteriet opladet ved det mindst mulige strømforbrug. Efter 10 dage går programmet videre til det sidste stadie – impulsniveau – til langvarig vedligeholdelse.\n8. Min oplader bliver meget varm – er det normalt?\nJa, det er normalt, når opladeren er på hårdt arbejde i grundopladningsfasen. Varmen genereres under visse omstændigheder, afhængigt af den type batteri, der oplades. Opladeren opvarmes ikke nødvendigvis, når den oplader andre typer batteri.\n9. Min oplader vil ikke starte opladning – er den i stykker?\nCTEK-opladere skal bruge noget modspænding for at påbegynde levering af spænding/strøm. Hvis der er en dårlig forbindelse mellem opladeren og batteriet, starter opladningen ikke. Hvis batteriet er under 2 V, starter opladningen ikke.\n10. Kan jeg oplade litiumbatterier med en almindelig CTEK-oplader og almindelige batterier med en litiumoplader?\nNej. Litiumbatterier kræver en anden type oplader end blybatterier. Vi anbefaler ikke at bruge en CTEK-oplader, der er designet til blybatterier. Opladning af blybatterier med en litiumoplader vil ikke give de bedste resultater og kan ikke anbefales.


Facaderenovering i Sønder Gjesing Norddjurs ⇒ Få 3 tilbud og spar tid og penge! |\nFacaderenovering Sønder Gjesing Norddjurs\nFind en facaderenovering i Sønder Gjesing Norddjurs, hurtigt og nemt!\n3-tilbudnu.dk er 100% gratis og uforpligtende. Det eneste du skal gøre er, at trykke på indhent-tilbuds knappen, vil du blive ført direkte videre til vores side, hvor du nemt og hurtigt kan beskrive din opgave. Det tager dig kun 2 minutter, og når du er færdig, kan du blot læne dig tilbage alt i mens vores hold af professionelle rådgivere, forsøger at finde de helt perfekte til netop din service. Vi tror på du vil kunne lide vores unikke service. Så hvad venter du på? Tryk nu og indhent dine tilbud på facaderenovering Sønder Gjesing Norddjurs allerede i dag! Husk at vi har adgang til det største netværk af facaderenovering i hele Danmark, og derfor er du nærmest 100% garanteret, at vi kan finde minimum en facaderenovering i Sønder Gjesing Norddjurs til dig og dit salgsprojekt!\nKan alle indhente tilbud på facaderenoveringe i Sønder Gjesing Norddjurs?\nAlle kan indhente tilbud på facaderenovering i Sønder Gjesing Norddjurs. Det kræver blot, at du har en nogenlunde om dit projekt. Du skal for eksempel vide, hvilket tidspunkt du tror, at projektet kommer til at foregå. Derudover skal du også vide, hvor og hvornår det skal foregå. I de fleste tilfælde giver dette dog sig selv. Derudover skal du vide, at du kan indhente 3 tilbud på facaderenovering i Sønder Gjesing Norddjurs, ligegyldigt om du er privat eller virksomhed. Det har intet at sige, og derfor bør du altid benytte dette til din fordel. Du kan nemlig spare tonsvis af penge, men du kan også spare tonsvis af tid. Derfor er det ekstremt vigtigt, at du husker at indhente dine tilbud allerede i dag. På den måde kan vi nemlig let komme i gang med at finde de rigtige entreprenører Sønder Gjesing Norddjurs, som skal hjælpe dig med din opgave.\nFacaderenovering Tjæreborg Middelfart\nFacaderenovering Pårup Lolland\n← Facaderenovering Kongsvang Aarhus\nGartner Øster Hegnet →


Trykket stemning: Elever på Favrskov Gymnasium holdt et minuts stilhed | Alarm 112 | amtsavisen.dk\nPubliceret 10. januar 2017 kl. 16:47\nDer blev holdt et minuts stilhed på Favrskov Gymnasium tirsdag, efter seks personer blev fundet døde i et hus i Ulstrup mandag. Her er en buket blomster lagt uden for familiens hjem. Foto: Jens Thaysen\nElever og ansatte på Favrskov Gymnasium holdt et minuts stilhed tirsdag, selv om politiet endnu ikke har bekræftet identiteten på de seks personer, der blev fundet døde i Ulstrup mandag.\nULSTRUP: Selv om politiet stadig ikke har bekræftet identiteten på de seks personer, der mandag blev fundet døde i et parcelhus i den lille by Ulstrup, formodes det, at det er husets familie på to voksne og fire børn, der er fundet døde.\nDen ældste af de fire børn - en 16-årig pige - gik ifølge Ekstra Bladet i 1.g på Favrskov Gymnasium. Her holdt man tirsdag morgen et minuts stilhed. 840 elever og 112 ansatte var eftersigende samlet i kantinen, hvor der blev holdt et minuts stilhed.\nSelv om identiteten på de døde endnu ikke er bekræftet, var der ingen tvivl hos gymnasiets rektor om, at det ene minuts stilhed skulle holdes.\n- Vi har flere elever fra Ulstrup, og om ikke alle, så rigtig mange mennesker kender hinanden på kryds og tværs i lokalområdet. Blandt andet derfor fandt vi det relevant at kalde elever og personale sammen, fortæller rektor på Favrskov Gymnasium, Jørgen Christiansen, til Ekstra Bladet.\nRektoren fortæller desuden, at stemningen på skolen er præget af situationen, men at undervisningen er foregået som normalt.\nFavrskov Gymnasium har som flere andre institutioner i byen flaget på halvt tirsdag.\nTragedien ramte den lille by Ulstrup sydøst for Randers mandag middag. Her blev de seks døde fundet i et parcelhus i Amstrup Bakker.\nPolitiet har endnu ikke frigivet oplysninger om dødsårsag eller de dødes identitet. Sagen efterforskes dog som en drabssag, og politiet har tidligere skrevet i en pressemeddelelse, at der formentlig vil gå nogle dage, før de kan give et endeligt svar på, hvad der er sket i huset.


Er den nye BMW M5 bedre end en M550i? | Bilmagasinet.dk\n1. september 2018 af Mikkel Thomsager\nSkal man vælge en M550i eller en BMW M5?\n“Jeg vil hellere have en M550i,” proklamerede min ven, som ellers er en erfaren BMW-ejer, efter 10 minutters stiltiende men ikke stille kørsel i den nye BMW M5. Jeg modsagde ham ikke. Jeg havde selv tænkt tanken om den voldsomt hurtige, men særdeles komfortable BMW M550i, som et mere brugbart alternativ til topvarianten i BMW 5-serie-programmet.\nMed 462 hk skyder den også firehjulstrukne M550i fra 0-100 km/t på 4,0 sekunder, hvilket er 0,4 sekunder hurtigere end den gamle M5, selv om den faktisk havde 100 hk mere (560 hk). Den overgås selvsagt af den nye M5 med 600 hk og en 0-100 km/t-tid, der med 3,4 sekunder er et helt sekund hurtigere end forgængeren. Men er det nødvendigt, ikke mindst i betragtning af prisen på 2,1 mio. kr. mod “bare” 1,5 mio. kr. for en M550i?\nNul til 100-svaret er altså: Nej. Første indtryk af M5 er, at BMW har haft travlt med at optimere limousine-kvaliteterne i topvarianten. Væk er de voldsomme gearskift og den højlydte motor. Topvarianten har også fået styr på vindstøjen, som ellers er hørbar i de billigere 5-serie varianter, og kabinen er svøbt i lak og læder. Det er en umådelig hurtig men også stilfærdig og luksuriøs oplevelse at køre M5 i hverdagen, hvilket står i skarp kontrast til hukommelsen af M som begreb. Det er den, hvor rendyrket dynamik koster på komfort og brugbarhed for at eksponere den sportslige køreoplevelse.\nFørerpladsen ligner sig selv. I stil med tidligere modeller skiller M-versionen sig ikke ud på det punkt.\nBMW M5’s køreegenskaber\nEfter to dage med almindelig kørsel bag rattet var jeg klar til at give den nok så elegante M5 skyldfølelse over sit manglende M-engagement, og dermed give min ven og erfarne BMW-ejer ret: Jeg kan sagtens nøjes med en M550i.\nMan kunne også skyde skylden på den køreklare vægt på 1.930 kg. For oplevelsen af luksus bliver nærmest fedladen, når M5 cruiser i trafikken.\nMen så var det, at jeg selv begyndte at engagere mig i bilen ved at træde lidt hårdere på speederen. Først på landeveje, siden på små snoede sogneveje, og til sidst på Ring Knutstorp. Og i den rækkefølge udviklede bilen sig nærmest, som var den bygget om, for hver gang jeg startede den.\nDet kan faktisk tage tid at lære at betjene køreprogrammerne, som kan skærpe alt fra speederrespons til undervogn og gearkassens skiftehastighed, men derudover var det, som om bilen blev gladere og gladere, des mere jeg piskede den. Til sidst lå jeg sidelæns omgang efter omgang i Ring Knutstorps hårnål, og jeg nød hver en meter.\nÆrligt talt er jeg ikke nogen driftmester, men bag rattet af M5 blev jeg det, når bare jeg valgte det rigtige program. Det gav mig en berusende oplevelse af succes.\nPris 2.100.881 kr.\nMotor V8, 4.395 cm3, 32V, biturbo\nYdelse 600 hk ved 5.600 o/min, 750 Nm ved 1.800 o/min\nTopfart 250 (305) km/t\nEU-miks 9,5 km/l\nM5-motoren præsterer oceaner af muskler, men har faktisk også en smule uventet -turbotøven.\nBMW M5 med driftmode\nJeg interviewede engang en BMW M-ingeniør, og spurgte, om de nye modeller ville få en drifting-knap, så alle kan drifte uanset køreevner. Hans svar var: “Hvis kunderne ønsker det”. Det er den M5, BMW har lavet. Altså den, hvor kunderne får alt det, de siger, de gerne vile have: Komfort, luksus, fart og dynamik i ét.\nSpørgsmålet er så, om kunderne i virkeligheden ved, hvad de vil have, eller om de bare vil have mere af det hele, fordi vi alle sammen vil have mere af alt, når vi ikke tænker os om.\nI den nye M5 får man mere af det hele, og når det hele folder sig ud, er det svært ikke at blive imponeret over, at den kan så meget, som den kan. Det er en komplet bil i ordets egentlige forstand.\nMidt i behagesygen ville jeg ønske, at jeg skulle acceptere bare ét lille kompromis for de gamle M-traditioners skyld. Bare ét.\nM5 er standardmonteret med 19” hjul, men kører med forskellig størrelse for og bag: 275/40 i for og 285/40 i bag.


Arne før dagpenge, bøder til nynazister og konservative skovler stemmer fra V | Netavisen Pio\nArne før dagpenge, bøder til nynazister og konservative skovler stemmer fra V\n13. januar 2020 - 18:00\nVelkommen til mandagens udgave af Netavisen Pios nyhedsoverblik, med en håndfuld af døgnets vigtigste nyheder fra nær og fjern.\nMette F: Tidligere pension til Arne før højere dagpenge\nStatsminister Mette Frederiksen (S) prioriterer gennemførelse af tidligere tilbagetrækning over en forbedring af dagpengene, som flere fagforbund efterspørger. Det skriver Ritzau.\nDet sagde hun mandag efter et regeringsseminar i embedsboligen Marienborg.\n“Det er en fuldstændig legitim og rigtig diskussion at have, for vores arbejdsmarked bygger på flexicurity. Kompensationsgraden på dagpengesystemet er faldet, det er der ingen grund til at lægge skjul på.”\n“Vi siger med helt åbne øjne, at der er andre opgaver, der skal varetages først. Dem, der er mest nedslidte efter et langt arbejdsliv, tager vi først. Man kan ikke gøre det hele på en gang,” siger hun.\nNynazister får bøder for Ellemann-chikane\nFire er medlemmer af Den Nordiske Modstandsbevægelse, der beskriver sig selv som en revolutionær nationalsocialistisk kamporganisation, er blevet idømt bøder for at tømme en trailer fuld af affald hos daværende miljø- og fødevareminister Jakob Ellemann-Jensen (V). Det skriver Ritzau.\nOg det var altså chikane og en krænkelse af politikerens husfred, mener Retten i Lyngby, der har idømt de fire mænd bøder for ugerningen.\nDe fire tiltalte har hver fået ti dagbøder à 750 kroner. Tre af mændene accepterede bøderne, mens den fjerde ikke mødte op i retten.\nSamme nynazistiske organisation stod sidste år også bag omfattende mod jøder og jødiske gravpladser.\nTidligere V-vælgere strømmer til Konservative\nKonservatives seneste fremgang i målingerne skyldes især, at partiet har været i stand til at tiltrække vælgere, der stemte Venstre ved folketingsvalget. Det skriver Altinget.\nOver 45.000 tidligere V-vælgere ville nemlig stemme på Konservative i stedet, hvis der var valg i dag.\n"Det er især stabiliteten hos Konservative, der appellerer til de tidligere Venstre-vælgere. Venstre har været gennem et formandsvalg, og der har været udmeldinger om en SV-regering, som bestemt ikke var Konservatives kop te. Venstre-vælgere, som ikke syntes, at det var en god idé, kan have valgt at søge over til Konservative," siger han.\nDermed står tidligere V-vælgere for 2/3 af nettotilgangen af nye vælgere. De øvrige vælgere kommer fra LA, S og Kristendemokraterne.\nFem fagforeningsformænd: Seks steder der kan betale for velfærd\nHvor skal pengene til det tiltrængte løft af velfærden komme fra? Når vi samtidig står over for at skulle foretage en bæredygtig omstilling?\nI mandagens udgave af Dagbladet Politiken giver Tænketanken CEVEA sammen med de dem fagforbund FOA, Danmarks Lærerforening, BUPL, HK Kommunal og Dansk Socialrådgiverforening deres bud på seks måder, der kan finansiere et løft af velfærden.\nDen dansk velfærdsmodel står i en brydningstid, og vi skal prioritere den, hvis vi gerne vil bevare den, som vi kender den, lyder budskabet.\nLæs hele deres indlæg her.\nLønmodtagernes bank igen kundernes foretrukne\nDen af fagbevægelsen ejede Arbejdernes Landsbank er for 11. år i træk kåret som kundernes foretrukne pengeinstitut.\nTilfredshedsmålinger er der nok af - men kun én gennemføres blandt mere end 50.000 tilfældigt udvalgte kunder i de 20 største banker i Danmark.\nVoxmeters årlige og uafhængige undersøgelse er uden sidestykke Danmarks største og mest dybdegående kundeundersøgelse, og Arbejdernes Landsbank er nok engang kåret til bedste bank.


##### Hvad er en stor pik størrelse – Kvinderne har talt: Den perfekte penisstørrelse er (måske) mindre.\nin hvad, er, en, stor, pik, størrelse\nTagged with hvad, er, en, stor, pik, størrelse\nDe undersøgte nemlig, om der var en sammenhæng mellem størrelsen på hvad er en stor pik størrelse penis og andre. Der er ikke så meget du kan gøre ved størrelsen af din pik, så jeg ville ikke.\nHar været. Tror det er individuelt for piger, hvad der er en stor pik. Jeg kan godt forstå, at man måske kan blive lidt usikker omkring ens krop, og hvad der er normalt, når man skal til at have sex med andre. Størrelsen på penis ER vigtig for, om en kvinde finder en mand tiltrækkende. Hvad er den gennemsnitlige pennis størrelse i Indien - Penis størrelse: Hvor stor er en normal størrelse penis?\nLigesom pigerne gør sig tanker om deres bryster er stor pik hård porno nok, og så videre. Se, hvad vi ellers skriver om: #sundhed, #sex og #prævention. LÆS OGSÅ: Penis-størrelse - hvad er hvad er en stor pik størrelse Jeg har lige et spørgsmål om størrelsen på ens manddom. Du skal regelmæssigt have erektioner for savfisk holde din penis i oprejst.\nJeg spørger mig selv hver dag, hvad det er, jeg ikke har forklaret ordentligt. Hvor store er jeres pik egentlig?? Ikke sådan hvad man for alvor kalder en stor pik. Selvfølgelig er det frækt med en stor penis, men det allerfrækkeste er mandens. Hvad er den gennemsnitlige oprejst penis Hvor stor er en normal størrelse penis? Ny japansk dille giver dig svaret med en toiletrulle.\nFor hvad mener vi kvinder, er den perfekte penisstørrelse? Naturligvis. På den måde var lykken altså ikke altid en stor pik Når stødrelse så er. For mange vil det være sådan, at hvis man har en stor pik i slap tilstand, så vil. Og hvad er den gennemsnitlige pik størrelse er der nogle herinde der ved det?\nJeg vil hellere gå ned Japansk pige hårdt køn gaden med en stor penis. Så stor, at man kan undre sig over, der er tale om det samme organ. Det er generelt ikke størrelsen, der pim, om de bliver tilfredsstillet i. At måle penis størrelse er et vigtigt redskab i jagten på en større penis.\nHej Cyberhus. Jeg er 14 år. Jeg skriver fordi jeg har gået og været lidt ked af størrelsen porno video stjerne min pik tsor nylig. Penisser kommer i alle størrelser, men hvis du er en af dem, der bedst kan lide dem store, så er der nogle ting du kan holde øje hvad er en stor pik størrelse, hvis du.\nGennemsnitlig penis størrelse 5 inches Penis størrelse: Hvor stor er en normal. Har aldrig tænkt nvad, hvor stor den var, men derimod om fyren i sig selv var. Hvad betragtes som gennemsnitlig hvad er en stor pik størrelse størrelse Hvad Er Den.\nHvor findes verdens længste penis? Jeg har haft både gode og dårlige oplevelser med små og store penisser. Rigtig mange drenge på din alder tænker over deres piks størrelse og hvor stor den mon bliver.\nJah, de fleste har gennemsnits størrelse, og det har de fleste hvad er en stor pik størrelse har prøvet også været. Jeg har personligt den perfekte størrelse herhjemme og han er 17 cm !! Vigtigst af alt: Hvor stor en pik render fyren, man har.\nFor at være helt ærlig tror jeg, at min penis har samme størrelse i dag, som. Den mest effektive penis er gennemsnitlig i størrelse, men den har et stort penishoved. Så glem det med størrelsen, virkelig! I aftenens Paradise Hotel-afsnit diskuterede pigerne penis-størrelser - se hvad de sagde hér. Er din penis normal? Svaret er formentlig ja, men. Det er da en af de kropsdele, der er mest mærkværdig. Og hvad er den gennemsnitlige penisstørrelse i Frankrig? Der er mange bud på, hvad er en stor pik størrelse gennemsnitsstørrelsen er på et erigeret lem.\nTV om pikhelt: Er min lesbisk rollespil porno for lille? Så her får du den helt store guide til hans penis.\nKesho on Første gang fuck teen porno\nTygojind on Film sex scene video\nFaerr on Amatør porno dagligt\nJoJohn on Fre anime porno\nFebruary 1, 2020 Våde rør porno\nJanuary 24, 2020 Teen sex mandingo\nJanuary 23, 2020 Ssbbw gratis pornovideoer\nJanuary 10, 2020 Milf porno porno\nAmatør shemale pornofilmer Gratis røv porno rør Ravn riley squirting Pornofilmer milfs\nInden jeg startede med extenderen, var jeg 17 centimeter, som er et par.\nVores tilfredshed er, naturligvis, meget, meget, meget stor.\nDU KAN SE KORTET I STOR STØRRELSE OG GÅ PÅ LOKAL.\nPenis størrelse i erigeret tilstand.\nJeg vil sige at din pik størrelse er lige til pas på de fleste piger.\nNormal penis størrelse for en 16 år gammel Alt Om Børn | Hvad er normal størrelse på.\nDu har en stor pik. nok om hans pik er lille I forhold til hvad en normal gennemsnitlig pik størrelse er.\nDin pik vokser helt indtil 20 års aleren og en.\nNyt verdenskort viser, hvor lange (eller korte) mænds penisser i gennemsnit er verden over.\nMange store drenge og unge mænd har formodentlig læst utallige af den slags Hej, jeg er en fyr på 28 der har et spørgsmål ang.


Kunder | jan lundquist\n– noter –\nTag Archives: Kunder\n1 - Digital viden, 2 - CRM\nKunder, kunderejser og kontaktpunkter\nHvordan får virksomheder succes? Et af de mest udbredte svar gennem de seneste år har været: Ved at forstå kunder, kunderejser og kontaktpunkter. Ikke overraskende er markedet følgeligt ved at drukne i forskellige modeller. Jeg har kigget på et udvalg af dem, og du får her mine tanker om dem – og strøtanker om en alternativ tilgang.\nLogikken er helt enkel. Du vil som virksomhed gerne forstå dine kunder, kunderejser og kontaktpunkter. For hvis du forstår din kunde, kan du kortlægge din kundes rejse. Og kan du kortlægge din kundes rejse, kan du sikre, at de kontaktpunkter, kunden har med din virksomhed i rejsens forløb, bliver oplevet som relevante og sammenhængende. Det giver kunden en positiv oplevelse af din virksomhed. Og det kan betyde, at kunden køber, køber igen, bliver tilfreds, bliver loyal og måske endda bliver ambassadør for din virksomhed og derigennem bidrager til at skaffe nye kunder. McKinsey vurderer, at gevinsten ved at forstå kunder, kunderejser og kontaktpunkter kan være 5-10% vækst og 15-25% reduktion i udgifter inden for 2-3 år.\nDer er intet galt med denne enkle logik, også kaldt for ‘den kundefokuserede logik’. Den har givet anledning til en del forskellige udlægninger og modeller, som rummer både forskelle og ligheder – og et sæt udfordringer … for virkeligheden er aldrig enkel. Jeg vil her på klassisk akademisk vis kigge på et udvalg af disse udlægninger og modeller, jeg vil sammenligne og diskutere dem, og til sidst skitsere mit eget første forsøg på en alternativ model. Pt. kalder jeg den for ‘atom’-modellen, og til forskel fra de anndre modeller har den fokus på uforudsigelighed, brud og massevis af mikrokunderejser (‘atomer’), der er forbundet på kryds og tværs. For sådan ser jeg virkeligheden.\nFORSTÅ DIN KUNDE\nI den kundefokuserede logik er afsættet altid forståelsen af kunden. Også før kunden bliver kunde, men blot tilhører det markedssegment, din virksomhed strategisk går efter, enten som ‘suspect’, ‘prospect’ eller ‘lead’.\nDer er typisk tre måder, som en virksomhed kan forstå kunden på. De tre måder ligger historisk set i forlængelse af hinanden, men min oplevelse er, at de alle tre trives side om side i dag.\nDen første måde at forstå kunden på er den såkaldte SR-model – Stimulus-Respons. Den mest berømte udgave er Lewis’ klassiske AIDA-model: Attention – Interest – Desire – Action, hvor det er virksomhedens opgave at skabe opmærksomhed om et produkt, så kunden fatter interesse for det, får lyst til at købe det – og køber det. Hvis kunden ikke køber det – således er tankegangen – skyldes det dårlig markedsføring, for kunden er i sig selv modstandsløs. Lidt ligesom Pavlovs hunde: en klokke ringer, og de salver – et markedsføringsbudskab bliver sendt ud, og kunderne køber.\nDen anden måde at forstå kunden på er SOR-modellen, hvor der mellem S’et og R’et er indsat et O – O for organisme, dvs. kunden. Kunden bliver set som et individ med egne vaner, holdninger, ideer mv., og tanken er, at kunden grundlæggende ønsker, at tingene skal forblive, som de er. Det betyder, at kunden yder modstand mod markedsføringen. Med SOR-modellen udvides forståelsen af S’et også – stimulus er ikke bare markedsføringen, men også kulturel indflydelse, sociale relationer mv. Man taler derfor også om skiftet fra SR til SOR som et skift fra “kanyle”-modellen (Laswell), hvor et budskab kan leveres direkte til kunden, til “støj”-modellen (Shannon & Weaver), hvor budskabet forstyrres af rigtig mange andre faktorer. Tænk bare på, hvor meget “støj” en reklame på Facebook er omgivet af, og dermed hvor lille chancen er for, at du bemærker den. Men selvom kompleksiteten stiger i SOR-modellen, så er markedsføringsredskaberne stadig de samme som i SR-modellen – det handler blot om at skabe de bedste budskaber (kvalitativt, kreativt udformede), som kunden ser tilpas mange gange (kvantitativ indsats i form af antal eksponeringer), for så vil modstanden blive overvundet og kunden vil købe. De helt almindelige og meget udbredte annoncer i aviser, ugeblade, på nettet, busser og 1000 andre steder arbejder typisk med denne tankegang. For hvis man ikke tror på, at en annonce vil stimulere kunden til at købe, ville det jo være spild af penge at annoncere.\nHvis man vil holde sig inden for samme bogstaver, kunne man kalde den sidste model for OSR-modellen. Udgangspunktet nu er kunden, og der er endnu en ændring i kundeforståelsen: Kunden bliver set som et behovsstyret, tænkende, følende og handlende individ. Et individ, som er del af en højt differentieret mangfoldighed af bl.a. sociale, psykologiske, økonomiske, kulturelle og politiske forhold, relationer og kontekster i en verden af nationale og internationale udviklinger og forandringer, der alle hver især påvirker individets behov, tanker, følelser og handlinger. Med denne kundeforståelse giver det ikke mening at tro, at man kan injicere eller blot levere markedsføringsbudskaber i tilstrækkelig kvalitet og kvantitet for at få kunden til at købe et produkt. Forholdet er vendt om. Nu handler markedsføring først og fremmest om at forstå kundens behov – og imødekomme dette behov med rettidig og relevant stimulus. For tanken er, at med det rette budskab på det rette tidspunkt til den rette modtager i den rette kanal, vil virksomheden opnå den ønskede respons. Det er en tilgang, som man hører igen og igen i den kundefokuserede logik – og det er i øvrigt sjovt at bemærke, at den oprindeligt er formuleret af “kanyle”-modellens fader, Laswell.\nMen er det muligt? Kan vi med afsæt i kunden forstå dennes behov på rette tid og sted? Og ramme dette behov? Mit svar er nej. Hvis vi for alvor tager afsæt i et individ, som er kontekstualiseret i behov, følelser, tanker og handlinger, så har vi ingen chance. Kan vi sige, hvornår en kunde har brug for en ny mobiltelefon? Det kan være fordi den gamle er slidt op, fordi naboen har fået en ny, fordi kunden ser et tv-program eller 17 andre påvirkninger. Der er uanede muligheder. Og videre. Du har som virksomhed ikke én kunde. Du har mange. De kan alle have behov for en mobiltelefon. Men de vil ikke have behovet på samme tid. De vil ikke have behov for den samme telefon. De vil have forskellige krav til æstetik og funktionalitet. De har måske ikke behov for en ny mobiltelefon til sig selv, men til deres barn. De har forskellige ønsker i forhold til abonnement. Og med en lidt anden vinkel: Hvis behovet er muligheden for at kunne kommunikere, så er mobiltelefonen ét muligt svar. Andre svar kan være ‘smarte’ ure, briller, messenger, Skype osv. Alle eksemplerne understreger det samme faktum, som helt skarpt formuleret lyder: Tager vi afsæt i det unikke individ, kan vi ikke forudsige hvilke behov, dette individ har, vi kan ikke forudsige på hvilket tidspunkt behovet opstår, og vi kan ikke forudsige hvilket produkt, der kan tilfredsstille dette behov. Og vi kan tilføje: det kan individet heller ikke, ligesom individet ikke kan forudsige de nye måder, behovet kan tilfredsstilles, eller eventuelle helt nye behov. Lad os tage dette faktum med videre og se på kunderejser og kontaktpunkter.\nDen kundefokuserede logik handler ikke kun om at forstå kunden, men også kundens rejse og de kontaktpunkter med virksomheden, som kunden har under denne rejse. Der er også sket en udvikling i forståelsen af kunderejsen i den forstand, at man tidligere primært kiggede på kundens rejse frem til købet – AIDA-modellen er igen et godt eksempel – mens man i dag også fokuserer på rejsen efter købet. Det er en oplagt udvidelse i kølvandet på erkendelsen af, at det er billigere at fastholde en kunde end at skaffe en ny, og i øvrigt en af de faktorer, der adskiller kunderejsemodellen fra blot at være en let udvidet salgstragtsmodel.\nDer er mange forskellige kunderejsemodeller, og der bliver brugt mange forskellige ord i modellerne. Det bidrager til en vis uigennemskuelighed, og man kan godt sidde med følelsen af, at de alle i sidste ende ligner hinanden i deres grundstruktur.\nDet gør mange af dem også, men jeg vil gerne sætte fokus på 3 forhold, som adskiller dem fra hinanden, og de er:\n1) forholdet mellem virksomhedens og kundens optik\n2) forholdet mellem en lineær, cirkulær og kontingent model\n3) forholdet mellem specifikke og skematiserede kunderejser\nI det følgende diskuterer jeg en række modeller, som repræsenterer de forskellige tilgange, og sætter dem op mod hinanden for at afdække deres fordele og ulemper.\nVirksomhedens optik kontra kundens optik\nNår man ser på forholdet mellem virksomhedens og kundens optik, finder man i den ene ende af skalaen den strategisk orienterede CRM-model. Omdrejningspunktet i denne model er at få interne og eksterne processer og systemer til at spille sammen for at skabe værdi for virksomheden ved at skabe værdi for kunden.\nDet der kendetegner denne model er, at virksomheden tager magten og definerer hvilken rejse kunden skal på. Hos Jakobsen & Ulka det gælder om at ‘finde’, ‘vinde’, ‘fastholde’, ‘udvikle’ og ‘genvinde’ kunder, og hos Buttle går kunden fra at være ‘subject’ over at være ‘prospect’, ‘first-time costumer’, ‘repeat costumer’, ‘majority costumer’, ‘loyal costumer’ til at blive ‘advocate’. Virksomhedsvinklen er kravlet helt ud i ordene – det er virksomheden, der vil ‘finde’ kunder eller vil finde ‘prospects’ – intet menneske ser sig selv som ‘en kunde der skal findes’ eller som et ‘prospect’.\nDet betyder ikke en udeladelse af den kundefokuserede vinkel. Målet er at skabe et 360-graders billede af kunden gennem opsamling af adfærdsdata, data fra spørgeskemaer, databerigelse fra CPR (standarddata), Conzoom, Kompas mv. Men det sættes ind i en model, der har afsæt i virksomhedens kundedefinition, dens kundestrategi, dens definition af den ønskede kunderelation osv., der udstikker rammerne for, hvordan kunden skal behandles i de forskellige faser på rejsen.\nUdfordringen for denne tilgang er, skarpt formuleret, at den ikke har blik for kundens rejse set ud fra kundens optik. Og det er da også ret sjældent, at man overhovedet støder på begrebet ‘kunderejse’ i den strategiske CRM-litteratur. Det nærmeste man kommer, er diskussioner af ‘kontaktpunkter’, mens resten handler om definitioner af tilfredshed, loyalitet, livstidsværdi, segmenteringsmodeller mv. ud fra perspektivet om at styre kunderelationen.\nI den anden ende af skalaen finder man fx Phil Winters’ model. Han går hele vejen og siger, at den individuelle kunderejse skal defineres af den individuelle kundes beslutningsproces, dvs. hver fase kunden går igennem slutter ved, at kunden tager en beslutning og går videre til den næste fase. Winters anbefaler, at selve denne beslutningsproces bliver beskrevet med kundens ord – i klar modsætning til den strategiske CRM-model.\nEt kunderejse-eksempel hos Winters lyder:\n1) behov for en bil\n2) undersøgelse omkring biler\n3) sammenligning mellem biler\n4) henvendelse til bilforhandler\n5) prøvekørsel af bil(er)\n7) køb af bil\n8) bruger bil\n9) erindring omkring oplevelsen\nDer er ingen tvivl om, at Winters tilgang er den, som man støder på langt de fleste steder i dag. Men udfordringen er, at hvis man faktisk ville realisere Winters tilgang fuldt ud, så ville der blive lige så mange forskellige kunderejser som der er forskellige kunder. Tag det unge par, som får behov for en bil, fordi de lige er blevet forældre, og som ikke før har interesseret sig for biler og heller ikke har et kæmpe budget, over for den aldrende rigmand, som altid har kørt Mercedes og som blot kører hen til bilforhandleren for at købe en ny model. Deres rejser er vidt forskellige.\nWinters ved godt, at det i praksis er umuligt at gennemføre hans tilgang, og derfor er hans anbefaling, at man generaliserer kunderejsen. Det gør virksomheden i stand til at orkestrere den typiske kunderejse – planlægge kontaktpunkter, deres indhold mv. – så det bliver muligt på kundens præmisser at guide kunden gennem rejsen frem mod købet og den positive erindring.\nMan kan således spidsformulere forskellen mellem de to modellers tilgang – virksomhedens optik kontra kundens optik – som en forskel mellem om det er virksomheden, der har magten, eller om det er kunden, der har magten, om det gælder om at skabe værdi for virksomheden gennem at skabe værdi for kunden, eller om det gælder om at skabe værdi for kunden for at skabe værdi for virksomheden.\nJeg vender tilbage til denne diskussion, men inden er det relevant at kaste et blik på de forskellige modeller over kunderejsens forløb. De gælder, om kunderejsen bliver forstået som lineær, cyklisk eller kontingent.\nKunderejsen som lineær, cyklisk eller kontingent\nI min læsning af kunderejsemodeller er jeg stødt på tre typiske modeller – en lineær, cyklisk og kontingent – og når du som virksomhed skal planlægge din kundes rejse, har det naturligvis betydning, hvilken model du tager afsæt i.\nEt godt eksempel på en lineær model er Elkjær-Pedersens model. Han taler om, at kunderejsen løber gennem seks faser:\n1) Interest: kunden har ikke erkendt et behov for den type produkt, du udbyder, men interesserer sig måske for det\n2) Learn: kunden har erkendt et behov, men er ikke begyndt at kigge efter løsningsmuligheder endnu\n3) Evaluate: kunden har erkendte, at det er nødvendigt at finde et produkt, der løser behovet og søger efter muligheder\n4) Justify: kunden har valgt et produkt, der løser behovet, men føler sig måske stadig lidt for usikker til at gennemføre købet\n5) Purchase: kunden har besluttet sig til at gennemføre købet\n6) Retention: kunden evaluerer sin tilfredshed og overvejer, om det var det rigtige køb eller andre muligheder skal afsøges\nElkjær-Pedersen gør meget ud af at beskrive, hvilke mål en virksomhed har på hvert af disse trin i kundens rejse, og hvilket indhold, virksomheden skal tilbyde i kontaktpunkterne for, at kunden kommer videre gennem sin rejse mod at købe produktet og bliver tilfreds. Og han gør det – ligesom Winters – med afsæt i kundens optik og noterer direkte, at kunderejsen ikke er noget, som virksomheden skal designe, men noget virksomhed skal kortlægge ved at iagttage kunden. Han adskiller sig dog fra Winters ved at have sin grundlæggende 6-fase-model, som bliver udfyldt med forskelligt indhold alt efter hvilken virksomhed, der er på tale. Dine kunders rejse, og det du som virksomhed skal tilbyde af indhold og kontaktpunkter, er fx vidt forskelligt alt efter om du sælger mobiltelefoner eller hospitalsudstyr.\nEn anderledes tilgang er den cykliske model. Et eksempel finder man hos Nicolaj Mogensen, og hans model har – ligesom Elkjær-Pedersens model – 6 faser:\n1) Awareness: Potentielle kunder kender ikke produktet eller ved ikke, at de har et behov\n2) Interest: Potentielle kunder udviser interesse på grund af et behov og begynder at researche på produktet\n3) Desire: Potentielle kunder vil have et produkt ud fra et behov og begynder at sammenligne produkter og alternativer\n4) Purchase: Kunder køber et produkt\n5) Loyalty: Kunder bliver loyale overfor et brand efter købet\n6) Advocacy: Kunder spreder budskabet om brandet og produktet til andre potentielle kunder\nMogensens model er – som det fremgår – en opdateret udgave af Lewis’ AIDA-model, og han påpeger, at den kører i et evigt loop – så efter fase 6 lander man som kunde i fase 1 igen.\nMogensens model får ikke helt ramt ‘advocacy’, for hvis du er endt som ‘advocate’ for en bestemt virksomhed, er pointen jo, at du vil være langt mere tilbøjelig til at købe hos den virksomhed igen frem for hos en konkurrent. Det får McKinsey bedre frem i deres model, som også er cyklisk, men netop viser effekten af ‘advocacy’: kunden indgår i et loyalitetsloop med virksomheden og derfor er fasen mellem de første overvejelser og købet radikalt kortere.\nEfter min opfattelse er de cykliske modeller oplagt bedre end de lineære modeller, fordi de illustrerer, at kunderejsen er en dynamisk rejse, som ikke slutter, men fortsætter igen og igen – og at du som virksomhed derfor skal arbejde med en konstant bevidsthed om, at hver gang en kunde skal tage en ny købsbeslutning, er din virksomhed på spil – måske køber kunden igen hos dig, måske vælger kunden en konkurrent. Og skal det være hos dig, skal du gøre en indsats.\nDen sidste tilgang, jeg er stødt på, kalder jeg den kontingente model, hvor kontingent skal forstås som ‘tilfældig’, dvs. der er en masse tilfældigheder, der spiller ind i kundens rejse, og det giver den en grundlæggende uforudsigelighed. Den er repræsenteret af Googles ZMOT-model. Ganske vist arbejder Google også med fire faser, der ligger lineært efter hinanden, og det er der her – som i de andre modeller – en indlysende fornuft i, fx må man have foretaget et køb, før man kan have en efter-købsoplevelse. Det der gør modellen kontingent, er dens første fase – ZMOT, Zero Moment Of Truth.\nTanken med modellen er at introducere internettets betydning for kunderejsen. Forenklet sagt: Før internettet: en mand får behov for en bil og går ned til en bilforhandler og køber bilen. Efter internettet: en mand får behov for en bil og går på internettet og søger. I denne fase træffer han sin beslutning eller i hvert fald en væsentlig del af den – nogen siger over 70% af købsbeslutningen er truffet, før vi går i butikken. Pointen er her, at hele denne afgørende fase ikke kan foldes ud i en rejse – hverken lineær eller cyklisk – for vi aner reelt set ikke, hvornår en kunde får et behov, hvilket behov det er og hvor det fører hen, eller hvad den enkelte, individuelle kunde vælger at gøre i form af den helt konkrete webadfærd – antal søgninger, hvilke ord, der søges på, hvilke links, der bliver klikket på, hvilke spørgsmål, der bliver stillet til vennerne på SoMe, antallet af sider, man kommer ind på og forlader og kommer tilbage til osv. osv. Og dette gælder i øvrigt også – er min påstand – hvis vi ser på ‘offline’-kunderejser. Du får behov for en jakke og vælger at finde en på Strøget. Der er et utal af faktorer, der påvirker din rejse – er det regnvejr, vil din rejse måske være meget mere målrettet, end hvis solen skinner, og du har lyst til at slendre frem og tilbage, eller hvis du har en veninde med på rejsen, kommer du måske ind i helt andre butikker end du selv havde tænkt, eller måske er du en showroomer, der finder den helt rigtige jakke i en butik og går hjem og bestiller den på internettet. Kort: De konkrete kunderejser er faktuelt uforudsigelige – og det er dette, Google fanger med deres ZMOT.\nGoogle har som nævnt fortsat fire faser i deres kunderejsemodel: ZMOT, som altså er hele søgefasen og den initiale beslutningsfase, First Moment of Truth, hvor den endelige beslutning om købet sker, Second Moment of Truth, som er oplevelsen efter købet, og Ultimate Moment of Truth – eller Third Moment of Truth -, hvor forbrugeren deler sine oplevelser af produktet på internettet.\nSelvom jeg savner, at Google gør sin model cyklisk, er jeg oplagt begejstret for deres ZMOT-tilgang. For denne tilgang går hånd i hånd med den kundeforståelse, jeg tidligere har gjort mig til talsmand for – vi ved ikke hvilke behov, kunden har, vi ved ikke, hvornår behovet opstår, og vi ved ikke hvilket produkt, der kan tilfredsstille det, ligesom individet ikke ved det. Og nu kan vi med ZMOT konstatere, at vi altså heller ikke ved, hvilken rejse kunden tager på, når kunden får et behov og vil tilfredsstille det.\nSpecifikke kunderejser kontra skematiserede kunderejser\nDet sidste forhold, som jeg vil berøre her, og som klart adskiller de forskellige kunderejsemodeller, er forholdet mellem de specifikke og de skematiserede kunderejser. Og hvis vi tager afsæt i de modeller, som allerede er præsenteret, har vi på den ene side Winters som repræsentant for den specifikke kunderejse, og alle de andre som repræsentanter for den skematiserede kunderejse.\nFor en ordens skyld skal det nævnes, at Winters naturligvis ikke er den eneste fortaler for de specifikke kunderejser, fx leverer Søren Beckmann i sine bøger masser af eksempler på specifikke kunderejser. Og det skal nævnes, at de skematiserede kunderejser naturligvis også bliver tænkt ind i forhold til en konkret kundes rejse i forhold til en konkret virksomhed, fx viser Elkjær-Pedersen som antydet fint forskellen i indholdet af faserne ‘Interest’, ‘Learn’ osv. alt efter om det er den ene eller den anden type virksomhed.\nMen lad mig prøve at illustrere min pointe. Med oplagt risiko for overforsimpling vil jeg mene, at alle de skematiske modeller kan indsættes i – netop – en model. Den kunne se således ud:\nSkemaet er interessant af flere grunde. Blandt andet viser det klart den forholdsvis ensartede grundstruktur, der er i de skematiserede kunderejsemodeller, trods de mange forskellige ord, der bruges og bruges lidt forskelligt. Det viser desuden, hvor modellerne har huller, fx misser Google hele fastholdelses- og loyalitetsdelen. Og det viser, at i de kunderejsemodeller, der tager afsæt i kundens optik, bliver flere af de perspektiver, som ligger i kunderejsen set med virksomhedens optik, ikke direkte indarbejdet, fx mangler at finde kunder, at udvikle kunder og at genvinde kunder. Naturligvis ved dem, der arbejder med afsæt i kundens optik, at kunder også skal findes, udvikles og genvindes – bl.a. bruger Elkjær-Pedersen meget tid på at beskrive dette – men det finder ikke vej til modellerne. Og det gør det til en udfordring kun at tage afsæt i dem.\nOver for de skematiserede modeller står de specifikke. Jeg brugte tidligere Winters eksempel omkring et bilkøb, og det lød således: 1) Behov for en bil; 2) undersøgelse omkring biler: 3) sammenligning mellem biler; 4) henvendelse til bilforhandler; 5) prøvekørsel af bil(er); 6) finansiering; 7) køb af bil; 8) bruger bil; 9) erindring omkring oplevelsen. Det kunne man i sagens natur lægge ind i et skema, men så ville man misse Winters pointe. For det skema ville ikke kunne bruges, hvis man i stedet for ville tegne den konkrete kunderejse for køb af en kop kaffe i en kaffeshop (et af Beckmanns eksempler) eller skulle finde en underleverandør af reservedele til transportbånd i Polen. Hver af disse kunderejser vil indeholde faser, som er unikke og usammenligneligne med de andre kunderejsers faser, og derfor ville de ikke kunne skematiseres.\nBåde de skematiserede og de specifikke kunderejsemodeller deler to udfordring.\nWinters model er – ligesom de andre kunderejsemodeller – mangelfuld i forhold til at finde, fastholde, udvikle og genvinde kunder. Det er et problem, for en kunderejse slutter ikke med en erindring om et køb, da den er cyklisk. Og det indebærer at en del af dem kommer til at ligne let udvidede salgstrgtsmodeller.\nDen anden udfordring er kunderejsemodellernes mangel på fokus på brud. De fremstiller forløbet fra ‘Behov for en bil’ til ‘Erindring om købsoplevelsen’ eller fra ‘Interest’ til ‘Advocacy’ som et ubrudt forløb. Men det er jo ikke svært at forestille sig brud undervejs. Lad os tage de nybagte forældre fra et tidligere eksempel. De har behov for en bil, de undersøger bilmarkedet, de konstaterer, at biler er for dyrere og bryder med bil-kunderejsen for i stedet at indtræde i Christianiacykel-kunderejsen. Alle faser, man stiller op i en kunderejse, er en brudfase. Winters taler om kundens beslutningsrejse – og det gør fx McKinsey også, the costumer decision journey – men de indarbejder ikke det aspekt, at beslutningen er et nej. Og det gælder hele vejen rundt. At man fatter interesse for et produkt betyder ikke, at man køber det. At man køber et produkt, betyder ikke, at man bliver tilfreds. At man bliver tilfreds, betyder ikke, at man bliver loyal. Og at man bliver loyal betyder ikke, at man bliver ambassadør og skriver på Trustpilot eller Facebook. Der er brud hele vejen.\nSTRØTANKER OM EN ‘ATOM’-MODEL – OG KONTAKTPUNKTER\nHvad sker der med kunderejsemodellen, hvis afsættet – som jeg er fortaler for – er, at vi som virksomheder ikke ved hvornår kundens behov opstår, og at vi som virksomheder ikke kender kundens faktiske rejse? For mig at se, er der tre konsekvenser.\nDen første konsekvens er, at virksomhederne bør følge tankegangen i den strategiske CRM-tilgang og tage magten og designe kunderejser med udgangspunkt i den model, som Østergaard & Ulka opstiller: ‘at finde, ‘at vinde’, ‘at fastholde’, ‘at udvikle’ og ‘at genvinde’ kunder. Når virksomheden ikke ved, hvornår kundens behov opstår, skal virksomheden altid være klar med veldesignede rejser til kunden. Som Mogensen præcist skriver, er kunderejsemodeller virksomhedens værktøj – og virksomheden skal udnytte dette værktøj. Det skal naturligvis ske med afsæt i kunderne og al den viden i form af adfærdsdata, kvantitative og kvalitative dataindsamlinger, interviews, personaer, som man overhovedet kan komme i besiddelse af. Men virksomheden designer på den baggrund kunderejse. Fordelen ved den strategisk CRM-models optik er desuden, at den – som nævnt – konkret inddrager fx ‘at finde’ kunder, som er nødvendigt for enhver virksomhed (det gælder positionering, markedsstrategi, konkurrentanalyse mv.) og som ikke kan være del af en kunderejse set fra kundens optik. Jeg vil gerne kalde de fem faser ‘at finde, ‘at vinde’, ‘at fastholde’, ‘at udvikle’ og ‘at genvinde’ kunder for kundescenarier – og grunden bliver klar om få linjer.\nDen anden konsekvens følger af, at når vi ikke kender kundens faktiske rejse, er det ikke hensigtsmæssigt at tegne denne rejse som en simpel lineær eller cirkulær model.\nLad mig igen bruge Winters eksempel, som er en simpel lineær fasemodel: 1) behov for en bil, 2) undersøgelse omkring biler, 3) sammenligning mellem biler, 4) henvendelse til bilforhandler, 5) prøvekørsel af bil(er), 6) finansiering, 7) køb af bil, 8) bruger bil, 9) erindring omkring oplevelsen. Min påstand vil være – i forlængelse af Googles ZMOT – at der ikke nødvendigvis er en logisk rækkefølge mellem punkterne 1-6. Du kan være interesseret i biler og undersøge og sammenligne dem i timevis uden at have fx et behov for en bil. Og måske henvender du dig også til en bilforhandler og prøvekøre biler. Men du køber ikke en bil, for du har ikke behov for en. Eller du har ikke råd til en – du har kigget på finansieringen til at begynde med. Set fra en virksomheds vinkel er du selvfølgelig dybt interessant. For du er en potentiel kunde – og tilmelder du dig en eller anden form for kommunikation (e-mail, sms, pushbesker i en app, bliver følger på Facebook eller andet), rykker du ind i kategorien ‘lead’.\nPointen er, at der ikke kan tegnes en lineær eller cirkulær rejse for kunden, fordi kunden kontingent springer rundt mellem de mange forskellige ‘faser’. Tager vi fase 1-6 – og tilføjer lidt – ligger de alle inden for det kundescenarie, der gælder ‘at vinde’ kunden, og det vil jeg skitsere således:\nDer kunne være endnu flere streger, men budskabet er klart: rejsen er kontingent, den er unik for hver enkelt kunde, og den er fyldt af brud, for kunden kan hoppe af når som helst.\nHos Winters bliver det kaldt faser, og da det ikke giver mening længere, vil jeg kalde det mikrokunderejser. En mikrokunderejse består af et kort, interaktivt forløb, fx hvis en kunde tilmelder sig dit nyhedsbrev. Som virksomhed designer du dette forløb: Hvordan er signup? Er der single eller dobbelt optin? Sender du en velkomstmail? Er den generisk eller beriger du den med indhold relateret til, hvad kunden har klikket på før signup? Det samme gælder, hvis kunden undersøger finansiering eller henvender sig på den ene eller den anden måde. Som virksomhed vil du naturligvis gerne designe alle disse flows, så de bedst muligt åbner op for, at kunden fortsat kan engagere sig i virksomheden. For det er målet for hver enkel mikrokunderejse: at stimulere kundens engagement i din virksomhed. Så det handler helt banalt om, at hvis kunden vil undersøge biler, skal du gøre navigationen på din hjemmeside let. Vil kunden sammenligne biler, skal du understøtte det. Osv.\nSåledes er tanken, at ethvert af de fem kundescenarier består af en lang række kontingente mikrokunderejser, der hver især skal skabe engagement hos kunden. Dette står i modsætning til bl.a. McKinseys anbefaling om, at man skal se kunderejsen ud fra et end-to-end-perspektiv, som skal sikre en ensartet, sammenhængende oplevelse hos kunden fra kunden er lead til kunden er ambassadør. Jeg er enig, men fordi kunderejsen er kontingent og brudfyldt, ligger opgaven om at skabe en ensartet, sammenhængende oplevelse hos kunde hos virksomheden: den skal have tjek på sin kundedefinition, sin kundestrategi og den relation, den ønsker at have til sin kunde, og derigennem skal virksomheden skal en ensartet, sammenhængende oplevelse – uanset hvilket kundescenarie eller hvilken mikrokunderejse, kunden tager på.\nEn skitse af disse tanker kunne se således ud:\nDen tredje og sidste konsekvens af denne opfattelse af kunder og kunderejser er et øget fokus på kontaktpunkter. Kontaktpunkter er generelt set de berøringsflader en kunde kan have med virksomheden. Oplagte kontaktpunkter er hjemmesiden, nyhedsbreve, butikken, SoMe, kundeservice, sælgere, håndværkere, annoncer, kvitteringer, fakturaer mv., men også kontaktpunkter som presseomtale, andres artikler, anmeldelser på blogs, Trustpilot mv. samt de mere indirekte, fx firmabilen, kuglepennen, bolsjer, trøjer og alt muligt andet, hvor virksomhedens logo indgår. Kontaktpunkter – uanset deres karakter – bliver defineret som ‘Moments of Truth’, altså som et afgørende øjeblik, fordi kunden i kontaktpunktet danner sig et indtryk af din virksomhed. Og der er to mulige effekter af et ‘Moment of truth’ – enten skaber du et engagement hos kunden i forhold til din virksomhed eller også gør du ikke. Der er oplagt mange gradsforskelle både i engagement og i ikke-engagement, men det centrale er her, at din opgave som virksomhed er at skabe engagement i de kontaktpunkter, kunden har med din virksomhed.\nDet mest ambitiøse svar på dette er omnichannel. Som Rasmus Houlind skriver handler omnichannel om muligheden for at genkende kunden på tværs af alle kontaktpunkter i alle kanaler. Forudsætningen for det er ikke blot opsamlingen af data om kunden i ethvert kontaktpunkt, men også anvendelsen af denne data i den kommunikation og service, som kunden tilbydes. Målet er nemlig, at når kunden kontingent krydser fra hjemmeside over sociale medier til e-mail, fra apps over reklamer til kundeservice og tilbage igen ad en anden rute, så skal man undgå at tabe kunden undervejs – og det kræver, at kunden får en sammenhængende oplevelse. Fx får kunden en voucher i en e-mail, skal den også være på hjemmesiden, hvis kunden logger ind, og kundeservice skal kende den, hvis kunden ringer ind.\nDer er eksempler på, at dette fokus på kontaktpunkter og hele CEM-disciplinen bliver det vigtigste, fx hos Tomas Lykke. Det er jeg ikke enig i. Kundeoplevelsen er styret af hvilken kunderelation, virksomheden ønsker, det er CRM før CEM, men fokus på CEM er helt centralt, hvis afsættet er, at du ikke kender kundens behov og du ikke kender kundens rejse.\nJeg tror ikke, at Winters, Elkjær-Pedersen, Mogensen m.fl. er uenige i, at man skal have en markedsføringsindsats for at finde kunder eller en salgsindsats for at udvikle dem, ligesom jeg heller ikke betvivler, at de godt ved, at kunderejsen kan blive brudt mange gange undervejs osv. Pointen er blot her, at deres modeller ikke afspejler disse indsigter.\nOg det er et problem. For når man skal planlægge sin kunderettede indsats, er det vigtigt at gøre det efter en model, som bedst muligt reflekterer kundernes faktiske adfærd – med al dens uforudsigelighed og alle dens brud.\nJeg skal i mit næste blogindlæg gå fra en akademisk øvelse til en praktisk øvelse og prøve at gøre denne ‘atom’-model konkret. Indtil da hører jeg gerne kommentarer, kritik, input – for som nævnt er dette et første forsøg, der endnu ikke har fundet sin afslutning.\nmed emneordet CRM, kontaktpunkter, kundefokuseret, Kunder, kunderejser\n1 – Digital viden\n2 – CRM\n3 – Kommunikation\n4 – Ledelse\n5 – Psykologi\n6 – Diverse\n1 – Bøger\n2 – Programmer\n3 – Artikler, interviews mm.\n4 – Oversættelser


Derfor eksisterer det gamle Microsoft snart ikke længere - Computerworld\nBill Gates under præsentionen af Windows 95. Nu skriver vi 2013, Steve Ballmer stopper, Windows er ændret radikalt, og software er ikke længere noget, man køber på en CD-rom.\nDerfor eksisterer det gamle Microsoft snart ikke længere\nInterview: Alt er under forandring hos softwaregiganten Microsoft, der er er i gang med en gigantisk transformation. Læs om selskabets fire store satsningsområder.\n31. oktober 2013 kl. 15.05\n"Vi ser det som en helt naturlig evolution," siger Ole Kjeldsen, teknologidirektør i Microsoft, om de forandringer, selskabet gennemgår i disse år.\nSteve Ballmer stopper som über-boss, det måske mest kendte Microsoft-produkt, Windows, er på gaden i en meget anderledes version, software leveres som cloud-services, og så får den klassiske pc i den grad baghjul af tablets og smartphones.\nJa, snart kan selv Microsoft-ikonet Bill Gates være helt ude af selskabet, som han stiftede sammen med Paul Allen i 1975.\nFor Microsoft befinder sig på alle måder midt i en brydningstid, hvor nyt og gammelt mødes i virksomheden med 97.000 ansatte og en årsomsætning på omkring 422 milliarder kroner.\nTiden er inde til forandringer i hele it-industrien, og Microsoft er - som selskabet har været i snart fire årtier - i gang med at forme både industriens og sin egen fremtid.\nDet sker ikke bare fra hovedkvartet i Redmond, men også her i Danmark, hvor visionerne torsdag blev præsenteret for omkring 650 deltagere på selskabets Next-konference i Falconer-centeret på Frederiksberg.\n"Vi befinder os i den situation, at vi har brugt de sidste 35 år på at være en af de store spillere i hele den opblomstring, der har været i brugen af informationsteknologi. Vi har så igennem de seneste fem-seks år kunnet se en bevægelse i markedet," forklarer Ole Kjeldsen, der er teknologidirektør i Microsoft Danmark, til Computerworld.\n"Nu er det ikke bare en pc på en skrivebord, men en række enheder, der skal kunne forbindes til de services, der drives i en cloud-infrastruktur"\nHan forklarer, at Moores lov har betydet, at vi har fået et væld af nye og mindre enheder med højere regnekraft, ligesom også datacentrene har ændret sig - både teknologisk og omkostningsæssigt, som vi ser det med cloud computing.\n"De to samtidige bevægelser - at der kommer nogle nye devices ind, og at folk bruger de cloud-baserede tjenester - det er med til at ændre hele industrien. Det er med til at ændre, hvordan folk kigger på it - og på, hvad man kan få ud af it. Sådan nogle trends kan vi som en af de store spillere i markedet ikke bare sidde overhørig."\nEr I ved at lave et brud med det gamle Microsoft?\n"Den oprindelige vision med at bringe en pc ud på ethvert skrivebord er tæt på at være realiseret. Hvis vi udvider begrebet fra pc til 'enhed', så har vi alle sammen i dag flere devices. Så hvis man ser det klassiske Microsoft i det lys, så ja. Ikke at vi bryder med det - vi bygger oven på det."\nOle Kjeldsen uddyber den udvikling over for Computerworld:\n"Der kommer mange flere devices - smartphones, tablets, slates, hybrider. Det betyder, at vi kan bygge oven på den vision, vi havde dengang. Nu er det ikke bare en pc på en skrivebord, men en række enheder, der skal kunne forbindes til de services, der drives i en cloud-infrastruktur," siger teknologidirektøren.\n"Vi ser det som en helt naturlig evolution."\nDe fire store satsningsområder\nDet er ikke bare logo og farver, Microsoft fornyer i disse år. Hele koncernen gennemgår en transformation, ligesom it-industrien i det hele taget er under voldsom forandring.\nMicrosoft præsenterede på Next-konferencen i København (den århusianske udgave er blevet afholdt med omkring 350 deltagere) de fire mega-trends, som selskabet satser på:\n- Sociale netværk- Cloud computing\nLouise Harders, der er produktchef for Windows, fortalte eksempelvis, hvor selskabet forsøger at understøtte de mange nye devices med touchskærme - og at Microsoft går efter en markedsandel på tablet-markedet på 25 procent i 2013 i Danmark.\nAaren Ekelund, divisionschef for Office, forklarerede, hvordan også de velkendte kontorapplikationer ændrer sig ved både at kunne køre på store og små enheder, med og uden touch-skærm, og samtidig blive cloud-baserede.\n"Office er versions-løst. Det er en service," udtalte Aaren Ekelund, men han tilføjede dog samtidig, at det ikke er et skift, der sker hen over natten.\nMicrosoft vil (helst) levere hele pakken\nDe megatrends, I peger på, er nogle, som stort set alle større leverandører har et bud på. Bliver I ikke udfordret på en helt anden måde, end I blev for 30 år siden?\n"Vi har helt sikkert fået nogle nye og andre konkurrenter," siger teknologidirektør Ole Kjeldsen til Computerworld.\nHan mener dog, at Microsoft har særdeles gode kort på hånden.\n"Mange af de her konkurrenter er kommet fra måske en af de her trends. Hos Microsoft mener vi, at vi kan præsentere en portefølje, der understøtter alle fire trends. Vi føler, at vi kan præsentere en produktportefølje, som på alle trends er blandt de stærkeste."\n"Det er klart, at vi på nogle af dem er stærkere end andre. På smartphones er vi på omkring 9-10 procent af det samlede marked lige i øjeblikket, men har i hvert fald en god stigning."\n"Vi adskiller os fra de andre leverandører ved at have den fulde portefølje. Vores strategi er at få alle fire trends til at være et samlet hele, så vores kunder ikke skal have en fragmenteret oplevelse."\nVil også understøtte iOS og Android\nSamtidig erkender Microsoft dog, at der som bekendt også er en del it-brugere, der eksempelvis har en iOS- eller Android-enhed.\n"Microsoft har bevæget sig derhen, hvor vi siger, at vi godt ved, at det er en heterogen verden," forklarer Ole Kjeldsen fra Microsoft Danmark.\n"Det er fact of life, at der er slates, smartphones, cloud-tjenester og udviklingssprog, der aldrig har rørt ved Microsoft, og aldrig kommer til at køre på Microsoft. Dem skal vi også omfavne."\nMen I har jo stadig den holdning, at det skal være først og bedst på Windows-platformen?\n"Det er klart, og vi tror på, at vi har en bedre værdi ved at give vores kunder den fulde pakke, og der er heldigvis også kunder, der standardiserer på Microsoft, og de har da en anden oplevelse."\n"Men det er god forretning at sige, at der er en bredere verden end bare vores egen."


Bring naturen med ind i hjemmet med disse indretningstips • Agenda\nForside Guides Bring naturen med ind i hjemmet med disse indretningstips\nTrænger du til lidt forandringer i hjemmet, eller er du i gang med at indrette et nyt hus helt fra bunden? Uanset om du kan nikke ja til det ene eller det andet, er dit udgangspunkt måske at du leder efter noget inspiration. For nogle mennesker er det at indrette et hjem noget af det fedeste i verden, mens andre synes det er en by i Rusland. Og det kan virke ret så uoverskueligt, med alle de ting man skal forholde sig til, når man indretter et hjem. Vi har her valgt et bestemt emne at fokusere på, nemlig hvordan man bringer naturen ind i hjemmet igennem sin indretning. Lyder det interessant for dig, skal du tage at læse med her!\nAt indrette sit hjem med planter, blomster og andre naturgenstande er som sådan ikke ny trend her i 2021. Det er noget vi har gjort længe, men som af og til får mere opmærksomhed end normalt i boligbladene. Du kan måske huske trenden med tørrede blomster, som var enormt populært i 2019/2020? Men udover tørrede blomsterbuketter findes der en del andre måder bringe naturen ind i din indretning.\nDekorer væggene med flotte natur plakater\nEn nem måde at bringe naturen ind i hjemmet på, er ved at hænge nogle flotte og dekorative natur plakater på væggene. Du kan vælge natur plakater med illustrationer af planter og dyreliv, eller et smukt motiv af havet eller en kornmark.\nEn gang var det fx enormt populært at plukke forskellige blomster, for derefter at tørre og trykke dem. Til sidst kunne man så indramme dem og hænge dem til skue. Men ikke alle kan overskue denne langsommelige proces og så er det jo smart, at man i stedet kan købe natur plakater med illustrationer inspireret af denne type ’billeder’. Det er både nemt og billigt, og du kan altid skifte motivet ud, hvis du skulle få lyst.\nBrug naturmaterialer som bambus og træ\nEn anden måde hvorpå du kan invitere naturen ind i hjemmet på, er ved at indrette med naturmaterialer. Gå for eksempel efter møbler lavet i bambus eller egetræ – det er både flot og moderne, og så tilføjer træet en vis varme til din indretning. Det organiske materiale er en god kontrast til mange af de materialer, man ellers har i sit hjem.\nNår du skal vælge tekstiler til boligen, er det også godt at gå efter naturmaterialer såsom hør. Hør er tidsløst og simpelt, og så det endda bæredygtigt. Du kan fx vælge en hør-dug eller et pudebetræk i hør.\nBrug levende planter\nDet sidste tip giver næsten sig selv, men alligevel tænker mange ikke over at bruge levende planter i deres indretning. Har du meget plads i fx stuen, kan du overveje at investere i en af de kæmpestore og meget populære palmetræer, som man for tiden kan se i mange boligblade. Har du ikke helt så meget plads, kan du i stedet købe en kaktus eller måske en pengeplante. Det kan du jo afgøre alt efter hvor grønne fingre du har.\nTidligere artikelDerfor er et varemærke en god idé\nNæste artikel3 kreative ting som du kan gå i gang med\nSådan bør din dagsorden være, når du skal lave en nye...\nSådan Vælger du Golftøj efter Vejret