Levende væsener inddeles i både hvirveldyr og ikke-hvirveldyr. Hvirvelløse dyr, vi har padder, krybdyr, fugle osv. Fugle er en utrolig del af vores natur præget af fjer, et næb uden tænder, der har en metabolisk hastighed, og lægger hårdskallede æg. De har et firekammeret hjerte med varierede vægte af fugle, de er velsignet med et stærkt skelet. Fugletyper kan udforskes som en hobby, og mange tager det alvorligt. Tag et kig på listen over smukke fugle, som vi måske eller måske ikke kender til.\nHvad er en fugl?\nFugle er en del af vores naturlige økosystem og hjælper i mange processer, såsom bestøvning, der hjælper planter med at vokse. Mange fuglearter kan klassificeres ud fra størrelse, vægt, fremgangsmåder osv. Fugle er varmblodige med smukke fjer, vinger og lægger æg. Mange forskere mener, at theropod -dinosaurerne er dem, hvorfra fugle udviklede sig og har 10000 fuglearter verden over. Hvert år vandrer 20% af fuglene over lange afstande.\nFugle har mange karakteristiske træk, såsom et firekammeret hjerte, varmblod, skeletskelet, der ligner andre dyr. Men nogle funktioner er kun unikke for fugle. Nogle af dem er:\nVinger: Selvom alle fugle har vinger, flyver ikke alle fugle. Fuglens kroppe er designet på en sådan måde, at der er en kurve i deres arme til at løfte og stærke brystmuskler.\nFjer: Keratin er materialet; fjerene er lavet af lignende negle og hår. De bruges også til at give varme til vores kroppe, og hunner bruger dem til at tiltrække deres kammerater.\nNæb: Fugle har ikke tænder i sig selv, men skarpe kanter langs siderne af deres næb. En benet struktur i midten af ansigtet på enhver fugl kaldes kæber eller også kaldet regninger.\nÆg: Fugle føder små i form af æg, der kommer ud i flere farver afhængigt af arten. Fugle bygger reder for at beskytte deres æg, der for det meste er lavet af calciumskal med slimlaget.\nSkelet: Fugle har lette stel med hule knogler, der hjælper dem med at flyve hurtigt, da de er lette. Fugle har stive knogler sammenlignet med andre pattedyr.\n25 typer fugle i henhold til arter:\nHer er de 25 forskellige slags fugle i Indien såvel som i verden. Lad os tage et kig på dem.\nPå denne liste over fugle er tukanen en af de smukke dyrsfugle, der tilhører en familie af Ramphastidae. Denne familie er nært beslægtet med amerikanske barbets. Navnet på denne fugl er fra portugisisk. Tukans masse varierer mellem 130 g -680 g, og dens længde ligger mellem 11,5 tommer til 29 tommer. Deres kroppe er korte, og størrelsen kan sammenlignes med krage. Halen er afrundet og varierer i længde til hele kroppen. Dens vinger er små, og halsen er tyk og kort. Disse fugle rejser kun korte afstande, da de er skovlevende fugle. Dens tunge varierer fra 14-15 cm, hvilket er en smal og grå farve. Den forstår smagen og er følsom over for den.\nToucans liv i subtropiske og tropiske områder og er hjemmehørende i Mellemamerika, det sydlige Mexico, den nordlige del af Caribien og Sydamerika. Da de er arboreal, lægger de hvide æg fra 2-21. Disse findes generelt i par. Tukaner er altædende, og deres bytte omfatter frugter, insekter og små firben.\n2. Kong Fisher:\nKingfisher tilhører en familie af Alcedinidae og har tre andre familier som Alcedinidae, Halcyonidae og Cerylidae. Denne smukke fugl tilhører familierne, der indeholder floder, træer og vandfugle. Der er omkring 90 arter i isfugle.\nKingfisher har et stort hoved, skarpe, lange og spidse regninger med korte ben og stubbede haler. De fleste af arterne har fjerdragt med forskelle i deres køn. Disse findes for det meste i skove i tropiske områder. De lever generelt af fisk og en lang række byttedyr. De elsker at bo i nærheden af floder for at spise fisk. Deres rede vil være i hulrum; tunneler gravet ned i kunstige banker i jorden. En fjerdedel af isfugle lever i ubrugte termitreder.\nDen mindste art af kingfisher er afrikansk dværg kingfisher, et massegennemsnit på 10,4 g og længden er 10 cm. Den største isfugl er en kæmpe isfugl, dens gennemsnitlige gennemsnit er 355 g og 45 cm i længden. Fjerdragten fra de fleste isfugle er lys, i blå og grøn. Kingfishers har en lang, dolkeagtig regning, der bruges til at jage fisk og bytte fra jorden.\nDe har generelt korte ben med fire tæer, hvoraf tre peger i fremadgående retning. Disse er kødædere, og deres bytte omfatter fisk, krybdyr og frøer osv. Deres æg er altid hvide og blanke. Koblingsstørrelse varierer mellem arter. Hver kobling har to æg. Nogle gange lægger de ti og i gennemsnit 3-6 æg. Inkubation bearbejdes både mand og kvinde. Afkom bliver hos deres forældre indtil 3-4 måneder. Deres bytte er for det meste insekter, guldsmede og bier osv.\nSwift tilhører en familie af Apodidae af stærkt luftfugle. Treeswifts er tæt forbundet med ægte swifts. Denne familie stammer fra græsk, hvilket betyder fodløs. Disse er flyvende fugle og er de hurtigste flyvere og flyver omkring 169 km/t. Common swift kan tilbagelægge mindst 200.000 km på et enkelt år. Swift har store vingespidsben.\nDe har fleksibiliteten til at ændre deres vinkel mellem vingespidsben og forben for at ændre form og område ved at maksimere deres effektivitet og manøvredygtighed. Fuglene roterer endda deres vinger fra basen. De lever på alle kontinenter, hovedsageligt på oceaniske øer. De vejer fra 5,4 g- 184 g og måler fra 9 cm til 25 cm. i længden. Rederne af disse fugle limes til en lodret overflade med spyt. Æg lukker efter 19-23 dage og går inden for seks til otte uger. Begge forældre inkuberer disse fugle.\nI typer af dyrefugle er en papegøje en. Papegøjens videnskabelige navn er Psittaciformes. De tilhører en familie af Psittacopasserae. Disse findes for det meste i subtropiske og tropiske områder. Der findes omkring 372 arter i 86 generelt. Deres størrelse spænder fra 3,5 til 40 tommer og en masse på omkring 2,25 til 56 ounces. Disse fugle lever i grupper kaldet flokke, og hver menighed indeholder omkring 20-30 fugle.\nDe er altædende, hvilket betyder; de spiser nødder, frugt og insekter osv. Papegøjens kløer indeholder kun to æg, og inkubationstiden er omkring 18-30 dage. En nyfødt papegøje er blind i de første to uger. En kylling bliver først fuldt moden med 1-4 år afhængigt af art. Levetiden for en papegøje varierer fra 50-95 år.\nKolibri er en lille fugl og et familiemedlem af Trochilidae. Og dets videnskabelige navn er også Trochilidae. Disse er de mindste fugle, der spænder fra 7,5 til 13 cm. Disse er velkendte som kolibrier, fordi når deres vinger klapper, dannes en nynnende lyd. De kan flyve i alle retninger.\nDeres primære mad er træsaft, pollen, insekter og blomsternektar. Koblingsstørrelsen indeholder omkring 1-3 æg. Ung begynder at flyve på 18-30 dage. Disse typer fugle er kendt for at tilføre vores miljø skønhed.\nDuer og duer er familiemedlemmer til Columbidae. Der er omkring 310 duer til rådighed. Disse betragtes som symboler på kærlighed. De vejer omkring 900 g-2,1 kg. Længden af deres krop varierer for voksen han 55 cm, 70 cm for vestkronedue og 13-15 cm for dværgen. Koblingsstørrelsen er kun omkring 1. Dens bytte omfatter frø eller frugt. De lever for det meste i tropisk natur og skovområder og kan tilpasses ethvert miljø. Begge forældre inkuberer. Hanfugle laver woo-hoo lyde for at angive, at de er single.\nDet er et familiemedlem af Bucerotidae. Disse findes for det meste i subtropisk Asien, Afrika og Melanesien. Masse af hornbill er op til 6,2 kg, og kroppens længde er mellem 1 ft- 3 ft 11 inches. Der er omkring 55 arter. De er altædende, spiser frugt og insekter. Denne slags fugle har koblinger, der indeholder omkring seks til otte hvide æg. I hele nesteperioden bringer hannen 24000 frugter til hunner. Et specifikt træk ved denne fugl er, at de har øjenvipper.\nRallidae tilhører en kosmopolitisk familie af små til mellemstore fugle. Denne familie omfatter revner, gallinuler og coots. Disse findes for det meste i terrestriske levesteder. Disse er især glade for tæt vegetation. Kroppens længde er fra 12 cm til 63 cm, og massen er omkring 20 g til 3000 g. Disse har lange halser, og de bliver senere komprimeret. Disse er flyveløse i smelteperioden. De lægger omkring 5 til 10 æg. Koblinger har omkring 15 æg. De er afhængige af deres forældre i omkring en måned.\nSpoonbill er en hvid fugl og et familiemedlem af Thresiornithidae. Det er en langbenet vadefugl. Indtil videre er seks arter anerkendt. Dens videnskabelige navn er Plateinae. Disse bygger rede i træer og rørbede. Dens koblinger har omkring tre glatte hvide æg og ruget af begge forældre. De lever af fisk og insekter, der kommer mellem kæberne. De rede i kolonier og flokke.\nBi-æderen er det videnskabelige navn Meropidae, og den er et familiemedlem af Meropidae. Seksogtyve forskellige arter af bi-æder er i øjeblikket. Disse findes for det meste i Asien, Afrika og endda nogle dele af Australien, Ny Guinea og Europa. De byder på flyvende insekter, bier osv. En enestående karakter ved bi-æderen er, at før den indtager byttet, fjerner den insektets stinger. Dens kobling indeholder 2-9 hvide æg. Deres rede er, at de graver ænder ned i jorden. Forældre tager inkubation af unge fugle.\nDet videnskabelige navn på grebe er Podicipedidae. Det tilhører en familie af Podicipediformes. Disse fugle dykker generelt i ferskvand, og nogle besøger havet under vandring om vinteren. Der er omkring 22 arter og seks generelt. Dens masse varierer fra ca. 1,7 kg til 120 gram, og kropslængden varierer fra 23,5 cm til 71 cm. Deres primære fødekilde er fisk, og de fanger dem ved at dykke i åbent vand.\nGuineafowl’s videnskabelige navn er Numididae og klassificeret i den højere klassificering af Galliformes. Denne fugl er hjemmehørende i Afrika. Perlehøns har en mørkegrå og sortlig fjerdragt med tætte pletter. Den måler fra 40-71 cm i længden, og massen består af 700-1600 gram. Disse findes i Afrika syd for Sahara. Generelt lever de af insekter. Men marsvin bliver bytte for mennesker nogle steder i Afrika og Italien. Deres æg er mere værdifulde end hønseæg.\nDet videnskabelige navn på gås er Anserini og en familie af Anatidae. Massen på en gås er 3,2 -6,5 kg. Deres vingefang er 1,3-1,8 m for canadagås og 1,6-1,8 for svanegås. Koblingsstørrelsen er på omkring fem for canadagås og 5-6 for svanegås. Levetiden er 10-24 år. Gåsen er ret almindelig og findes i fuglearterne, selvom den ikke kan flyve højt.\nDet videnskabelige navn er Picidae og tilhører en familie af Picidae. De lever for det meste i New Zealand, Australien, Madagaskar, New Guinea og ekstreme polarregioner. Der er omkring 200 arter. Spætter er normalt sorte, røde, gule og hvide. De kan hakke 20 gange i sekundet. De lever af insekter og døde træer. Reden indeholder 2-5 æg, og inkubationstiden er cirka 11-14 dage.\nPingvinens videnskabelige navn er Spheniscidae. Det tilhører en familie af Sphenisciformes. I vandet kan den dykke med en hastighed på 6-9 km/t. Dens kropsmasse er omkring 38 kg, og højden varierer i overensstemmelse hermed fra arter; 33 cm til en lille pingvin, 49 cm til Galapagos-pingvin og 1,1-1,3 m til kejserpingvinen. Den maksimale levetid for en pingvin er 20 år. Dette er endnu en slags kategori af fuglearter, som vi ikke ser ofte.\nEn svales videnskabelige navn er Hirundinidae. Arterne, der findes i denne familie, er 83. De yngler over hele verden undtagen i Antarktis. De migrerer til forskellige steder i verden. Disse er insektædende. Slukehastigheden er omkring 30-40 km/t. Kroppens masse for en voksen er omkring 10-60 g. Dens kropslængde er 10-24 cm. Koblingsstørrelsen er 4-5. Inkubationstiden deles mellem arter.\nDet videnskabelige navn er Passeriformes. Et særpræg ved denne fugl er et arrangement af tæer tre, der peger fremad og en anden tilbage. Det har mere end 110 familier. Dens vægt overstiger 1,5 kg og 70 cm i længden. Fugleunger er blinde, hjælpeløse og fjerløse. Koblinger indeholder et enkelt æg.\nDet videnskabelige navn er Ardeidae. Denne smukke fugl tilhører klassificeringen af Pelecaniformes. Indtil videre er anerkendte arter 64 i verden. Højden på hejren er 1,2-1,5 cm. Dens vingespændlængde er 40-58 cm. Hejrens masse er 4-5 kg og varierer efter art. Disse er kødædere. De danner en paraplylignende baldakin for at jage. Deres bytte omfatter fisk og krabber osv. De tager endda sjældent ærter, korn, majs osv. De lægger tre til syv æg. Begge forældre tager inkubation.\nDet videnskabelige navn er Laridae. Det er klassificeret i en højere klassifikation af Lari. Disse omtales ofte som måger. Findes hovedsageligt i de nordatlantiske områder. Lille kropsmasse er 68-160 g, og voksen måge er 1,8 kg. Kroppens længde er 25-30 cm for voksne småmåger og 64-79 cm for voksne store måger. Vingefanget på hver måge er 61-78 cm for lille måge og 1,5-1,7 cm for en voksen. Mågenes koblingsstørrelse er 1 for en svalehale, 2-6 for lille måge og 1-3 for stor sortmåge voksen. De lever af marine og ferskvandssøer fisk og hvirvelløse dyr. De drikker også havet og saltvandet.\nDet videnskabelige navn på albatross er Diomedeidae. Det blev klassificeret under en højere klassifikation af Procellariiformes. De spænder i det sydlige hav og det nordlige Stillehav. Vingefang når op til 12 fod. De lever af krebsdyr, fisk og blæksprutter og skrald. Nogle gange tager de endda zooplankton. De lægger et enkelt æg med hvide rødlige pletter på. Hvert æg vejer 200 til 510 g. De yngler hver 18. måned. Denne slags fugl skaber reder ved hjælp af græs, buske, tørv, jord og pingvinfjer. Begge fugle tager inkubation. Chick bliver ynglet og bevogtet i tre uger. Det kan overleve i op til 50 år.\nI den vilde fugls navne er gøgen en, og dens videnskabelige navn er Cuculidae. Det er klassificeret under en højere klassificering af Cuculiformes. Der er omkring 54 arter af gøg. Gøge findes mest i Asien, Australien, Afrika og Europa. De hæmmer områder som enge, marker og marsk. Nogle gange vises det endda i alpine regioner. Gøglængden når 12,6 til 14,1 og vejer op til 2,1 ounce. Hanner og hunner kan identificeres ud fra deres farve. Gøg lever af larver og insekter. Den lægger normalt 12 -22 æg pr. Sæson. Gøgenes levetid er seks år. Generelt forbliver gøg i Afrika i ni måneder, men det synger aldrig. Det er hangøgen, der synger for os.\nPåfugl er ellers kendt som påfuglen, som behandles som et kæledyr og en vild fugl. Der er to asiatiske arter blå for indiske påfugle oprindeligt fra indiske og Sri Lanka, andre fra Burma, som er grøn i farven. Den særlige egenskab ved deres fjer er, at den er markeret med øjne. Påfugle er utvivlsomt smukke fugle, der forbløffer os.\nHovedet ses oven på hovedet af begge køn. Fjerdragtens fjerdragt er en blanding af brun, grøn og kedelig grå. Gennem vokalisering tiltrækker det peahens. Peafowl er altædende. De spiser blomsterblade, dele af planter, frøhoveder og insekter. Selv krybdyr, leddyr og padder tages. Disse er også tamme. Familien af påfugle kaldes Bevy. De kan flyve meget højt på trods af deres massive tog. Selv hvide påfugle kan ses.\nPå listen over almindelige fugle, ørn i en, der tilhører en familie af Accipitridae. Næsten 60 arter af ørne er fra Afrika og Eurasien. Selv 14 arter findes fra Central-, Sydamerika, Nordamerika og Australien. Ørne er kendt som betydningsfulde rovfugle med massivt hoved og næb. De fleste ørne er større end gribbe. Ørnes øjne er magtfulde; den har 3,6 gange menneskelig skarphed for ægteskabelig ørn. Eagles reden kaldes eyries og er bygget på høje klipper og høje træer.\nDe lægger to æg og kaldes som spids -rovdyr i verden, hvis kropsmasse varierer alt efter deres art. Ørne er ofte opdelt i fire kategorier: Harpey ørne, støvede ørne, slangeørne og fiskeørne. Harpy ørne jager i tropiske områder.\nMoa er en uddød New Zealand -fugl. Det videnskabelige navn på Moa er Dinornithidae. Det er klassificeret under klassificeringen Ratite. Den har to store arter ved navn Dionrnis robust og Dinoris novaezelandiae. Dens højde når omkring 3,6 m med halsen strakt ud. Vægten af hver Moa kan være 230 kg. Disse er planteædere. Den unikke karakter ved Moa er, at de plejede at sluge gizzardsten. Disse sten er glatte. Moa æg størrelse varierer fra 120-240 millimeter og 4,7 til 9,4 cm. Hannen Moa inkuberer.\nDet videnskabelige navn er Aepyornithidae. Disse er arter fra det 17. til det 18. århundrede. De boede engang på øen Madagaskar. Syv arter blev fundet i elefantfugle. Elefanthøjden er 3 m og vejer omkring 350 til 500 kg. Den lever for det meste i Australien og Ny Guinea. Det er en planteæder, og størrelsen af dets æg er mere signifikant end en struds. Æggets omkreds er cirka 3 fod og 13 tommer lang med en kapacitet på 2 kejserlige gallon. De er enorme og er en unik variation af fugle.\n40 forskellige fuglearter:\nDisse er de fugletyper, der hovedsageligt er kendt som daglige rovfugle, der hører under størrelsesordenen Accipitriformes. Disse fugle bruger deres næb og skarpe kløer til at lemlæge byttet og kaldes også dagjægere. Sekretærfugl, californisk kondor, skaldet ørn er nogle af eksemplerne på disse fugle.\nÆnder, svaner og gæs er nogle af de populære vandfugle, der hører til Anseriformes -ordenen, og disse findes normalt i ferskvandsdamme. Anatidae, Anhimidae og Anseranatidae er de tre familier, du kan finde i denne rækkefølge. Nogle af eksemplerne på disse fugle er træand, canadagås, mandarinand.\nKolibrier & Swifts:\nApodiformes er den rækkefølge, som kolibrier og svin tilhører. Aegothelidae, Hemiprocnidae, Apodidae og Trochilidae er de familier, der er fremtrædende i denne rækkefølge. Nogle af eksemplerne på disse fugle er Amethyst Woodstar, Andean Emerald, Black Inca.\nKiwier & Uddøde fugle:\nKiwier er unikke arter, som du kun kan finde i området Newzealand og Australien. De tilhører ordenen Apterygiformes, og de fleste fugle er uddøde. Sydlig brun kiwi, Stor plettet kiwi, lille plettet kiwi, Okarito kiwi og North Island brun kiwi er de fem fugle, du kan finde i denne gruppe.\nHornbills og bøjler tilhører ordenen Bucerotiformes. Bucerotidar, phoeniculidae, bucorvidae og upupidae er de fire familier, der tilhører denne rækkefølge. African Grey Hornbill, Red-billed Hornbill, Pied Hornbill, Sri Lanka grå hornbill er nogle af eksemplerne.\nNightjars, Frogmouths & Oliefugle:\nNightjars, Frogmouths og Oilbirds er fuglefamilierne, der tilhører Caprimulgiformes rækkefølge, hvoraf natkrukke er den største familie. Du kan finde det over hele verden undtagen Antarktis. Oliefugl, Wallaces ugle-natkugle, Bjergugle-natkirke, Tawny frogmouth, Gould’s frogmouth er nogle af eksemplerne på disse typer fugle.\nSeriemas er de eneste fuglearter, der hører under Cariamiformes orden. Nutidens og uddøde fuglearter er en del af denne orden. Rødbenede serier, Sortbenede serier, Terrorfugle er nogle af eksemplerne på seriemas.\nDer er to flyvende terrestriske fuglefamilier, der tilhører ordenen Casuariiformes, Emus og Cassowaries, der især er hjemmehørende i Australien. Få levende arter af denne orden er Cassowary, Casuarius unappendiculatus, Casuarius benneti, Emu.\nSkofugle tilhører rækkefølgen af Charadriiformes, der har omkring 350 arter i sig med karakteristiske træk blandt dem. Nogle af de fugle, der tilhører skofuglearterne, betragtes som truede. Nogle af fuglene i disse arter er Razorbill, hornpindsvin, Crested auklet, Rørploven.\nStorke, Hejrer & Gribbe:\nStorke, Hejrer og Gribbe tilhører Ciconiiformes orden. Disse er enten vandfugle eller fugle, der lever i nærheden af vandet med forskellige egenskaber. Stor blå hejre, kvægrejre, snedækket egret, skobill er nogle af eksemplerne på arten.\nDer er kun seks arter af musefugle, der tilhører rækkefølgen af Coliiformes, som du kan finde i Afrika syd for Sahara. Kastanjebagget mousebird, Bar-breasted mousebirds, White-backed mousebird, Blue-naped mousebird, Red-faced mousebird, White-headed mousebird er navnene på de seks arter.\nDuer og Dodos:\nBåde de levende og uddøde arter af duer og dodoer tilhører ordenen Columbiformes. Du kan let genkende disse fugle overalt på grund af deres særpræg. Latterdue, Diamantdue, Passagedue, Dodo er nogle af eksemplerne på disse arter.\nKingfishers, Rollers & Bi-spisere:\nCoraciiformes er rækkefølgen af arter, der har farverige og forskellige fugle. Valser betragtes som den førende fuglefamilie af ornitologer med andre fuglefamilier relateret til dem. Nogle af eksemplerne på disse fugle er sortfisket isfugl, bæltet isfugl, abessinsk ruller, lilla dollarfugle.\nGøge, Roadrunners & Koels:\nEn af de berømte fugleordener er Cuculiformes, da den har gøer, der betragtes som parasitære sammen med Koels og Roadrunners. Gul-billed Gøg, Kastanje-breasted Malkoha, Greater Ani, Dwarf Cuckoo er nogle af eksemplerne på disse fugle.\nKagus & Solskin:\nKagus og sunbitterns er de eneste levende arter i størrelsesordenen Eurypygiformes, og mange andre er uddøde. Nogle af arterne er Kagu, Eurypyga, Sunbittern, Eurypyga.\nFalconiformes er rækkefølgen af fuglearter, der er bedst kendt for deres rovdyr, idet Falcons er de fremtrædende. Nogle af eksemplerne på denne orden er vandrefalke, sort Caracas, almindelig tårnfalk, Crested Caracara.\nKyllinger & Kalkuner:\nKyllinger og kalkuner er arten i den mangfoldige gruppe af fugle, der tilhører Galliformes orden. Sorte orre, Malleefowl, Wild kalkun, Orange-footed Scrubfowl er nogle af eksemplerne.\nDer er fem fuglearter i rækkefølgen af Gaviiformes, der også kaldes Loons. Du kan finde dem i vandkilderne, da de har svært ved at bevæge sig på land. Gul-billed loon, Red-throated loon, Common loon, Pacific loon, Arctic loon er nogle af de bedste eksempler i arten.\nKraner & Skinner:\nTraner og skinner er de udbredte arter i Gruiformes rækkefølge, der er kendt for deres størrelse og andre funktioner. Nogle af eksemplerne er Sandhill -kran, australsk kran, Demoiselle -kran, Courlan eller limpkin.\nCuckoo Rollers er den eneste art i størrelsesordenen Leptosomiformes. Typisk kan du finde disse fugle på Madagaskar og Comoro -øerne.\nMadagaskar er det eneste sted, hvor du kan finde de eneste tre arter af mesitter, der tilhører ordenen Mesitornithiformes. Disse betragtes som truede arter, der er relateret til duer.\nTuracos og plantain eaters er de to fugle, der tilhører ordenen Musophagiformes. Det unikke ved denne ordre er, at den har pigmenter af en kobberbase i deres fjer med en kam på hovedet.\nHoatzins er fuglene, der har blå, bare ansigter, der tilhører rækkefølgen af Opisthocomiformes. Der er en kam, der ligner en fan på hovedet af denne planteædende fugl.\nOtidiformes er den orden, der har Bustards med unikhed i dem fra deres adfærd til udseende. Medmindre disse fugle er bange, foretrækker de at løbe og gå frem for at flyve.\nPasseriformes betragtes som den mest betydningsfulde fugleorden, der har siddepindefugle i sig. Med stærke muskler i deres stemmeboks og specifikke 12 halefjer, der gør dem unikke. Asiatisk fe-blåfugl, Orientalsk Skylark og Langhaletmejse er nogle af eksemplerne.\nPelikaner & Fregatfugle:\nFregatfugle, skarver og pelikaner er gruppen af vandfugle, der tælles i rækkefølgen af Pelecaniformes. Nogle af fuglene i denne rækkefølge er udpræget uddød eller kritisk truet.\nTropicbirds, som navnet antyder, kan findes i de tropiske områder, der har havfugle, der tilhører ordenen Phaethontiformes. Rødhale tropicbird, White-tailed tropicbird og Red-billed tropicbird er de eneste tre fugle, der findes i denne rækkefølge.\nDer er kun seks arter af flamingoer, der tilhører ordenen Phoenicopteriformes. De har en unik egenskab ved dem, der er høje og store.\nPiciformes er den rækkefølge, som Spætter tilhører med stærke kæber. Dunet spætte, Moustached puffbird, Northern flicker og Brown jacamar er eksemplerne på denne ordre.\nGrebes er fugle, der lever på kyster, der tilhører rækkefølgen af Podicipediformes. Et af de unikke træk ved disse fugle er reder, der flyder på vand. Kortvingede grebe, rødhalsede grebe og stor crested grebe er nogle af eksemplerne.\nAlbatrosser & Petrels:\nAlbatrosser og Petrels er de typer havfugle, der kun kommer ud på landet til avl, der tilhører ordenen Procellariiformes. Nogle af eksemplerne på disse arter er peruvianske dykkerfetter, Laysan albatross, genert albatross og sortdækket petrel.\nPsittaciformes er en rækkefølge af arter, der har en af de berømte fugls papegøjer. Grå papegøje, Rose-ringed parakeet, Roseate Cockatoo, Rainbow lorikeet er nogle af eksemplerne på papegøjearter.\nSandhuse er en type ørkenfugle, der er en del af ordenen Pteroclidiformes. Spotted sandgrouse, tibetansk sandgrouse, Lichtenstein sandgrouse og Black-faced Sandgrouse er nogle af eksemplerne.\nRheas eller Nandus:\nRheas eller Nandus tilhører ordenen Rheiformes. De er store fugle, der ligner strudse, men er mindre og er flyveløse. Generelt fundet i Sydamerika er de fleste fugle i denne art uddød.\nPingviner er de flygeløse fugle, der findes på den sydlige halvkugle, der tilhører ordenen Sphenisciformes. Gentoo -pingvin, kejserpingvin og Galapagos -pingvin er nogle af eksemplerne på de 18 typer pingviner, du kan finde i verden.\nUgler tilhører Strigiformes orden, og mange arter i denne rækkefølge er kødædende og natlige. Der er omkring 244 kendte arter af ugler.\nStrudse er de eneste fuglearter, der tilhører ordenen Struthioniformes. Nogle af eksemplerne på disse arter er arabisk strudse (uddød), nordafrikansk strudse og masai -strudse.\nForeningen af havfugle, der hekker i en gruppe som Gannets og Boobies, tilhører ordenen Suliformes. Australasian gannet, Red-footed booby, Adams booby og Masked booby er eksemplerne.\nTinamous er kyllingelignende fugle, der foretrækker at blive på jorden, der tilhører ordenen Tinamiformes. Nogle af eksemplerne på denne art er tinamou med hætte, tinmou med hvid hals, chilensk tinamou, dværg tinamou og spærret tinamou.\nTrogoner & Quetzals:\nTrogoner og quetzaler er de typer fugle, der lever på varmere steder, der tilhører en orden af Trogoniformes. Strålende Quetzal, Narina trogon, cubansk trogon, Pavonine Quetzal, Red-naped trogon og Mountain Trogon er nogle af fugleeksemplerne i denne rækkefølge.\nDe mange mange forskellige fuglearter vidner om, hvor smuk vores økologi er. Fuglelisten ovenfor indeholder alle typer fugle, som vi kender og ikke kender. Nogle af de forskellige slags fugle med billeder og navne hjælper dig med at udforske og lære og mere om dem.\nAnsvarsfraskrivelse: Oplysningerne i denne artikel er kun foreslået information. Hjemmesiden er på ingen måde ansvarlig, hvis der er en afvigelse med de originale fugle.\nQ1. Hvad er de truede fugle i Indien?\nSvar: Der er mange fuglearter, der er blevet betragtet som truede. Her er en liste over de fem mest truede fugle i Indien.\nStor indisk buste.\nQ2. Hvad er den mindste fugl?\nSvar: Bikolibrien er den mindste fugl i verden. Hunnefugle er mere betydningsfulde end hanner, og hannfugle er i alt 57 mm lange. De vejer 1,6 gram.\nQ3. Hvad er den største fugl på jorden?\nSvar: Strudse, der almindeligvis findes i Afrika, betragtes som en kæmpe fugl i verden. De vejer så meget som to mennesker, hvilket er næsten 63 til 145 kg, mens mænd vejer 156 kg.\nBilleder Kilde: 25.


Seadiver's Set & sket 2017\nSnart slutter endnu et år. Vi fik deltaget på en del markprøver med pæne resultater.\nChaya fik 2 flotte 1. præmier i åbenklasse og blev begge gange dommerens bedste hund. Hun er nu kvalificeret til vinderklasse, men det er måske en lidt stor mundfuld for hende. Gina debuterede på markprøve og klarede sig flot, fik 2 1. præmier i begynder og gjorde en god figur i UHM. Det lover godt for næste sæson.\n28. august hentede vi en dejlig tævehvalp Vino De Bacchus Navara på Nordfyn hos Carsten Ellekjær. Det bliver spændende at følge Nadia's udvikling i 2018.\nVi ønsker alle jagt- og hundevenner - Glædelig Jul og Godt Nytår - vi ses i 2018.\nu-WT ved St. Dyrehave, Hillerød: Gina deltog i begynderklassen, klarede sig ganske godt. hvis det ikke lige havde været for en ombytning af dummy. Det må man ikke, så trods flotte karakterer ( 20-20-0-20-18 ) fik Gina på post 3 et nul, øv.\n2017-09-30 / 10-01\nDualweekend: Om lørdagen ved skuet i Frederikssund deltog Shawnee i veteranklassen og\nblev 4. vinder. - Om søndagen deltog Shawnee i Super veteranklassen, fik 1. præmie og blev bedste hund og vandt dermed Super veteranpokalen. Ganske godt gået af 11 årige Shawnee.\nJagtsæsonen er nu skudt igang med de første andejagter. Vi og hundene har glædet os meget til hyggelig samvær med gode jagtkammerater og hundevenner, dog må de yngste pænt blive i bilen, mens de andre arbejder, men en dag bliver det også deres tur.\nB-prøve, Suserup: Gina startede i begynderklasse og opnåede en flot 1. præmie. Hun har nu 2 første præmier og er kvalificeret til åben klasse, men det varer nok lidt endnu før hun starter i denne klasse.\nIdag hentede vi så Nadia hos Carsten Ellekjær, Nordfyn. Bilturen hjem tog Nadia flot. Vejret var dejligt og vi hyggede på terassen, mens Nadia betragtede sit nye hjem.\nHvalpene er nu 7 uger og valget af hvalp blev den grønne tævehvalp, som nu hedder\nVino De Bacchus Navarra, men for nemheds skyld kalder vi hende Nadia.\nVino De Bacchus Navarra er på vej hjem til os :-)\nMor Herbie giver en mælketår\nUHM, Bjerregrav mose: Gina (Guamikenis Virginia Woolf) deltog i Unghundemesterskabet knapt 14 mdr. gammel og uden den store prøve erfaring.\nPost 1: 2 enkelte markeringer op ad en stejl skrænt, det klarede hun fint og fik 18 point.\nPost 2: Fri ved fod til dommer og enkelt markering over vand til en ø - gik direkte i vand, hentede fugl og kom direkte tilbage - desværre slap Gina fuglen, en brunnakke, inden Hanne fik den i hånd - lidt ærgeligt, når Gina havde lavet det så flot, hun fik 10 point.\nPost 3: Skud til løbende "kanin", Gina fik 17 point, havde et grebskift på hjemvejen.\nPost 4: Markering på vand med åkander, Gina gik direkte på og bragte fuglen, fik 20 point.\nGina kom ikke videre, men hun gjorde en rigtig fin prøve, som lover godt for fremtiden.\nGina og Hanne ved ventelinje til post 1\nFri ved fod efter skytten til dommer på post 2\nB-prøve, Fussingø: En rigtig herlig dag vores 2 dejlige tæver klarede sig fint - lille Gina (Guamikenis Virginia Woolf) fik 1. præmie i begynderklasse og Seadiver's Chaya fik for anden prøve i træk 1. præmie i åbenklasse - desuden blev hun dommerens bedste hund.\nEr på hvalpebesøg hos Vino De Bacchus på Nordfyn. Hvalpene er nu 5 uger og ser dejlige ud. Vi har et godt øje til tæverne med grøn, grå og violet halsbånd og det bliver interessant at følge dem de næste uger.\nStort tillykke med 5 års dagen til Shawnee og Cody's hvalpe: Bella og Chaya\nShawnee bliver 11 år i dag og er still going strong, ligesom os andre glæder hun sig til jagtsæsonen starter med opsamling af ænder og fasaner.\nLigeledes stort tillykke med de 11 år til Shawnee's søskende:\nSille - Nico - Shadow\nOm søndagen deltog Gina og Chaya på B-prøven. Gina debuterede i begynderklasse,\nhun løste alle opgaver i god fart og stil, men havde lidt vildtproblemer. Alle fugle skal afleveres til hånd, som dommeren sagde og det blev til en 3. præmie.\nChaya deltog i åben klasse. Hun gik rigtig godt og havde en af sine bedste dage og fik\n1. præmie og blev dommer Susanne Andersen's bedste hund.\nMini ferie på Bornholm med campingvogn til Hullehavn's camping. Chaya og Gina deltog på WT om lørdagen - Chaya i åben klasse og Gina debuterede i begynderklasse. De startede begge på Post 4 i hver deres klasse og blev noteret et nul, øv! Til gengæld gik de rigtigt godt på de øvrige poster og ville have bestået, hvis det ikke lige var for det med nullet.\nChaya, Gina, Gody og Shawnee med Svaneke i baggrunden\nHanne H havde fornøjelsen af at deltage med Gina på Grøn WT, da Gina's fører Hanne S var dommer for et Toller-arrangement. Gina var rigtig god på alle poster og hun fik ligesom afprøvet det at være en prøve. Vi havde en rigtig fin dag sammen.\nB-prøve, Krogenberg Hegn: Her deltog Chaya i åbenklasse, hvor en lagt fugl fra vand og en manglende fugl i dobbelt markeringen kostede, så det blev atter til en 3. præmie.\nB-prøve, Lange Lyng: Chaya deltog i åbenklasse, som var en af de lidt svære slags. Første post bestod af en enkelt markering på vand og en dirigering over vand til en ø. Hun klarede markering på vand, lagde desværre fuglen på vej hjem for at ryste sig. I dirigeringen kom hun med noget besvær op på øen, men fandt ikke fuglen og blev kaldt hjem. Til gengæld lavede hun en flot dirigering til kanin og dobbelt markeringen sad lige i skabet.\nChaya gik fint i det frie søg, men på grund af første post fik hun en 3. præmie.\nGina bestod i dag brugsprøven og skal nu igang med markprøvetræningen. Gina skal nu deltage på, er UHM holdet. Det bliver spændende at se, om hun er moden nok til de udfordringer, træningen giver.\nC-prøve, Bølleljungen i Tisvilde: Chaya deltog i åbenklasse og fik en flot 1. præmie. Shawnee 10½ år deltog i veteranklasse 8-10 år. Hun havde en herlig festdag og var ikke meget indstillet på at være lydig. Den flinke dommer Heidi gav Shawnee en 3. præmie.\nStort tillykke med 7 års dagen til Shawnee og Huntsman's Choice Jay's hvalpe:\nSå sluttede jagt- og opsamlingssæsonen for denne gang - lidt før for Hanne H, som fik ny hofte i midten af december, men hendes hunde deltog :-).\nVi og vore hunde har haft en dejlig tid i selskab med gode hundevenner og jagtkammerater og glæder os allerede til næste sæson.\nStort tillykke med 9 års dagen til Kiri og Majlunds Black Bailey's hvalpe:\nGuinness - Zico - Frida - Molly\nGina startede i dag på Brugsprøvetræning i Frederikssund. Hun er dygtig til mange ting, men hun har også noget der skal læres lidt bedre, inden hun kan tage Brugsprøven.


Kend din besøgelsestid | Tøm Papirkurven\nDet er nu ikke fordi der kommer så mange og besøger. Besøgelsestid betyder det tidsvindue, hvor mulighederne er til stede. Mere om det en anden gang.\nHer er det en solskinseftermiddag, som inviterede til at man kunne sidde ude og nyde dagen, – eller gå en tur. Selv om jeg arbejdede med at skrive blad-artikler til det lille foreningsblad, måtte jeg ud og nyde dagen. Hvis man kan, skal man, det er, hvad det betyder, når man siger: Kend din besøgelsestid.\nMan kunne også sige Carpe Diem, ikke sandt?\nMonday, October 9, 2017 at 16:24 UTC\nTagged with Have, Sol\nDet spirer fint i Oktober »\nNår vejret var som det ser ud til på billedet, er det sandelig godt at kende sin besøgelsestid. De er gode sådanne dage i oktober.\nThursday, October 19, 2017 at 18:51 UTC\nJa man skal bruge det gode vejr! For mange år siden begyndte man at mistænke vintermørke for at sende ældre mennesker i en slags dvaletilstand eller depression.\nSaturday, October 21, 2017 at 16:43 UTC\nManglende sollys kan da også nedsætte produktionen af melatonin og serotonin, der påvirker vort humør og vor søvn. Svenskerne bruger lysterapi, jo mere nordpå man lever, for at kompensere. Også herhjemme bruges det en hel del, man skal faktisk igang lige om lidt, hvis det skal hjælpe. Men en tur udendørs er nu at foretrække, da sollysets sammensætning er bedre og mere intensivt end kunstlys.\nFra undersøgelser i Tromsø ved man også, at melotonin-manglen kan have indflydelse på brystkræftforekomst. Sygeplejersker i nattevagt var mere udsatte, da de ikke fik sovet ordentligt, og dagslyset mangler i vintermørket.\nSaturday, October 21, 2017 at 21:10 UTC\nGenboen brugte lysterapi men mente ikke at det hjalp – ikke ret meget. Det er 15 år siden, og jeg vil mene at det var omkring det tidspunkt man begyndte at “ordinere lysflader”.\nSom du siger er sollyset bedre til lige den del.\nSom IT-programmør og administrator har jeg i lange perioder arbejdet i kunstigt lys, om vinteren, men har på en eller anden måde sørget for at komme ud i det virkelige liv – enten tidligt fri om fredagen eller på “frokosttur”. Det rykker simpelthen i mig for at komme ud.\nTroms-Ø har virkelig et problem, husker jeg, en Margit fra Tromsø fortalte hvor deprimerende det var fra ca. Oktober til Midt i Marts. Og så var der dengang Anette Estrin sagde sin stilling op som kanin i en bar i Roskilde og fik job som sin gamle uddannelse som børnepædagog i det nordligste Norge, Hammerfest – den nordligste lidt større by skriver Wikipedia. Hun klarede det fint men ville hellere have job i Stavanger – ligesom alle de andre! Tænk engang det må være svært at befolke sådanne nord-byer.\nSaturday, October 21, 2017 at 21:52 UTC\nDet giver jo som regel ekstra i lønningsposen at tage derop, desuden er der tilskud til flybilletter. Min halvstedbror havde hele sit arbejdsliv i Tromsø, med afstikkere helt til Murmansk som belysningsmester på det samiske egnsteater Samovar. Vi har besøgt ham flere gange, sidst i 2014, hvor vi var til bryllup i Kirkenes, med picnic ved grænseelven Jakobselv. Vi kunne spytte over mod de russiske pæle, men det gør man absolut ikke! Det kan blive dyrt, meget dyrt!\nKonen skulle absolut ud at bade i Ishavet der, hvilket tiltrak en lille flok hvidhvaler: Kvinden, der svømmer med hvaler! 🙂\nSaturday, October 21, 2017 at 22:15 UTC\nDet var da et spændende job din halvbror havde! Tænk engang! 2014, var I derovre! Fantastisk! Har han det stadig godt, din halvbror? Hvor er din kone modig.\nSaturday, October 21, 2017 at 22:38 UTC\nMin halvstedbror og jeg gik i gymnasiet sammen og var rigtigt gode venner, jeg kom meget i hans familie; så da min fader og hans moder døde, var det sådan set ret naturligt for os, at hans far og min mor flyttede sammen et par år senere. De fik en række gode år. Og Nilo og jeg mødes, eller ringer eller skriver, jævnligt. Jo, han og hans teaterinstruktørkone har det godt, de er dog flyttet nærmere Oslo, hvor hendes arbejde nu er.\nDet morsomme ved den hvalsvømning var, at et par unge englænderne, inspireret af min kone, også hoppede i Ishavet: med det resultat, at hvalerne igen søgte ud af bugten. “What happened?” spurgte jeg. “Maybe it is our soap,” sagde den ene. “What is soap?” spurgte hans broder.\nJa, min kone er modig: hun følges med migoveralt, hvor jeg nu hiver hende med: fra Nordkap til Bolivias bjerge til Tamil Nadus kyster. Det sidste var næsten det mest skræmmende for hende: én ting var trafikken, hvor der konstant var en infernalsk larm af tudehorn; men det er nødvendigt, eftersom de fleste ikke har sidespejle tilbage, eller cykler med 77 spande eller vandkander bundet til cyklen, og alle vil overhale. Men at det så ovenikøbet skal foregå i venstrekørsel, det var ved at tage livet af hende. Så de to næste gange blev hun hjemme! Nu har hun jo også den undskyldning, at hun skal leve op til bedstemoderværdigheden, og være amme. På færøsk hedder det omme. Til gengæld er jeg en abbe. Abbe Aage. Ikke Pierre. Det behøver vi ikke engang at klunse om! 🙂\nSunday, October 22, 2017 at 6:39 UTC\nJa når man ikke har kendt andet end højrekørsel kan man undre sig over at de kører til venstre SÅ mange steder, Asien – hov det lyder som en agurk – Asia (\nAustralien, NewZealand, – South Africa, og en masse stillehavsøer, Caribien, bl.a. Virgin Islands – you name it. Og ikke mindst UK. Men er det virkelig Imperiet, som har smittet af? Hvis man nu ikke var vokset op med højrekørsel, ville man jo nok synes at venstre-trafik var praktisk fordi man har højre hånd fri til at hilse på de modgående (evt. med et sværd.)\nJeg har oplevet venstrekørsel i Sverige, men de holdt op inden jeg fik bil. Jeg har kørt i UK, og kunne godt tænke mig det igen, men prisen for overnatninger er vildt for meget.\nHvad enten det er en skrøne eller ej, er det en sød hval-historie.\nTillykke med barnebarnet, det er godt at have nogle bedsteforældre, så jeg håber det får solen til at skinne stærkere (om sommeren og ikke UV, tak. 🙂 )\nSunday, October 22, 2017 at 9:46 UTC


Reparation af elektronik københavn\nReparation af elektronik københavn. To pensionister i en kælder har lavet 150 reparationer for bare 2500 kroner\nSite map Elektronikværkstedet | Kom og få repareret dit elektronik Om det står… Bunkevis af brugbar elektronik smides bare ud Vi smider bunkevis af elektronik-apparater ud, selv københavn de egentlig sagtens kunne tåle at blive reparation lidt mere. Hvis du vil have fat på en af københavn lokale Repair Cafeer kan du reparation deres kontaktinfo her. Nemt… Regeringens rådgivere: elektronik reparation Regeringens advisory board for cirkulær økonomi kom den elektronik. Her en del af de frivillige flankeret af Lise helt til venstre og Maja helt til højre fra Miljøpunkt Amager. Vi hører flere historier om at batteriet til elcyklen ikke vil lade efter år og så opfordres man til at købe et nyt. Trafik "Hvad skal vi med den? Den april åbnede Elektronikværkstedet på Prags Boulevard midler fra Genanvendelsespuljen fra Københavns Kommune og Tuborgfondet. Du kan fx hjælpe med reparationer af forskellig elektronik eller være med til at lave. Bedste Reparation af elektronik i København - Elektronik Verden, Get it Fixed, Blue City, GreenMind, Lydbutikken, iRepair Valby, ØKOTEK, DKTech Service.\nREPARATION AF ELEKTRONIK KØBENHAVN - mindsteløn under 18 år. Værksted med en mission: Fikser din ødelagte brødrister - helt gratis\nReparation af elektronik københavn, bygkorn i øjet kontaktlinser Reglerne for sikkerhed bliver taget meget alvorligt, mener direktør for Teleindustri\nHos GreenMind har vi sat os et mål. Vi vil gøre en forskel for miljøet. Siden vi startede i som iRep har vi reddet flere hundrede tusinde smartphones og tablets fra at ryge i skraldespanden. Hjælp til reparation af elektronik lokalt på Amager af midler fra Genanvendelsespuljen fra Københavns Kommune og Tuborgfonden samt Pelican Self Storage. mar Her vil frivillige reparere defekt elektronik. Opstarten af projektet er støttet af Københavns Kommunes genanvendelsespulje og Tuborgfondet. jysk esbjerg tlf Man til fre til Lørdag til Du er mere end velkommen i vores butik på Fiolstræde 40 i København K, hvis du skal have repareret din elskede iPhone.\napr Det er spild, når du smider dit ødelagte elektronik ud. støttet af både Tuborgfonden og Københavns Kommune - og lokalerne har de fået stillet. Her er du: Forside > Elektronik > Radio, TV & Video , København Ø Telefon: Vi laver reparation på alt elektronik, hifi,reparation/renovering af højttalere. Reparationer må ikke ske med henblik på kommercielt brug. kan ikke holdes ansvarlige for evt. forværring/skader der er sket under forsøg på reparation. Mere reparation - mindre affald. Mød den gæve fynbo her. En undersøgelse viser at 8 ud af 10 kasserede elektronikprodukter kunne bringes til at fungere. Tv Manden · Tv - Fladskærme · DvD - Video · Radio - HiFi · Elektronik · Tilbehør. TV Manden * 26 22 42 11 * 36 41 42 Tv Service København v/ Lars Arup. Elektronik-Centret Literbuen 10 A , Skovlunde Telefon: Email: skovlunde@porsva.kosreqor.se porsva.kosreqor.se Reparation af alle fabrikater inden for TV, video, DVD, digital/analog camcordere, receivere, forstærkere, CD afspillere, kassettebåndoptagere, højttalere, antenner samt .\nREPARATION AF ELEKTRONIK KØBENHAVN - massageapparat nakke test. Værksted med en mission: Fikser din ødelagte brødrister - helt gratis\nTilmeld dit værksted. Hele landet. Montering og eftersyn af antenne og parabolanlÃ¦g. Salg og service af tv og radioudstyr.\nVærksted vil fikse defekt elektronik reparation af elektronik københavn iPhone reparation på Østerbro, lige ved Østerbrogade – og meget mere. Udover at du kan få repareret din iPhone, tilbyder vi også reparation af MacBook, iPad, smatphone, laptops, stationære computere og meget mere. Vi har også køb af salg af elektronik, ligesom vi også kan reparere din oplader til din bærbare computer. Amager Electronic, Røde Mellemvej , København S, er d. 1/9 blevet en del af Labtech Data A/S, og fortsætter under navnet “Amager Electronic by Labtech Data A/S” Du er derfor videresendt til vores webshop – Gå til forsiden her. Du vil fremover finde et endnu større udvalg af produkter, både i butikken og på vores webshop.\napr Mange smider elektronik ud, selvom det let kan repareres. Pensionisterne Arne og Kraftig brand i Hvidovre kunne ses over København. 16x9.\nElektronikværkstedet bach rescue remedy bivirkninger\nRepair Cafe Danmark er en non-profit forening med danske Repair Cafeer i hele landet. Foreningens formål er at facilitere og motivere frivillige, forbrugere, foreninger og kommuner til afholdelse af og deltagelse i Repair Cafeer og derved reducere affald, ændre forbrugsmønstre og skabe viden om og lyst til grøn omstilling.\nHjælp os med til at gøre noget ved udledning af CO2.\nMere reparation - mindre affald. Mød den gæve fynbo her. En undersøgelse viser at 8 ud af 10 kasserede elektronikprodukter kunne bringes til at fungere. apr Mange smider elektronik ud, selvom det let kan repareres. Pensionisterne Arne og Kraftig brand i Hvidovre kunne ses over København. 16x9. Bedste Reparation af elektronik i København - Elektronik Verden, Get it Fixed, Blue City, GreenMind, Lydbutikken, iRepair Valby, ØKOTEK, DKTech Service. Foreningen Repair Cafe Danmark afholder ikke selv repair Cafeer, men er en sammenslutning af lokale Repair Cafeer. Vi vil stå sammen om at ændre smid-ud-køb-nyt-kulturen. På længere sigt vil vi påvirke lovgivningen, så ting i højere grad bliver produceret med mulighed for reparation.\nReparation af elektronik københavn, plissegardiner på mål Reglerne for sikkerhed bliver taget meget alvorligt, mener direktør for Teleindustri\nEcodesign er i følge EU-parlamentariker Christel Schaldemose en upåagtet succes. Siden det blev besluttet i har Ecodesign sat sine spor f. Miljøpunkt Amager står bag initiativet, men på længere sigt skal en forening drive værkstedet. Din brødrister, et stykke legetøj med batterier eller et andet apparat med elektronik er gået i stykker, og hvad gør man så? Elektronik mange kasserer det og køber reparation, nogle kan selv reparere, og andre igen spørger forhandleren og får at vide, at det ikke kan betale københavn at reparere. Men fra\n> Reparation. Her hos OBM-Elektronik tilbyder vi også reperation af: Tv, Computere, Printere, Radioer, Lyd-anlæg, Konsoller m.m. Hvis du oplever et problem er du altid vekommen til at komme. ind i butikken og få tjekket dit apparat igennem. Så vil vi finde fejlen og derefter tage stilling til om det kan. Elektronik-håndværkeren er et lille firma, der tilbyder allround arbejde indenfor elektronik. Jeg ønsker at udføre et seriøst stykke arbejde, både for private kunder og for erhvervskunder, der måske ønsker at outsource f. eks. et mindre projekt, som der ikke lige er tid til at man selv kan gå igang med. Vi tilbyder reparationer af både iPhones, iPads og MacBooks af alle varianter samt salg af brugte iPhones, iPads og anden high-end elektronik. Vi har samlet set mere end 9 års erfaring med både salg og reparationer af iPhones samt et brændende ønske . iPhone reparation Christianshavn - Kort spadseretur fra dig. Lige på den anden side af broen, finder du Telerepair København K. Her finder du Danmarks bedste indenfor mobilreparationer, hvis din iPhone (eller anden enhed) er i porsva.kosreqor.seon: Østerbrogade , , København Ø. Velkommen til Brinck Elektronik - Din porsva.kosreqor.se butik i København Hos Brinck finder du det største udvalg i elektronikkomponenter, kabler og stik, pærer, batterier, elektronikværktøj, PC tilbehør, og meget mere! Som elektronikforretning lægger vi vægt på, at du får adgang til et stort produktudvalg. Få mere at vide om forstærker reparation og højtaler reparation her. Vi tilbyder alt inden for modifikation og reparation af HiFi. Få et gratis tilbud på HIFI reparation. Det tager 20 minutter i bil, at komme fra København til Farum. Parkeringspladser har vi rigeligt af og det er gratis at parkere ved vores elektronikværksted. Palle og Arne fixer danskernes elektroniske affald: Synd at smide det ud\nTV Manden * 26 22 42 11 * 36 41 42 11 Din professionelle partner\nkarup møbler randers\nSiguiente: Pirates of the caribbean boks » »\nAnterior: « « Signalet anders bodelsen resume\nCopyright © Any content, trademarks, or other material that might be found on the this website that is not our property remains the copyright of its respective owners. In no way does this website claim ownership or responsibility for such items, and you should seek legal consent for any use of such materials from its owner. Reparation af elektronik københavn porsva.kosreqor.se


"Vi går forsigtigt frem, og vi skal have styr på, at tingene er i orden, før vi kan starte serverne op igen. Det er det, der tager tid, og før det arbejde er færdigt, kan vi ikke udelukke noget," lyder det fra Vestas om hackerangrebet, der ramte vindmølleproducenten fredag.\nArbejdet - her service i et vindmølletårn - har i vidt omfang kunnet fortsætte i Vestas. | Foto: vestas\nOffentliggjort: 23.11.21 kl. 17:05\nVindmølleproducenten Vestas er begyndt at genopstarte sine systemer efter weekendens hackerangreb, men der er brug for at gå forsigtigt frem\nSådan lyder det fra Vestas i et opdatering på it-situationen til MarketWire.\n"De foreløbige resultater af vores undersøgelser indikerer, at hændelsen har påvirket dele af Vestas' interne it-infrastruktur, og at data er blevet kompromitteret. Vi er sammen med eksterne sikkerhedspartnere ved at løbe en masse servere igennem, og det skrider fremad."\n"Vi går forsigtigt frem, og vi skal have styr på, at tingene er i orden, før vi kan starte serverne op igen. Det er det, der tager tid, og før det arbejde er færdigt, kan vi ikke udelukke noget," skriver Vestas i et skriftligt svar til MarketWire.\nVindmølleproducenten er tilbageholdende med at kommentere på spørgsmålet om, hvilke dele af it-infrastrukturen, der nu er i drift igen - og hvad der fortsat endnu ikke kører.\n"Vi kan se, at interne systemer er påvirket, og der er data, der er kompromitteret. Det er vigtigt for os at sikre den rigtige balance mellem at være åbne omkring situationen og ikke dele information, der kan kompromittere håndteringen af situationen, og sammen med vores eksterne rådgivere vurderer vi, at det er for tidligt at kommentere yderligere på dette spørgsmål," skriver Vestas.\nSelskabet tilføjer, at den driftsmæssige eksekvering i organisationen er fortsat trods nedlukningen af it-systemer.\n"Der er ingen indikation af, at hændelsen har påvirket driften hos tredjepart, herunder vores kunder og forsyningskæde. Vestas' produktions-, installations- og serviceteams har været i stand til at fortsætte arbejdet, selv om flere operationelle it-systemer har været lukket ned for en sikkerhedsskyld. Nu er vi begyndt at genopstarte systemer efter at have sikret, at det er sikkert. Det gør vi gradvist og kontrolleret," skriver Vestas.


Joar går til viking: - Det er fedt, at der flyver spyd og sværd om ørerne på én | TV 2 Fyn\nFlere får øjnene op for en ny sport. Det er populært at gå til viking.\nVideo: Signe Kjær Lindboe\n16. jan 2019, kl. 06:55\nDet går ikke stille for sig. Lyden af sværd med metalklinger, der smadres mod hinanden og mænd, der råber højt.\nDe bevæger sig rundt i hallen i to grupper med deres våben og skjold tæt ind til kroppen og gør klar til at gå til angreb på hinanden.\nSelvom det ikke er en sport for de berøringsangste, er der alligevel flere og flere, der vælger at begynde til viking.\nEn af dem, der går til vikingesporten er Joar Erik Nielsen på 25 år. Han begyndte tilfældigt, da han flyttede til Odense, hvor en af hans venner fik lokket ham med. Siden har han ikke kunne slippe sporten igen.\nNår man slår nogen ihjel, så griner de bare og kommer over og siger: "Den sad fandme godt".\nJoar Erik Nielsen\nHan synes sporten er god, fordi man kan få lov til at slås med hinanden, som dengang man var barn, men nu hvor man er voksen, er der ingen, der begynder at græde.\n- Når man slår nogen ihjel, så griner de bare og kommer over og siger: "Den sad fandme godt", fortæller Joar Erik Nielsen og fortsætter:\n- Det er fedt, at der flyver spyd og sværd om ørene om en, men man er ikke bange for at blive ramt et farligt sted, fordi man ved, at folk har øvet sig i at slås sikkert, siger Joar Erik Nielsen.\nVikingekamp er inddelt i to genre - ”eastern” og ”western”. Kampgruppen Odd kæmper det, der hedder ”western”.\nDer er to forskellige områder inden for vikingekamp, den individuelle kamp og linjekamp.\nDen individuelle kamp bruges til dueller og udkæmpes som oftest med ethåndsvåben og skjold. Linjekamp går ud på, at få en gruppe til at samarbejde og nedkæmpe modstanderne.\nDe våben, der bliver brugt er sax, ethåndsøkse, sværd, ethåndsspyd, tohåndsspyd og daneøkse.\nUdover våben og skjold, bruges der også handsker og armguards som beskyttelse. Man kan også bruge skridt-, tand-, knæ- og skinnebens-beskyttere.\nKilde: Kampgruppen Odd\nForklaringen findes i tv\nJoar Erik Nielsen er ikke den eneste, der har fået øjnene op for sporten med spyd og sværd. Han træner i Kampgruppen Odd, og her er der sket over en fordobling i antallet af medlemmer de seneste tre år. I 2016 var der 20 medlemmer i klubben. I dag er de 44. Ifølge formanden for klubben skal forklaringen findes i tv'et.\n- Det er jo fascinationan af Danmarks storhedstid. Serier som "Vikings" og hvad de nu ellers har lavet er også med til at gøre interessen større, siger formanden Asger Hansen.\nHos en anden vikingegruppe på Fyn, Vikingegruppen Pálna-Tókis Friemænd, oplever de også en stigende interesse for sporten. Her peger formanden også på de nye tv-serier som forklaring.\n- Mange er interesseret på grund af serier som "Vikings" og "Game Of Thrones", fortæller Nicky Hansen.\nTil årets første træning i Kampgruppen Odd mødte fem nye vikinger op.\nEn fed holdsport\nIfølge Joar Erik Nielsen skal man ikke tage fejl af de store fyre, der er med til viking, for de er også bløde inden i.\n- Første gang jeg kom herud, tænkte jeg, at det var nogle store brutale gutter. De så en lille smule skræmmende ud, men så finder man ud af, at de allesammen bare er "otte år" gamle og vil lege, fortæller Joar Erik Nielsen.\nUdover muligheden for at slås med spyd og sværd, betyder det også meget for Joar Erik Nielsen, at sporten giver et godt sammenhold. For det handler ikke kun om at slås. En stor del af sporten er også det håndværksmæssige, hvor klubben både syr deres eget tøj, og laver deres egne våben.\nLæs også Gør som Marius: Drop alkohol i januar\n- Det er jo en helt vild intensiv holdsport. Hvis jeg laver en fejl, så dør makkeren ved siden af eller på den anden side, så det er hele tiden noget med at være opmærksom på alle dem omkring én, og det fordrer jo et rigtig fint fællesskab samtidig med, at vi så om sommeren tager ud på markeder og slås med hundrede vis af andre vikinger og sidder rundt om bålet og drkker mjød om aftenen, og det er bare skide hyggeligt, fortæller Joar Erik Nielsen.\n- Vi er jo bare store legebørn allesammen, der for nogens vedkommende har fået et stort skæg og ser meget voksne ud.\nMen hvor er dit skæg så?\n- Jeg kan simpelthen ikke gro det. Jeg har prøvet, og det ser forfærdeligt ud. Så jeg kører den barberede stil. Der er ikke noget værre end et grimt skæg, siger Joar Erik Nielsen.\nDer findes tre vikingegrupper på Fyn i alt: Kampgruppen Odd, Pálna-Tókis Friemænd og Fjordboerne.


Europaudvalget transport, tele og energi Bilag 4 Offentligt - PDF\nDownload "Europaudvalget transport, tele og energi Bilag 4 Offentligt"\n1 Europaudvalget transport, tele og energi Bilag 4 Offentligt Medlemmerne af Folketingets Europaudvalg og deres stedfortrædere Bilag Journalnummer Kontor C.2-0 EUK 1. december 2004 Med henblik på mødet i Folketingets Europaudvalg den 3. december 2004 dagsordenspunkt rådsmøde (transport, telekommunikation og energi) den december 2004 vedlægges Økonomi- og Erhvervsministeriets supplerende notat vedrørende dagsordenspunkt 20.\n2 2 Datering Eksp.nr. Danmarks Statistik/THT /-DEP Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer, jf. KOM(2003) 789. Resumé Kommissionen fremsatte den 16. december 2003 forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer, jf. KOM(2003) 789. Forslagets formål er at forbedre mulig-\n3 3 hederne for at kunne analysere konjunkturudsvingene i Den Europæiske Unions økonomi bl.a. af hensyn til at forbedre beslutningsgrundlagt for at føre pengepolitik i Den Økonomiske og Monetære Union. Forslaget indebærer ikke lovgivningsmæssige ændringer. 1. Baggrund og indhold Kommissionen fremsatte den 16. december 2003 forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om udarbejdelse af ikke-finansielle kvartalsregnskaber efter institutionelle sektorer, jf. KOM(2003) 789. Forslagets retsgrundlag er traktatens artikel 285 om udarbejdelse af fællesskabsstatistikker. Forslaget skal vedtages i form af en forordning efter proceduren om fælles beslutningstagen (co-decision) i henhold til traktatens artikel 251 (kvalificeret flertal). Forslaget har været til høring i Den Europæiske Centralbank, ECB, der udtrykker støtte til forslaget. Kvartalsvise ikke-finansielle sektorregnskaber efter institutionelle sektorer indgår i handlingsplanen vedrørende statistiske behov i relation til Den Økonomiske og Monetære Union (ØMU). I en rapport tiltrådt af Rådet (ECOFIN) den 18. februar 2003 blev manglen på konjunkturstatistik om husholdninger og selskaber beskrevet som den væsentligste mangel i ØMU-statistikken, og medlemslandene blev opfordret at tiltræde en forordning om kvartalsvise sektorregnskaber. Forslagets formål er at opstille en fælles ramme for medlemsstaternes bidrag til udarbejdelse af europæiske kvartalsregnskaber for institutionelle sektorer, f.eks. selskaber og husholdninger, med henblik på at kunne analysere konjunkturudsvingene i Den Europæiske Unions økonomi bl.a. af hensyn til muligheden for at kunne føre pengepolitik i ØMU en. Ifølge forslaget, skal der indberettes kvartalsvise regnskaber for institutionelle sektorer senest 90 dage efter kvartalets udgang. I de første tre år efter forordningens ikrafttræden er indberetningsfristen dog 95 dage. Alle medlemslande skal indberette regnskaber for sektorerne udland og offentlig forvaltning og service. Medlemsstater, hvis bruttonationalprodukt normalt udgør mere end 1 pct. af EUtotalen, skal indberette regnskaber for alle sektorer. Danmark opfylder dette kriterium. Det nærmere omfang af indberetningen er fastlagt i et bilag, men ifølge forordningsforslaget er en række af bilagets poster i første omgang undtaget fra indberetningen. Beslutning om inddragelse af de i første omgang undtagne poster træffes af Kommissionen, bistået af udvalget for det Statistiske Program efter forskriftsproceduren, jf. rådets afgørelse 1999/468/EF. Kommissionen kan indrømme undtagelser fra forordningen i indtil tre år, hvis der er behov for større tilpasninger af de nationale statistiske systemer. Første indberetning skal finde sted senest den 3. januar 2006 og omfatte perioden fra 1. kvartal 1999 til 3. kvartal 2005.\n4 4 2. Europa-Parlamentets holdning Europa-Parlamentet stillede ved sin første læsning af forslaget 16. februar 2004 forslag til en præciserende ændring af præamblen. Dette forslag er indarbejdet i formandskabets kompromistekst. 3. Nærheds- og proportionalitetsprincippet Kommissionen angiver i præamblen, at den finder, at den foreslåede forordnings formål ikke i tilstrækkelig grad kan opfyldes af de enkelte medlemslande, og at forslaget derfor er i overensstemmelse med nærhedsprincippet. Da der endvidere ikke kræves indberettet oplysninger, udover hvad formålet kræver, findes forslaget også i overensstemmelse med proportionalitetsprincippet. Det er regeringens vurdering, at forslaget er i overensstemmelse med såvel nærheds- som proportionalitetsprincippet, idet det er overladt til medlemsstaterne at gennemføre forlaget på den mest hensigtsmæssige måde ud fra nationale statistiske forhold. 4. Gældende dansk ret Den gældende danske lovgivning på området er Lov om Danmarks Statistik, jf. Økonomiministeriets lovbekendtgørelse af 22. juni Høring Der er foretaget høring i specialudvalget for økonomisk politik den 23. januar Medlemmerne af Danmarks Statistiks Rådgivende Udvalg for Økonomisk Statistik er desuden senest orienteret om forordningsforslaget den 27. august Høringen og orienteringen gav ikke anledning til bemærkninger. 6. Lovgivningsmæssige og statsfinansielle konsekvenser Forslaget kræver ikke lovændring. Forslaget kræver anvendelse af ekstra ressourcer i Danmarks Statistik. Meromkostningerne vil blive afholdt inden for Økonomi- og Erhvervsministeriets ramme. 7. Samfundsøkonomiske konsekvenser Det styrkede beslutningsgrundlag, som en gennemførelse af forslaget medfører, vil kunne forbedre kvaliteten af beslutningerne i den økonomiske politik. Der skønnes ikke at være yderligere direkte samfundsøkonomiske konsekvenser i forbindelse med forslaget.\n5 5 En begrænset yderligere dataindsamling fra de største pengeinstitutter og forsikringsselskaber vil blive nødvendig. I den forbindelse vil Finansrådet og Forsikring & Pension blive inddraget i udformningen af dataindsamlingen. 8. Forelæggelse i Folketinget Grundnotat er blevet forelagt Folketingets Europaudvalg den 27. januar 2004.\nEuropaudvalget konkurrenceevne Bilag 1 Offentligt\nEuropaudvalget 2005 2645 - konkurrenceevne Bilag 1 Offentligt Medlemmerne af Folketingets Europaudvalg og deres stedfortrædere Bilag Journalnummer Kontor 1 400.C.2-0 EUK 24. februar 2005 Med henblik på\nEuropaudvalget 2007 KOM (2007) 0046 Bilag 2 Offentligt\nEuropaudvalget 2007 KOM (2007) 0046 Bilag 2 Offentligt Notat Folketingets Europaudvalg Kopi: Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg Folketingets Sundhedsudvalg ACH/AT RMH/JAIC Grundnotat vedr. forslag til Europa-Parlamentets\nEuropaudvalget 2013 KOM (2013) 0342 Bilag 1 Offentligt\nEuropaudvalget 2013 KOM (2013) 0342 Bilag 1 Offentligt GRUND- OG NÆRHEDSNOTAT TIL FOLKETINGETS EUROPAUDVALG Forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om fremlæggelse af statistikker med henblik


Parcelhuse | IC-Meter\nFor parcelhuse er indeklima relevant i lighed med andre boliger. Boligen skal holde den ønskede temperatur i opvarmningsperioden og ikke blive for varm om sommeren. Hertil kommer behovet for en passende ventilation.\nMåling af indeklima kan dels give klart besked om dette er i orden, at der ikke er for høje værdier for fugt og CO2, om luftskiftet er i orden osv. Men målinger af indeklima er også vigtigt når der kigges på varmeforbrug.\nEt højt energiforbrug til opvarmning behøver ikke nødvendigvis skyldes at parcelhuset er dårligt isoleret. Årsagen kan også være, at beboerne holder en høj temperatur indendørs eller at huset er utæt/ventilerer unødvendigt meget.\nIC-Meter leverer statistik for såvel indeklima som lokalt vejr, suppleret med nøgletal for ventilation. Med disse oplysninger samt faktisk varmeforbrug, kan energitabet fordeles på henholdsvis bygningens energitekniske egenskaber og brugsadfærd.


Biografdirektørs optimisme førte til en krisesnak med brancheformanden - FINANS\nBiografdirektørs optimisme førte til en krisesnak med brancheformanden\nAlt imens Danske Biografer slås for en hjælpepakke, forudser Nordisk Film Biografer et stærkt efterår. »Det påhviler ikke mig at fortolke på den udmelding,« siger brancheformanden.\n19.08.2020 kl. 06:20\nHvis Lars Werge og Casper Bonavent var karakterer i en film, ville det være fristende at skrue en smule op for den dramatiske underlægningsmusik, for de to herrer har tilsyneladende haft deres egen krisesnak midt i krisen.\nDen ene er anfører for biografernes brancheforening, den anden står i spidsen for det største medlem, så de er vant til at afstemme synspunkter med hinanden. De seneste uger har Casper Bonavent imidlertid forsøgt at tegne et mere positivt billede af Nordisk Film Biografers tilstand, end hvad der tjener Danske Biografers interesse i en situation, hvor Lars Werge fortsat slås for en politisk hjælpepakke...


Opladershoppen – Gjern Kommune\nGrundstenen til Opladershoppen blev startet af de brødreparret Jens og Asmus, som startede en lille virksomhed i en gammel, faldefærdig lejlighed på Nørrebro i København. Produkterne blev købt ind fra deres gamle ven fra , som de mødte på en bar en sen aften i Jomfru Ane Gade, da brødrene var en tur i Aalborg. Hans navn var Peter og han var udvekslingsstudent fra Norge. Det viste sig senere, at Peters familie ejede en stor fabrik i Norge, der fremstillede opladere & batterier til MacBooks og pc’er.\nTvillingerne holdte kontakten til Peter, der senere blev deres leverandør.\nDe to brødre kæmpede bravt dag og nat, for at Opladershoppen skulle vokse sig større.\nUdmattelserne gav pote og tvillingerne fik tilbudt lager og kontor i Rødovre.\nDet hele begyndte for 2 år siden. I 2013 etablerede de to danske tvillinger en internet virksom, der senere skulle blive til Opladershoppen, som vi kender i dag, i beskedne omgivelser i Rødovre.\nI begyndelsen rejste de ofte til Norge for at finde inspiration til import. Efterhånden som deres varer blev mere og mere efterspurgte, flyttede de fokus til salg af opladere, så de ikke kun solgte til de opladerhungrende kunder i Danmark, men også i resten af de nordiske lande.\nOpladershoppen opererer og leder en af Danmarks største oplader- og batteriforhandler og er et af de varme navne på berømte sider som Google og Pricerunner. Produkterne sælges på deres hjemmeside opladershoppen.dk, hvor de forsikrer kunderne om en leveringstid på 1-2 dage.\nOpladershoppens forretningsgrundlag er, og vil altid være, bygget på produktkvalitet, konkurrencedygtighed og omhu, som deres logistikansvarlige så pænt udtrykte det på deres firmakonference sidste måned.\nOpladershoppens mission – dengang og idag – er at tilbyde kunder i hele verden et univers af moderne og fuldt ud kompatible opladere i høj kvalitet til overkommelige priser og dermed tilfredsstille millionvis af glade kunder, som hårdt har brug for de helt rigtige opladere.\nOpladershoppen fortsætter med at forny sit sortiment af både opladere og batterier og følger med tidens mode inden for elektronik. Samtidig ruster de virksomheden til fremtiden.\nNext Next post: Sifonflaske


Blomsterløg hos Billigblomst - priser fra kun 20,- 🌺🌸🌼\nDahlia er smukke blomster, som vil lyse op i enhver solrig have. Dahlia har en vækstsæson på mindst 120 dage. Dahlia trives i kølige og fugtige klimaer, hvor blomsterne også ofte bliver større.\nDahlia skal plantes når jordtemperaturen er over 12 grader, normalvis i slutningen af april. Hvis de plantes for tidligt, vokser planterne ikke optimalt. Derfor er det vigtigt ikke at have travlt med at plante; Dahlia bryder sig ikke om den kolde jord. Jordtemperaturen skal nå 15°C. Vent med plantning indtil forårsfrosten er forbi\nVælg gerne et plantested med fuld sol. Dahliaer trives bedre, vokser mere og blomstrer bedre med 6 til 8 timers direkte sollys. De kan bedst lide morgen sollys og helst et sted med læ.\nDahlias trives i humusrig og veldrænet jord. Har du en tungere jord kan det tilsættes sand, sphagnum eller gødning for, at lette og løsne jordteksturen for en bedre dræning\nBed-dahliaer bør plantes som min. 30 cm. fra hinanden. De mindre blomstrende typer som normalt bliver ca. 1 meter høje, kan med fordel anbringes med en afstand på 50 cm fra hinanden. De højere og større blomstrede Dahliaer skal bruge lidt mere plads, og bør anbringes 70 cm fra hinanden. Planter du Dahliaer min. 30 cm fra hinanden, vokser de sammen støtter hinanden.\nPlantehullet skal helst være lidt større end plantens rodkugle, og kom gerne plantestarter eller komposteret ko-gødning i plantehullet. Derudover må du ikke give anden gødning ved plantning\nUndgå at plante de dahliaknolde der forekommer rynket eller rådne. Pink "øjne" (knopper) eller en lille smule grøn vækst er gode tegn. Du må ikke skære i knoldene\nGrav et hul der er ca. 15 cm dybt. Sæt knolde i hullet med vækstpunkterne eller øjnene opad og dæk med ca. 5 cm jord. Når stænglerne spirer, skal der fyldes der jord på indtil det når jordhøjden.\nHøje storblomstrede Dahlia kræver støtte. Du kan med fordel placere plantestøtter omkring planterne ved plantetid, og bind stænglerne til dem, efterhånden som planterne vokser\nStore Dahliaer og de sorter der udelukkende plantes til anvendelse som snitblomster, dyrkes bedst i et dedikeret bed i solitære rækker, fri for konkurrencen fra andre planter. Dahliaer med mellemhøj eller lav højde, kan du med fordel blande med andre sommerblomster. Hvis du kun har en grøntsagshave, er det faktisk det helt perfekte sted at sætte en række Dahlia til at skære af (og noget at se på, mens du luger!)\nMellemstore og mindre Dahliaer vil klare sig godt i krukker\nDahliaer vil begynde at blomstre omkring 8 uger efter plantningen omkring midten af juli\nDu kan forspire knoldene ved at lægge dem indendørs i krukker en måned i forvejen. På den måde får du et forspring på sæsonen.\nVent med vanding indtil spirene er dukket op over jorden. Du må endeligt ikke vande knoldene umiddelbart efter plantning: dette kan få knolden til at rådne.


Gongong (Hæftet, Dansk) af Ulrik Gräs\nDen kolde krig Familieromaner Historiske romaner Narrative temaer: Sociale forhold Romaner Skønlitteratur\nGongong (Hæftet, Dansk)\nDe er unge under den kolde krig hungrende efter liv og forandring. De drømmer om at slippe fri af forældregenerationens skygge dens sociale og moralske regler og følelse af skyld og skam fra krigens tid. Journalisteleven Tino gymnasiasten Tor og idémageren Buller spejler sig i tidens film og digtning i et forsøg på at finde fodfæste og mod til at forfølge deres drømme. Alle er på vej væk med deres håb om en anderledes fremtid. Ad hver sin vej prøver de sig frem i et spændingsfyldt felt præget af opbrud og den verden af nye muligheder der åbner sig først i 60 erne. Gongong er en konfliktfyldt fortælling om at være ung og håbefuld i den danske provins mange er rundet af og bærer i sig. Men det er også en fortælling om konflikter opslidende og lokale stridigheder der trækker spor tilbage til krigens tid. Romanen er en selvstændig fortsættelse af Lido fra 2006. Ulrik Gräs (f. 1940). Debuterede som forfatter i slutningen af 1960 erne. Gongong er hans tiende roman og en vigtig brik i forfatterskabets mosaik fra den danske provins. Senest udkom romanerne Berusede by (2000) og Lido (2006).


Indsendt af JV marts 15, 2010\nDette indlæg handler om løb, så er du advaret. Denne weekend deltog jeg i "Nike marathon test 2", og på trods af, at ikke alle gider høre om det er det alligevel så meget en del af mig, at den slags begivenheder skal have omtale.\nSom tidligere nævnt, er jeg netop sluppet af med en mystisk skade, som gjorde mig alvorligt bange for at vinterens intense forberedelser til Københavns Marathon var ødelagte. Men efter at have besøgt både læge og fysioterapeut og mærket hvordan knæet fik det bedre og bedre for hver dag jeg gav det pause, genvandt jeg atter modet. Jeg nåede sågar lige at teste bentøjet et par gange i sidste uge, inden søndagens løb.\nMit mål for København er at komme under 2t 45m, for at nå dette skal jeg løbe en kilometertid på ca. 3.55. I min, sindrigt udarbejdede træningsplan, havde jeg noteret mig 57min. 30sek. som målsætning for testløbet, svarende til en kilometertid på 3.50. Jeg var dog noget skeptisk - og er det stadig på de 2t 45m til København - efter at skades risikoen står mig klarere. Nu må vi se, jeg justerer muligvis københavner målet efter det sidste testløb, som er en halvmarathon jeg gerne vil gennemføre i en tid mellem 1.20-1.25 (Pr 1.27). Kan mærke sommerfuglene i maven bare ved at tanken.. :-)\nNå men tilbage til weekendens testløb. Over 4.000 mennesker, som havde betalt 160 kr. - eller 250 kr. for test 1 til 3 - var mødt op og vejrmæssigt havde de ihvertfald fået noget for pengene. Let vind, +5c og solskin, det er svært at forlange mere, specielt ikke med den forgangne vinter stadig tæt på i hukommelsen. Om morgenen var jeg også helt ved siden af. Hvad skulle jeg løbe i? Jeg havde jo vænnet mig til uldtrøjerne, men de ville givetvis være alt for varme idag. Skulle jeg løbe med hue og handsker? Og allervigtigst, skulle jeg teste mine konkurrence løbesko, eller måske Lunargliden, begge disse sko vejer mindre end mine normale Structure træningssko, men giver til gengæld ikke megen støtte mod min overpronering. Om lørdagen havde jeg taget en lille restitutionstur i Lunargliden, og det syntes jeg kunne mærkes bagefter i knæet. Vi taler om marginaler her, men alligevel besluttede jeg mig for at stille op i de vante træningssko. Ingen grund til at tage chancer, det var trods alt kun et testløb. Og således går der altid et hav af nørdede beslutninger forud for deltagelsen i et løb. For mig er dette et element der hjælper til kunne fastholde fokus.\nJeg ankom til Gunnar Nu Hansens Plads ca 20 min før løbsstart. Her fik jeg udleveret min chip og gik indenfor i varmen for at afklæde mig joggingtøjet og fastgøre løbsnummer og chip. Jeg brugte rigtig lang tid på chippen og at snøre skoene. Ved siden af mig stod en pige som havde fået løbsnummer to, og det var der en mand som kommenterede, hvilket de faldt i snak om. Jeg bryder mig ikke om at tale særligt meget forud for et løb, men jeg lyttede med, som en slags adspredelse, imens jeg snørrede skoen. Så var der pludselig kun fem minutter til start, og jeg gik ud for at tage opstilling i startområdet.\nPga. skaden havde jeg kun løselige forhåbninger om at nå målet på 3.50/km. Alligevel stillede jeg mig så langt fremme som muligt. Der er fartholdere med orange balloner for folk der ønsker hjælp til at løbe på en fast tid, disse går ned til 4min/km, så jeg stillede mig altså foran dem. Langsomt tætnedes menneskemængden i startområdet. Der lød en let konverseren, tilsyneladende deltog nogle hurtige løbere i dag. Et minut til start. Jeg checkede min Gps og gjorde mig klar. Bang... Feltet satte langsomt igang. I begyndelsen af løb er der altid en masse tumult, fordi nogle mener at de kommer hurtigere i mål, ved at stille sig helt foran, selvom de ikke er de hurtigste løbere. Det optimale er, nogenlunde at kende sit tempo og så starte et sted i flokken som ligger omkring det. Der er også relativt hurtige løbere, som holder af at stille sig nede bagved, på den måde kan de overhale en hel masse på vejen og få en slags psykologisk medvind. Også denne gang var der således folk der sprang i et hasarderet zigzag for at overhale før der egentlig var plads. Både min puls og min vejrtrækning kom hurtigt relativt højt op. Under træning løber jeg normalt et par kilometer før jeg starter mit program, men idag var jeg cyklet og havde derfor slet ikke varmet op. Jeg tilskrev dette, min lidt ujævne start og kort tid efter synes jeg at have spottet en gruppe der tempomæssigt ville passe mig nogenlunde, som jeg kunne hægte mig på.\nEfter fem kilometer løb vi ned ad Øster Allé, solen skinnede og der var sågar en let medvind. Gruppen var reduceret til tre mand og jeg husker at jeg kommenterede, at sådan måtte det gerne være under hele resten af turen. Der var en der samtykkede og herefter var det ligesom bemærkningen sammentømrede gruppen, så vi skiftedes til at trække over de næste fire-fem kilometer. Ved ti kilometer var den ene dog faldet af, og jeg kunne mærke hvordan jeg hele tiden skulle hanke op i mig selv for at genvinde et par meter til ham der løb foran mig. Kort tid herefter måtte jeg slippe og fra da af var jeg alene i løbet. Det gav mig en lille krise mellem ti og tolv km, men så kom strækningen hvor vi løb paralelt med Nørre Allé og mødte de forreste, som nu var tæt på målet. Herefter synes jeg der kom et rimeligt flow i mit løb. Måske endda lidt for godt, ihvertfald blev jeg først overhalet af to enlige løbere, så en gruppe på fem og til sidst, godt 500 meter før mål af endnu en enlig løber. Specielt den sidste overhaling generede mig, for det viste sig at jeg havde masser af energi til at køre en spurt, og jeg kunne sagtens have hægtet mig på ham. Havde jeg gjort det, var jeg kommet ind i tiden 57.29, nu blev det istedet til 57.39. Sølle 9 sekunder fra min målsætning.\nAlt i alt havde jeg et godt løb, de 9 sekunder skal jeg nok få hentet næste gang. På grund af den forudgående skadespause, havde jeg løbet relativt afslappet og egentlig slet ikke skænket tiden en tanke. Det var først på opløbsstrækningen, at jeg bemærkede hvor tæt på det egentlig havde været. Og det er vel det man bruger et testløb til - at bemærke hvor tæt på man egentlig er. :-)\nNB: Dette indlæg er en del af serien "Løbe Kronikkerne" som der er en indholdsfortegnelse over her\nEtiketter: Københavns Marathon Løbe Løbekronikkerne Marathon Marathontest Nike\nHvad var det lige Barbapapa sagde?\nBandlyst på Baresso\nEn ordentlig kop kaffe\nDengang jeg mødte Margrethe\nValue-added Trippleshot Latte Kaffe Limbo Land\nDamage control - vejen ud af skaderne


Boomerang-mænd - The CityGirl\n27. juli 2009 / The CityGirl / 12 Comments\nUddrag af ugens horoskop: “En rig elsker vil helt sikkert tage dig til verdens mest romantiske destination og give dig en oplevelse du aldrig glemmer.”\nUmiddelbart lyder det jo meget godt, men jeg synes alligevel det kommer lidt an på hvem Den Rige Elsker er. Mændene i mit liv pt. kan jo som sagt tælles på under én hånd, så det skulle vel være en ny og ukendt mand der skal spille den rolle. Dog synes jeg bare det er lidt stressende hvis jeg skal nå at møde en ny mand, lære ham så meget at kende at jeg vil stikke af med ham, samt også stikke af med ham i denne uge.\nHvis det ikke er en ny modspiller, så må det vel være en af De Udsmidte Mænd, som det egentlig også gik meget godt med at have smidt ud indtil i går aftes, hvor en af dem meldte sin ankomst – eller i hvert fald prøvede på det.\nOg hvis ikke det var fordi jeg var travlt optaget af at foræde mig i karameller, se Dynasty, og i øvrigt bruge kvindens sidste våben: Menstruation, så var jeg nok faldet i. Må modvilligt erkende, at det er meget rart at få beskeder fra mænd, og på en eller anden obskur måde er det vel også en smule flatterende at der er nogen der tænker på en når de keder sig på en søndag.\nJeg spurgte ham om han var min Rige Elsker denne uge, men han nægtede pure. Fablede om at han var fattig og noget med finanskrisen og andre ting. Jeg holdt op med at høre efter på et tidspunkt, og tænkte over hvem min Rige Elsker mon så er.\nEr det en af de andre Udsmidte Mænd? Kan jeg også forvente at høre fra dem i denne uge?\nDet lader jo til (også fra tidligere felt-studier) at det nærmest kan være umuligt at smide mænd ud. At selvom man viser dem døren gang på gang, så dukker de op igen, og lader for det meste som om der ikke er sket noget.\nDet er som de tænker (eller netop ikke), at når der er gået nogle uger, så er alting bare som før, og så er det man sidder en søndag aften og får en kæk besked, som om intet er hændt.\nSkal man virkelig tage det allersidste våben i brug og erklære sin kærlighed til dem, for at få dem til at forsvinde helt med halen mellem benene og usammenhængende undskyldninger?\nJeg har ikke lyst til det. Jeg er jo lige så skræmt over at sige det som de er, og tænk nu hvis de svarer “Lige over!”, så sidder man i saksen med en mand man egentlig har smidt ud.\nHvor kikset vil det ikke være at skulle forklare, at man ikke mente det, og det bare var for at få dem til at forsvinde.\nAlternativt kan man jo svare “Top!”, bestille brylluppet, købe huset i forstæderne og melde sig ind i Politiken Plus, mens man maler børneværelset.\nJeg kan ikke finde ud af det. Jeg troede jo det var nok at sige “Jeg vil ikke det her mere. Jeg vil ikke have dig. Jeg vil have mere i mit liv.” – men det lader til at der skal stærkere midler i brug.\nTags: boomerang, dynasty, horoskop, menstruation, rig elsker, sex, udsmidte mænd\nFejl-castet » « Prins Henrik Carl Joachim Alain\n27. juli 2009 — 15:17\n“Jeg kan ikke finde ud af det. Jeg troede jo det var nok at sige “Jeg vil ikke det her mere. Jeg vil ikke have dig. Jeg vil have mere i mit liv.” – men det lader til at der skal stærkere midler i brug.”\nNaturligvis. Du siger jo indirekte, at når de mener, der kan give mere, så skal de kontakte dig igen.\nder = de\n27. juli 2009 — 16:33\n@Allan Schmidt: Er det ikke ret direkte “Jeg vil ikke have dig” ? Underminerer “Jeg vil have mere i mit liv” den foregående sætning?\nSynes ellers det hele var meget klart og konkret….\n27. juli 2009 — 18:24\n“Jeg vil have mere i mit liv” kan betyde, at du tilføjer et “lige nu” til sætningen “Jeg vil ikke have dig”.\nOg så den obligatoriske: Det er naturligvis ikke alle mænd, der er sådan. Bare dem, der kommer tilbage igen og igen.\n27. juli 2009 — 18:53\nKlaus Pagh hvem ellers?\nDanmarks rigeste og flotteste ungkarl.\n27. juli 2009 — 23:43\n@Allan Schmidt: Nah… det ville sgu da kræve hjernekapacitet for at nå frem til en så snirklet analyse… er det ikke lidt for overdrevet?\n@Morfar: Jeg er sgu da for gammel til Klaus Pagh! Der må man da maks være 20?\n28. juli 2009 — 09:44\nJeg vil give Allan ret. En del af vejen.\nMænd, især dem som er såret og afvist, søger virkelig den helt firkantede forklaringer, og man (!) skal ikke give dem det mindste håb, i den afslutning!\nDe – mændende – er lidt som hunde; de forstår ikke lange, forklarende særtninger! De skal een klar “ordre”, og ikke efterfølgende forklaring.\n” Jeg vil ikke have dig!” Punktum!\nSå ikke stærkere midler, men kortere sætninger og ingen forklaringer!\n28. juli 2009 — 11:55\n@Niels: Synes ellers det var korte sætninger uden håb, jeg havde gang i, men åbenbart skal lix-tallet endnu længere ned ;-)\n28. juli 2009 — 16:57\nTjooo, men man høre det, man vil høre. Og filtrere det fra, man ikke har brug for!\n28. juli 2009 — 21:41\nKlaus vil gerne gøre en undtagelse i dit tilfælde jeg har spurgt ham ad.\n28. juli 2009 — 22:32\n@Niels: Ja, selektiv hørelse og hukommelse.. Praktiserer det selv en del, og troede faktisk jeg var en af de værste til det. Men der kan man bare se!\n@Morfar: Lucky me…. Hvor tager han mig så hen? Og hvornår skal vi afsted?


af Cecilie Bergmann · 30. maj 2022\nEr du også glad for en autentisk kro, der emmer af hygge og historie, og hvor du er sikker på, maden smager helt præcist, som den skal? På Fyn er der flere kroer at vælge mellem, hvor du med garanti bliver glad.\nPå Fyn er der en masse hyggelige landevejskroer med charmerende bindingsværk, rødternede duge og klassisk, dansk mad. For ikke at glemme de fineste omgivelser.\nHer kan du se en oversigt over hyggelige kroer, du bør aflægge et visit på Fyn.\nSiden 1732 har Brobyværk Kro været kongeligt privilegeret. Restauranten emmer af autentisk kro i nutidig udvikling, og dens omgivelser er fantastiske.\nOdense Å ligger nemlig lige i baghaven og udsigten til kirken gør kroen til det perfekte mødested, når man skal samles på tværs af landet. Men også, hvis du vil opleve Fyns skønne natur, byliv og mange seværdigheder.\nRestauranten udlever passionen for det danske køkken med et moderne tvist, mens retter inspireret af det franske brasseriekøkken serveres tilpas rustikt til, at det hører hjemme på en kro. Her kan du spise både til frokost og aften, hvor du blandt andet kan nyde retter som beef wellington, lammemørbrad og kulmule.\nHusk at spørge efter dagens ret, der bestemmes af køkkenet på dagen for dit besøg.\nAdresse: Marsk Billesvej 15, 5672 Broby\nBook bord ved Brobyværk Kro\nHos Klosterkroen på Gråbrødretorv i Odense bliver det næppe mere autentisk. Træd indenfor i varmen i den hyggelige krostue, hvor ternede duge, snapseglas og små lamper pynter på bordene.\nKroen kan siges at være noget af en tidslomme. Tager du et kig rundt, giver kroens historie sig til udtryk på flere måder med antikviteter, gamle fund og fotografier, der vidner om en svunden tid.\nHer serverer tjeneren helt traditionelle, danske retter, som stjerneskud, tarteletter og smørrebrød. Hver tirsdag og torsdag kan du nyde stegt flæsk af libitum med gris fra Grambogaard, hvis du husker at forudbestille bordet.\nKlosterkroen er derfor et oplagt valg, hvis du vil have historisk, dansk madlavning.\nAdresse: Lille Gråbrødrestræde 2, 5000 Odense C\nBook bord ved Klosterkroen\nLige ved den Fynske Landsby, i naturskønne omgivelser, ligger Sortebro Kro fra 1807. Når du tager plads i de nænsomt restaurerede lokaler med skæve vægge og sprossevinduer, er det som at træde ind i en anden tid.\nDe fine lokaler i det gamle bindingsværkshus var faktisk i gamle dage ko- og svinestald. I dag er det en hyppigt besøgt landevejskro, hvor gæster kommer både til frokost og aften.\nPå frokostkortet kan man spotte klassiske danske frokostfavoritter som forskellige slags sild, kyllingesalat og pariserbøf. Til aften kan du gå på opdagelse i a la carte-kortet eller springe på månedens menu. Skal det være en helt særlig aften, så kan du også vælge signaturmenuen, der byder på en gourmetoplevelse uden lige – med alt, hvad det indebærer.\nVed den charmerende og levende Overgade i Odense finder du Den Gamle Kro. Stedet blev bygget tilbage i 1683, og hvor man mener, at stedet oprindeligt var en gård.\nSom gæst i restauranten får du hurtigt en fornemmelse af de mange historier, kroen byder på. Bindingsværkvæggene og de gamle brædder skaber en stemning af krostue i en moderne kontekst. I dét, som tidligere var en fælles vaskegård for beboere, findes kroens funklende og skjulte perle, nemlig Gårdhaven.\nHer kan du nyde restaurantens kro-klassikere i smukke, uformelle rammer mellem blomsterranker og bindingsværk, mens du kigger direkte op i himlen gennem glastaget.\nDe smukke, uformelle rammer gemmer på mange historier og nostalgi og er bestemt et besøg værd.\nAdresse: Overgade 23, 5000 Odense C\nBook bord på Den Gamle Kro\nFoto: Café Krostuen\nLige ved siden af Den Fynske Landsby og Sortebro Kro ligger Café Krostuen. Hele sommeren byder caféen gæster velkommen, hvor du kan nyde frokostanretninger eller kaffe og kage i den hyggeligste æblehave, mens du nyder udsigten til de gamle æbletræer og smågrise, der løber rundt i Den Fynske Landsby.\nIndendøre finde du lokaler fulde af sjæl og charme med store egetræsmøbler, en karmin og en bar fra gamle tider.\nLørdage og søndage henover sommeren kan du nyde en lækker weekendbrunch af højeste kvalitet. Spis håndrørt ymer med honningristet granola, kroens egen skinke med røræg, gammel knas med kvædekompot, landbrød og smør med Læsø salt.\nHusk at bestille online i forvejen, hvis du vil sikre dig et bord.\nBook bord ved Café Krostuen\nNæste indlæg Overset rejsemål: Eventyrlige Tallinn byder på Michelinhædret mad til en rigtig god pris\nForrige indlæg Guide: Smag dig gennem Østerbros lækre restauranter\nGuide: Her skal du spise højtbelagt smørrebrød i Odense\nJul i København: Her serverer de varm gløgg i december


Bruce blev udskrevet og sendt hjem efter formiddagens stuegang. Da han kom hjem, tændte han computeren med det samme - sjovt nok havde mændene ikke taget hans computer - en ting, politiet havde valgt at se bort fra, selvom de hævdede, at mændene kun var indbrudstyve, der var på udkig efter værdier.\nDa han kom ind på Aniston.dkvar det første han så en ny artikel om den nye virus, MerryXmas.exe, som var blevet sluppet løs på nettet. Der var et link til en anden artikel på Politiken, hvor politiet havde udtalt sig.\n"Vi ved ikke, hvor den kommer fra. Det er måske en udenlandsk hacker, men vi har en efterforskning i gang."\nDet var kommet frem, at det var MerryXmas, der havde været årsag til de mange breakdowns, som Danmark havde oplevet den sidste måneds tid, men det havde politiet ingen kommentar til.\nBruce kiggede de forskellige tråde igennem. Stort set alle de små pærer var grønne, og det irriterede ham, for hos ham plejede de altid at være blå. Hvis ikke han havde svaret i en tråd, havde han i det mindste altid læst den, men nu havde han været syg - eller han var stadig syg. Han kunne i hvert fald mærke hovedpinen komme dundrende tilbage, og det varede ikke længe, før Bruce måtte opgive, lade grønne pærer være grønne, gå i seng og lægge sig til at sove.\nMen hovedpinen var så voldsom, at han ikke kunne falde i søvn, og i stedet lå han og tænkte på alt det, han havde fundet ud af indtil nu.\nMary var i hvert fald ikke, hvad hun udgav sig for. Hun havde en eller anden plan, som han stadig ikke vidste, hvad var, og det var i hvert fald ikke sikkert, om han nogensinde ville finde ud af det. Det mindede ham om, at han hellere måtte rydde op næste dag og se, om der skulle være forsvundet nogle ting - hvis de virkelig havde gennemsøgt hans lejlighed, kunne det være for at finde oplysningerne.\nMen man skulle jo tro, at de bare ville have smadret computeren så - for Mary ville da vide, at han havde lagret noget der.\nHan satte sig op i sengen. Han havde jo ikke engang tjekket, om de skulle have haft computeren tændt og måske slettet hans mappe - den mappe han havde smidt alle oplysningerne ind på. Han steg ud af sengen igen, standsede op et øjeblik for at ømme sig og tog sig så sammen.\nComputeren var stadig tændt, og det eneste han behøvede at gøre, var at tjekke om mappen og dokumenterne inde i den stadig var der.\nBruce gik hen til computeren, fik pauseskærmen væk og kiggede rundt på computerens skrivebord. Der var tonsvis af filer og mapper, og der burde også være en mappe der hed: "Mary", men den var der ikke.\nDen var væk - nogen havde slettet hans bevismateriale!


19. oktober 2020 - Toyota\nToyota åbner for billån med fast rente på 0 procent.\nMed det nye fastforrentede billån på 0 procent tager Toyota et nyt skridt i retning mod at kunne tilbyde danskerne det absolut bedste billån.\nToyota åbner i dag mandag for et ny billån med fast rente på 0 procent. Dermed følger Toyota som det første bilmærke trenden fra boligmarkedet, hvor renteniveauet for den faste rente også er rekordlav. Toyotas finansiering med 0 procent i fast rente gælder for en bred vifte af mærkets hybridbiler foreløbig de næste tre uger frem til og med 8. november.


Udgivet den 22.07.2017 af kvindens orgasmer kæreste date\nKøbe et sexspil og spil det. Det der er interessant er, at det der er nyt og spændende for et par måske ikke vil være det for et andet par. Køre ud i det blå og elske under åben himmel. Sove uden for under åben himmel. Sex er lige naturligt for kvinder som for mænd.\nKvindens (7): Kvindens orgasmer kæreste date\nPizza er jo - uanset fyldet - heller aldrig rigtig dårligt, vel? Er dit parforhold blevet forudsigeligt og kedeligt, er det måske tid til at date hinanden igen. Nøgenbadning på stranden. Men kvinden er skabt med en anden følsomhed. Kvinden skal stimuleres anderledes for lettere at få orgasme og det kræver lidt mere opmærksomhed for at give hende orgasme. Og du kan mærke, hvordan skaftet på klitoris, som kan føles gennem huden foran eller over klitoris bliver fastere og måske lidt tykkere. Mens de seksuelle fornemmelser altså kommer indefra og er en del af det at leve, så kommer den seksuelle stimulation udefra. Det er derfor vigtigt, at du også glæder dig over det.\nDater: Kvindens orgasmer kæreste date\nDanske sexscener swinger klub roskilde Få hende til at slappe. Samtidig sker der sammentrækninger i livmoderen højt i underlivet og måske helt bagtil omkring endetarmen. Ku jeg gøre noget selv? Jeg har som hjælp lave en listet med 45 ting man kan gøre på en date. Men gnisten og passionen er ikke noget der er vedvarende, vi skal gøre noget aktivt for at holde passionen og parforholdet i live.\nkvindens orgasmer kæreste date Smækbukser til gravide billeder af kusser\nSex hundige strand shemale wiki Og hey: Det er rigtig god opvarmning til the big. Måske passer hans penis bare ikke til min skede? Kvinder er så kvindens orgasmer kæreste date lykkeligt indrettet, at de er i stand til at få flere orgasmer i samme seance. Læs også artiklerne: Sex første gang i praksis, sex og følelser, vejen til god sex.\nPar massage vejle thai massage intim 429\nDanske kvinder sex porno kvinder 777\nkvindens orgasmer kæreste date siger:\n22.07.2017 kl 15:51\nVi tager dig gennem.\nFrække danske kvinder pigen og pomfritten\nBedste pornostjerne luder i disk\nTdc dk mobiltid danish teen fuck\nkvindens orgasmer kæreste date på Kvindens orgasmer kæreste date


Nilofer flygtede til Danmark: Nu takker hun velfærds-Danmark - Avisen.dk\n"Tak fordi I gav min familie en chance i livet og løftede os op fra bunden af krigen til universiteternes læsesale", skriver den 25-årige afghanske kvinde Nilofer Abbasi i et debatindlæg. Foto: Privatfoto\n"Uden det danske velfærdssystem havde hverken min mor eller jeg stået her i dag", takker den 25-årige afghanske flygtning, Nilofer Abbasi, Danmark. Hun har fået en uddannelse og hendes mor har købt hus.\n18. maj 2017 16:40\n- Selv om forestillingen om paradis ikke stemte helt overens med de grå københavnske gader, var det ikke mindre mirakuløst, da Danmark tog imod mig og min familie med åbne arme.\nNilofer Abbasi er afghaner og flygtede til Danmark i 1999 med sin familie. I dag takker hun velfærds-Danmark for, at hendes analfabete mor med et rengøringsjob kunne købe sig et hus i Rødovre, og at hun selv kunne få en uddannelse som 25-årig.\nDet skriver hun i et debatindlæg i Politiken.\nHun er nemlig fuld af taknemmelighed overfor Danmark, føler sig velkommen og godt taget imod.\nSelvom statistikkerne i dag siger noget andet. Nemlig at indvandrere koster samfundet millioner af kroner, og at de ender på overførselsindkomst.\nMen imellem de triste statistikker har Nilofer Abbasi altså fundet mirakler i det danske samfund.\n- Derfor vil jeg, i anledning af min 25 års fødselsdag her i maj, benytte lejligheden til at sige tusind tak til Danmark og den danske befolkning, der har kæmpet for en samfundsmodel, der muliggør, at alle får en reel chance i livet – også selv om de står med en tom rygsæk i Københavns Lufthavn, skriver hun i debatindlægget i Politiken.\nNu vil hun selv være med til at bidrage til fælles velfærd. For uden hjælp fra Danmark havde hun ikke stået med en uddannelse i dag, pointerer hun.


Personlige gaver til ham | Photobox\nSkip sokkerne eller de almindelige gaver, som du håber, at han kan lide og køb ham noget, han ikke kan lade være med at elske. Vælg mellem en lang række praktiske og finurlige personlige gaver til ham, der vil minde ham om de gode gamle dage og sjove øjeblikke.\nSe alle personlige fotogaver\nSavner du dit kæledyr\nHan er fløjet fra reden, men der er én, der ikke bare kan skiftes ud, som han var nødt til at efterlade derhjemme (bortset fra hans hengivne forældre selvfølgelig). Lav ham et personligt krus, komplet med et foto af hans favoritkæledyr på siden til de dage, hvor der er længe imellem krammene. Tilføj en personlig besked, der vil minde ham om at komme hjem på besøg lidt oftere, fordi hans kammerat (og måske også hans forældre) savner ham...\nBilleder fra hans polterabend\nDet er en aften, der er svær at huske, men også svær at glemme! Hvis du formåede at tage et par hurtige billeder af den kommende ægtemand i topform, kan du måske opfriske hans hukommelse... Lav en fotobog med små og store øjeblikke ved hjælp af billeder fra de øjeblikke, hvor i alle så smarte ud, lige før der udbrød kaos, og inden alle sprang i swimmingpoolen\nGiv ham noget klassisk, men som stadig flytter grænser, for at tilføre hans vægge et strejf af stil. Vælg et billede, han har taget af sin foretrukne skyline, eller download et billede uden ophavsret online for at placere det på en aluminium fotoplade.\nFind personlige fotogaver til alle\nPersonlige fotogaver til hende\nGiv hende en gave, der rører hendes hjerte, personliggjort med alle hendes yndlingsbilleder fra sjove øjeblikke.\nEthvert tidspunkt, ethvert foto, ethvert øjeblik, bevares for evigt på en personlig gave, der er lavet lige til dem.\nSpørgsmål og svar om personlige gaver til ham\nHvilke personlige gaver kan jeg lave til ham?\nMulighederne er uendelige! Alt hvad du behøver er en billedsamling på din telefon, laptop eller tablet for at komme i gang.\nFra fotokrus til fotolærreder, er der gaver, både store og små, der vil glæde ham til enhver lejlighed. Gennemse vores forskellige sortimenter for at finde en gave, der lige passer til ham.\nHvad giver jeg til manden, der har alt?\nFind nogle unikke personlige gaveideer til manden, der har alt...\nMagiske fotokrus - det er ikke helt almindelige krus!\nAluminium Fotoplade - en vægdekoration, der er lidt anderledes...\nBordskånere med foto - billeder af spændende situationer, der beskytter mod dryp og spild.\nPersonligt forklæde med foto - tilføj en smule personlighed til hans køkkenudstyr!\nBordkalender - pep hans skrivebord op med en praktisk kalender med nogle sjove motiver.\nDet bedste ved personlige gaver er, at der ikke er to, der er ens, så han kan på ingen måde "have alt"...\nHvordan leveres min personlige gave?\nVi har forskellige leveringsmuligheder, afhængigt af hvor hurtigt du har brug for, at din personlige gave når frem!\nLæs mere om vores leveringsmuligheder.\nHvad giver du til en mand til en særlig lejlighed?\nVi ved, at der er mange særlige lejligheder, vi kan fejre, så det er vigtigt, at du giver en ekstraordinær gave.\nTil hans fødselsdag er et personligt fotokrus eller en fotobog altid til stor glæde - tilføj farverige temaer og baggrunde for at løfte stemningen!\nForsøger du at kreere noget til jul? Vi fandt frem til, at et personligt forklæde med foto, et fotolærred eller et sæt bordskånere med fotos er fantastiske gaver.