Politi skal sikre tidsplanen for Østerild | Information\nEn rydning i Østerild skal i gang nu, understreger Naturstyrelsen, der har bedt om politiets hjælp.\n20. juli 2011 kl. 06:25\nNaturstyrelsen har nu bedt om politiets hjælp, så man kan gå i gang med at fælde de første 12 hektar plantage i Østerild i Thy i denne uge.\nDet oplyser styrelsen i en pressemeddelelse onsdag morgen.\nHeri understreges nødvendigheden af at opfylde tidsplanen bag verdens største testcenter for vindmøller.\n30-40 aktivister har slået lejr i plantagen for at protestere mod etableringen af testcentret. Såvel lørdag som mandag morgen måtte Naturstyrelsen opgive at få gang i træfældningen på grund af aktivisternes blokade.\n- Hvis projektet udskydes yderligere, vil Miljøministeriet hverken leve op til sine kontraktlige forpligtelser med vindmølleindustrien eller handle i overensstemmelse med lovgrundlaget, hedder det i pressemeddelelsen.\nLoven om anlægsprojektet er vedtaget af et bredt politisk flertal, og Danmarks Tekniske Universitet har tilkendegivet, at det er af afgørende betydning for at opfylde tidsplanen, at en rydning af de 12 første hektar klitplantage sker inden den 1. august.\nMen Danmarks Naturfredningsforening har klaget til EU-Kommissionen, og en gruppe borgere har lagt sag an ved danske domstole - i begge tilfælde med påstand om, at projektet blandt andet ikke er i overensstemmelse med EU's habitatdirektiv.\nNaturstyrelsens chefjurist Oluf Engberg understreger, at "der ikke ses et fortilfælde, hvor et stort offentligt anlægsprojekt er standset alene fordi, der er modtaget klager":\n- Det står enhver frit for, at klage til Kommissionen eller anlægge sag ved domstolene, siger han.\n- Der er ikke i forbindelse med de to sager kommet noget frem af betydning, som ikke også er indgået i forbindelse med forberedelsen og vedtagelsen af anlægsloven, siger Oluf Engberg.\nOnsdag morgen åndede alt endnu fred og idyl blandt aktionisterne i plantagen, fortæller deres talsmand, Tom Vilmer.\n- Vi har fået lov af to naboer her til at færdes på deres grunde. Så kan vi lige hoppe over hegnet, hvis det bliver nødvendigt, siger Tom Vilmer.\nOpdateret 20. juli 2011 kl. 06:35\n20. juli, 2011 - 07:43\nHvis man ikke kan se det modstridende, i at man klager, inden, samtidig med projektet fortsættes, hvad er så pointen? og hvis jeg har forstået det ret, for et helt år siden, må der være andre faktorer der gør sig gældende.\n20. juli, 2011 - 08:39\nlad endelig politiet anvende magt (frit brug af vold), til at få de skide træ-aber, til at makke ret.\nHvad fanden skal man med orden, og respekt for demokratiet, når man har fjolletingets tåber i ryggen, og juraen siger god.? hvorfor fatter de ikke i østerild, at hele dks mulighed for økonomisk vækst, ja lige frem landets fremtid ,afhænger af de skide træer bliver fældet.\nmåske lærer at man ikke kan æde plastikkort.\n20. juli, 2011 - 09:51\nHelt udemokratisk beslutning. Hvorfor lader man dog ikke vente på den landsretsdom, der kommer allerede i august 2011 vel at mærke?\n20. juli, 2011 - 12:23\n"Hvis projektet udskydes yderligere, vil Miljøministeriet hverken leve op til sine kontraktlige forpligtelser med vindmølleindustrien eller handle i overensstemmelse med lovgrundlaget, hedder det i pressemeddelelsen."\nHvordan kan et ministerium indgå en kontrakt med vindmølleindustrien, når det endnu ikke er afgjort, om opførelsen af testcentret er lovligt?\n20. juli, 2011 - 16:12\nI betragtning af at 63% af Danmark er under plov er det forstemmende at Østerild ikke bare er blevet udvalgt til testcenter ,men at processen nu skal hastes igennem medens regeringen stadig har magten .Beslutningen om ny skovrejsning sendes bekvemt videre til efterfølgeren .\nHvilke herlighedsværdier skal beskyttes på industrilandbrugets jorde ?


Fra skepsis til øget livskvalitet | Indblik+\nSeniorliv Fra skepsis til øget livskvalitet\nFra skepsis til øget livskvalitet\nGitte Skibsted er medlem af Praktiserende Akupunktører som er Danmarks største brancheforening for akupunktører. Fire skoler er i dag godkendt af Praktiserende Akupunktører, og de udbyder uddannelser af en høj kvalitet med kompetente undervisere.\nEn kronisk tarmlidelse gjorde hverdagen nærmest håbløs for Nicole Bækgaard, men efter omkring 16 behandlinger med akupunktur er hun symptomfri – og 28 kg lettere.\nIgennem en årrække har Nicole Bækgaard kæmpet med colitis ulcerosa, en kronisk tarmlidelse, der udover betændelse i tyktarmen, ledsmerter og hyppige toiletbesøg også medfølges af en ekstrem træthed, som gør det vanskeligt at overskue hverdagen.\n”Det var en ond spiral, hvor jeg ikke havde overskud til at dyrke motion eller lave ordentlig mad, og da en af bivirkningerne ved medicinen er øget vægt, kom jeg hurtigt til at veje alt for meget, hvilket kun bidrog til, at jeg fik endnu sværere ved at hive mig selv op fra sofaen,” fortæller Nicole.\nAf en veninde blev Nicole anbefalet at opsøge akupunktør Gitte Skibsted fra klinik BodyAndMind i Herning, og selvom hun ikke havde den store tiltro til alternativ behandling eller akupunktur og heller ikke er den store fan af nåle, var hun så desperat, at hun var parat til at prøve hvad som helst.\n”Min skepsis blev hurtigt gjort til skamme. Jeg havde ikke været hos Gitte mere end et par gange, før jeg kunne mærke en positiv forandring, og efter en måned med akupunkturbehandling hver uge valgte jeg helt at stoppe med at tage medicin.”\nI dag, et lille år senere, kommer Nicole kun hos Gitte en gang om måneden for at holde effekten ved lige.\n”Da jeg for nylig var til kontrol på hospitalet, konstaterede de, at alle mine prøveresultater lå inden for normalområdet. Det er helt utroligt,” understreger Nicole. Behandlingen har haft en væsentlig og positiv sideeffekt; et markant vægttab.\n”Efterhånden som jeg fik energien tilbage, fik jeg overskud til hver dag at gå meget lange ture med mine hunde og investere kræfter i at lave ordentlig mad, og så begyndte vægten at falde. Foreløbig har jeg tabt 28 kilo siden marts, og det fortsætter.”\nFor Gitte Skibsted er 15 års erfaring som sygelejerske fra både lægeklinik og hospital og en uddannelse som akupunktør fra Akupunkturakademiet i Aarhus, som tilbyder en af Danmarks mest omfattende uddannelser inden for området, det bedste udgangspunkt for at hjælpe mennesker.\n”Jeg trækker på viden fra to medicinske verdener, og det er en stor fordel” siger Gitte Skibsted, der har særlig ekspertise inden for behandling af fordøjelsesproblematikker, smerter, hovedpine, angst, stress og depression.\n”Akupunktur kan ikke stå alene, så ofte handler det om at kombinere akupunkturen med simple råd, som klienten nemt kan implementere i sin hverdag. I Nicoles tilfælde handlede det i første omgang om at få et ordentligt måltid om morgenen for at give kroppen god energi – og så at skære ned på kaffe og cola.”\nGitte Skibsted er medlem af Praktiserende Akupunktører, hvilket hun fremhæver som en vigtig sikkerhed for klienterne.\n”Praktiserende Akupunktører stiller store krav til medlemmerne – man skal blandt andet igennem en fem timer lang skriftlig eksamen uden hjælpemidler for overhovedet at blive optaget, ligesom man forpligter sig til at fortsætte med at uddanne sig. Det er en kvalitetsstandard, som jeg kan identificere mig med,” slutter Gitte Skibsted.\nLider du af..?\n• Ildelugtende luftafgang\n• Hård mave\n• Tynd/løs mave\n– kan akupunktur være en behandling, du kan have glæde af.\nFind en behandler på Praktiserende Akupunktører:\nTidligere artikelFremtiden handler om fællesskab\nNæste artikelSkal julefrokosten overraske?\nIntroduktion: Tag på opdagelse i byen


Formålet er at få danskerne til at trykke afspil på videoen. Foto: Forbrugerrådet Tænk\nForbrugerrådet Tænk kommer fredag med en klokkeklar advarsel.\nForbrugerrådet tænk er helt klare i spyttet fredag, hvor de advarer mod en ny mistænkelig besked, som florerer på Messenger. Beskeden indeholder en video og selvom det - på overfladen - ser ud som om, den er sendt fra en ven, så er det langt fra tilfældet.\n"Har du fået en mistænkelig besked på Messenger med en video? Så klik ikke på den! Heller ikke selv om beskeden kommer fra en ven, og du bliver nævnt ved navn. Klikker du på linket, ender du på en Facebook-side, hvor svindlere forsøger at lokke dit kodeord ud af dig," skriver Forbrugerrådet Tænk på både Facebook og i app'en Mit Digtale Selvforsvar.\nDet er dog ikke alle, der har nået at læse advarslen mod videoen. De personer rådes af Forbrugerrådet til at skifte kodeordet til deres Facebook-konto øjeblikkeligt, ligesom man opfodres til at give meldingen om den farlige video videre til sin venner på det sociale medie, så de ikke falder i samme fælde.\nEt andet godt og generelt råd, som man ikke kun gør sig gældende for folk, som modtager videoen i deres indbakke er at skifte ens kodeord, så man aldrig bruger samme password på flere forskellige sider. Potentielt kan genbrug af kodeord gør livet meget nemmere for de svindlere, som gerne vil have fingrene i personoplysninger og andet, som kan give dem adgang til danskernes opsparingskontier.\nDu kan se den besked, hvor du skal undgå at trykke "afspil" på videoen, lige her:\nDer advares mod denne besked. Foto: Forbrugerrådet Tænk


Brabrand-kvinder styrer mod toppen efter sikker 5-0-sejr - Vores Brabrand\nHer er du: Forside / Brabrand / Brabrand-kvinder styrer mod toppen efter sikker 5-0-sejr\nBrabrand-kvinder styrer mod toppen efter sikker 5-0-sejr\n29. august 2021 by Peter From Jacobsen\nTrods en lidt smal trup står Brabrands bedste kvindelige fodboldspillere sammen og styrer i øjeblikket mod toppen af landets tredjebedste række, kvindeserien. Her jubler de over kampens femte scoring. Foto: Henrik Andersen.\nBrabrands fodboldkvinder er på bare ét år rykket fra serie 1 op i landets tredjehøjeste række – men de har mod på meget mere. Søndag tog de endnu et skridt mod toppen af rækken med en 5-0-sejr hjemme over Fredericia KFUM. I Thisted tabte Brabrands herrer i 2. division til gengæld 1-4.\nEn dag på kontoret. Ikke noget særligt. Sådan havde Brabrand-spillerne det efter søndagens hjemmekamp, hvor de netop havde uddelt tæv til gæsterne fra Fredericia. 5-0 blev det.\n”Det var faktisk ikke nogen specielt god kamp fra vores side. Det er svært ikke at falde ned i modstandernes tempo, når vi i onsdags spillede en intens pokalkamp i et betydeligt højere tempo,” sagde Brabrands træner, Hans-Martin Lauesen efter sejren.\nI onsdags var farten en del højere, da holdet mødte Varde i pokalturneringen. Varde spiller til daglig i 1. division – den række Brabrand-spillerne drømmer om at rykke op i. Kampen blev tabt 1-2, men først efter forlænget spilletid. Brabrand fik i kampen vist, at holdet sandsynligvis vil kunne klare sig fint i rækken.\nMen lige nu gælder det kvindeserien, hvor holdet åbnede sæsonen med et nederlag, men siden har vundet tre kampe i træk. Det har bragt Brabrand op i førerfeltet sammen med Tønder og Odense Q.\n”Vi har endnu ikke mødt de to andre tophold, men pigerne er, hvor de skal være,” siger Brabrand-træneren.\n”Vi har gang i noget rigtig fint”\nI søndagens kamp sørgede Freja Vinther Nielsen, Maja Lykke Mikkelsen og Julie Terkelsen for en 3-0-føring ved halvleg, på trods af at Brabrand måtte undvære flere af holdets normalt faste spillere.\nOgså målvogter Pernille Rasmussen måtte sidde uden for med en skade, hun pådrog sig i kampen mod Varde. Men Nilo Nami fra serie 2-holdet var også i stand til at holde målet rent med mange fine indgreb.\nTrods en del fejl undervejs havde Brabrand godt styr på modstanderne. På sidelinjen ses til højre træner Hans-Martin Lauesen. Foto: Henrik Andersen\nI anden halvleg kunne Brabrand skifte flittigt ud og alligevel sætte rigeligt med fine angreb op til at øge føringen. Trine Marie Madsen og Caroline Hangaard sørgede for de to sidste mål i den komfortable 5-0-sejr.\n”Vi manglede nogle stykker i dag med liga-erfaring, men alle i truppen har fin kvalitet. Med 17 spillere i truppen er vi dog lige ”smalle” nok. Men pigerne har kigget hinanden i øjnene og sagt til hinanden, at de vil det her, og de er der hver gang. Det viser noget om pigernes indstilling. De kan mærke, at vi har gang i noget rigtig fint,” siger Hans-Martin Lausesen.\nPå torsdag d. 2. september venter endnu en hjemmekamp, hvor et af de to andre tophold, Højer/Tønder, kommer på besøg. Kampen spilles på Brabrand Stadion kl. 18.30.\n1-4: Brabrands herrer fanget i kontrafælden\nI Thisted kan de sikkert sagtens huske tilbage til april, hvor Brabrand i 2. division snuppede en 2-0-sejr på Sparekassen Thy Arena. Så søndag skulle der tages revanche. Og det lykkedes i dén grad.\nEfter en stor hovedstødschance til Martinus Mandal i det andet minut tog Thisteds Mikkel Agger fat. Allerede efter tre minutter scorede han til 1-0, mens Brabrand-spillerne så passivt til.\nOg godt fem minutter efter blev det endnu værre: Igen snuppede Thisted bolden efter tøvende spil af Brabrand på midten, og Mikkel Agger afsluttede den hurtige omstilling med at sparke bolden op i målhjørnet til 2-0.\nBrabrands anfører Michael K. Pedersen bragte Brabrand tilbage i kampen efter et kvarter, da han sparkede et frispark fra Mathias Bonde sikkert i nettet. Men Brabrands usikre spil fortsatte, og efter 21 minutter blev det 3-1 efter samme opskrift:\nBrabrand mistede bolden på midten, og Thisted satte en hurtig omstilling i gang. Igen var Mikkel Agger mand for at afslutte angrebet med et flot skud med ydersiden af foden.\nBrabrand manglede skarpheden\nDet langsomme Brabrand-spil fortsatte, og det kastede såmænd også Thisted-mål nummer fire af sig – efter præcis samme formel. For afvekslingens skyld var det denne gang Yao Dieudonne, der sparkede kontraen til 4-1 i nettet.\nBrabrand-spillerne fik snakket om tingene i pausen, og det blev ikke til flere mål til modstanderne i anden halvleg. Omvendt lykkedes det ikke for alvor Brabrand at komme tilbage i kampen.\nDet blev dog til flere gode muligheder. Under et Brabrand-pres midt i halvlegen fik både Michael Pedersen og Lasse Møberg gode skudmuligheder, men der manglede den sidste skarphed. Det samme var tilfældet få minutter efter, da Brabrand en sjælden gang spillede hurtigt op ad banen, og Mike Kaljo spillede Casper Lykke fri til skud.\nNæste lørdag, d. 4. september kl. 14.00, får Brabrand besøg af FA 2000 fra Frederiksberg. Men inden da venter der på onsdag d. 1. september kl. 17.30 Brabrand en ny stor opgave, når Vendsyssel fra NordicBet-ligaen kommer forbi til en kamp i pokalturneringens 2. runde.\nFiled Under: Brabrand, Sport Tagged With: Brabrand IF, Brabrand IF Fodbold, Brabrand Stadion, Fodbold, fpb, Hans-Martin Lauesen, kvindeserien


2 Indhold Forord ved udgivelsen 7 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder 9 Forskningshistorie omkring Indre Mission 13 Metode 17 Disposition 20 Kilder 29 2 Vækkelseskristendom og dansk kirkeliv frem til ca. 1960, en oversigt 32 3 Christian Bartholdys liv og gerning 39 Første hoveddel: Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv 49 4 Frelsesforståelse og nådemidler 51 4A: Begrebet vækkelse 52 Bartholdy om vækkelse 56 Vækkelsens sammenhæng med sociale, psykologiske og kirkelige forhold 64 4B: Omvendelse og dåb 67 Dåben 77 Dåbspraksis 81 4C: Forkyndelsen 86 Vækkende forkyndelse 87 Aktualitet via lovforkyndelsen 90 Sølling-sagen Forkyndelseskrise og vægt på vidnesbyrdet 97 4D: Bibelen 101 Erfaringsbegrundelse for Bibelens autoritet 102 Bibelen som Guds ord og menneskeord 108 Mod ensidigt fokus på Bibelens fejl 110 Fokus på budskabet 115 Præsteuddannelse, menighedsfakultet og røverkulen i Aarhus 119 Bibelbrug og bibeloversættelse 130 Skriftteologi og bibelautoritet i praksis 136 Bibelsyn og kvinder som præster 138\n3 Bibelsyn og eskatologi 169 Sjælens Udødelighed og P. G. Lindhardt-sagen om det evige liv 170 Mod Guds Rige-optimismen 173 Tidens tegn og falske profeter 176 Tusindårsriget 181 Jøder og staten Israel 184 4E: Helliggørelse og nadver 193 Nadveren Embedssynet 202 Præsteembedet 203 Præstens uafhængighed 207 Det almindelige præstedømme 212 Indremissionærerne 218 Bispeembedet 222 Biskopper som kirkens talsmænd og som åndelige ledere 227 Diakonembede og diakoni Kirkebegrebet: Danmark som et kristent land 238 Et kristent land med et kristent folk: Det gammellutherske samfundsideal 239 Danmark i lyset af det Gamle Testamentes samfundssyn 242 Den gudgivne danskhed, rigsfællesskabet 246 Kristentroens nødvendighed for kulturen, mod sekularisering 252 Kun vækkelse redder Danmark afslaget til Dansk Ungdomssamvirke 257 Mod apolitisk Indre Mission 263 Kamp for kristen folkeskole, Nordentoft-sagen 269 De ti bud og Guds lov i dansk offentlighed 278 Forsvarssag og modstandsbevægelse 289 Fra Ravnkilde til nyt embede i Haslev 302 Ja til dødsstraf 306 Demokrati og politiske partier 309 Socialt syn 313 Socialdemokratiet 320 Nej til særligt kristeligt parti 324 Nazisme, fascisme og kommunisme 327 Om velfærdsstat og totalitære træk i demokratierne 336\n4 7 Kirkebegrebet: Folkekirke og vækkelseskristendom 338 Skellet i folkekirken de sande troendes fællesskab 341 Kritik af folkekirkens tilstand (kirketugt) Vækkelseskristendom gav relativ dogmatisk tolerance 353 Kirkeligt Forbund af Ikke luthersk-konfessionel eller norsk linje 364 Luthersk Missionsforening Vækkelseskristendom gav vilje til kirkeligt samar bejde 375 Københavns Kirkefond 376 Fjerde retning / den engelske retning 379 Bartholdy og det karismatiske 387 Oxford-gruppebevægelsen 391 Moralsk Oprustning 402 Det kirkelige samarbejdes mulighed: Dansk Bibelskole 404 Det kirkelige samarbejdes grænser: Kristeligt Dagblad 415 Ydre Mission Vækkelseskristendom gav økumenisk indstilling 431 Enhedstanke og økumeni 431 Tværkirkeligt samarbejde og sektbegreb 441 Den romersk-katolske kirke Vækkelseskristendom gav åbenhed over for nye arbejdsformer 451 Bartholdys historiebrug 451 Bartholdy over for traditionalisterne 461 KFUM & KFUK 469 Indre Missions skoler 473 Salmebogssagen 476 Inspiration fra USA? Bartholdys afstand til retninger uden vækkelseskristendom 484 Den teologiske vending i 1920 erne 485 Bartholdy og barthianismen 491 Kampen om den rette Luther og den rette lutherske lære 494 Tidehverv og kirkelige barthianere 501 Den nye kirkelighed 506 Ny liturgisk højkirkelighed 519 Grundtvigianere Vækkelseskristendom betød ringe interesse for kirkeudvikling 538 Mere fri folkekirke 538\n5 Kirkelig samling under besættelsen 544 En bekendelsesfront efter 1945? 549 Liturgi og ritualer 551 Anden hoveddel: Christian Bartholdys holdninger i relief Vilhelms Becks sakramentale kirkesyn Frederik Zeuthens konservativt-pietistiske kirkesyn 561 Frelsesforståelse og nådemidler 561 Embedssyn 567 Kirkebegrebet 573 Kirkepolitik 579 Forholdet til andet kirkeligt arbejde Henry Ussings erfaringsteologiske menighedssyn 593 Frelsesforståelse og nådemidler 594 Kirkens genrejsning ved de sandt troende 600 Embedssyn 606 Kirkepolitik 610 Kirkeligt samarbejde med andre Bartholdy i lyset af Indre Missions traditioner Epilog: Bartholdy i dansk kirkeliv USA s kirkeliv ca Sammenfatninger og perspektiver 654 Litteratur 658 Bøger 658 Kirkelige tidsskrifter, årbøger og dagblade, gennemgåede for årene Andre benyttede tidsskrifter og aviser 694 Arkivmaterialer 695 Nogle biografiske oplysninger om centrale personer i første hoveddel 696 Navneliste 706\n6 Forord ved udgivelsen På Aarhus Universitet i 1970 erne var der en række inspirerende lærerkræfter på Institut for Kirkehistorie. Det faldt sådan, at Jacob Leth Balling, Thorkild Lyby, Frands Ole Overgaard og Anders Pontoppidan Thyssen blev mine lærere i faget. Professor Balling kunne fylde tavlen med kirkehistoriske fakta ud fra sit suveræne overblik, og endda tiltale en 19-årig studerende med De. Det havde jeg aldrig oplevet før. Det er heller ikke sket ofte siden. De nævnte lærere og flere til - underviste og vejledte på en måde, så kirkehistorie lige siden har været min favoritdisciplin. I deltog jeg i et projekt med indsamling af arkivmaterialer om Indre Missions historie under Statens Humanistiske Forskningsråd. I den forbindelse stødte jeg i Indre Missions arkiv i Fredericia på nogle sorte kasser, der viste sig at indeholde Christians Bartholdys omfattende brevsamling fra dennes formandstid. Jeg troede ellers, ud fra oplysninger i hans erindringer, at dette materiale var destrueret. Det var det altså ikke alligevel. Tanken om at bruge dette spændende materiale til egen forskning lå siden i baghovedet. Efter 10 år som sognepræst fik jeg bevilget tre måneders studieorlov af kirkeministeriet, og samtidigt blev jeg af det teologiske fakultet ved Aarhus Universitet bevilget en friplads som ph.d.-studerende. Tilsammen gav det mulighed for at komme i gang med et forskningsprojekt i præstegården. Projektet greb om sig, fordi materialet fra 1900-tallet kun kunne vurderes rettelig på basis af et grundigt kendskab til Indre Missions forhold i 1800-tallet. Min ph.d.-vejleder Thorkild Lyby og forskeruddannelsesudvalget ved det Teologiske Fakultet foreslog derfor, at jeg først skrev om Vilhelm Beck og hans tid som ph.d.-afhandling, for senere at beskrive Christian Bartholdys æra som doktorafhandling. Projektet ændrede også karakter undervejs ved ikke at blive ved med at være præstegårdsteologi, idet jeg blev ansat på Menighedsfakultetet. Bestyrelse og kolleger på Menighedsfakultetet takker jeg for frie arbejdsforhold og et godt samarbejde. Andre spændende opgaver endte med at trække arbejdet i langdrag, men her ved vejs ende takker jeg Morten Ettrup Larsen, Søren Stidsen og Hans-Henrik Nielsen for hjælp med korrekturlæsningen. For samspil\n7 8 Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv og kærlighed gennem mange år takker jeg min kone, Bodil. For endnu flere års fulde opbakning takker jeg mine forældre, Ella Larsen og Folmer Larsen (død 1996). Deres hjem på bakketoppen i Voldum var præget af glæde over Guds gode gaver og i det hele taget af mange af Indre Missions bedste sider. Aarhus, november Kurt E. Larsen\n8 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder Denne teologiske afhandling står inden for en dansk kirkehistorisk forskningstradition og omhandler Indre Mission, der inden for folkekirken var blandt de største kirkelige retninger og dermed er én af de vigtigste religiøse bevægelser i Danmark. 1 Tal fra menighedsrådsvalg viste, at Indre Mission blandt de, der brugte deres stemmeret, var den talmæssigt stærkeste af de gamle kirkelige retninger: I 1931 sluttede 43% af landets menighedsrådsmedlemmer sig til Indre Mission, mens det kun gjaldt 20% af menighedsrådsmedlemmerne i Til valget til det i henhold til lov af 7. marts 1928 nedsatte Udvalg om Forholdet mellem Staten og Folkekirken, herefter kaldet det kirkepolitiske udvalg ( ), fik Indre Mission 33% 1 At sætte tal på Indre Mission som bevægelse er en vanskelig opgave, som kun få i tidens løb har vovet at give bud på. Journalisten Paul Hammerich skrev i forbindelse med sin angivelse af, at 15% var positive for Moralsk Oprustning, at dette var et tal, som Indre Mission knap nok kunne stikke, Hammerich 1977:503. Han må altså have anslået Indre Mission til at nyde opbakning af omtrent 15% af den danske befolkning i 1950 erne og det ville svare til ca Kirkehistorikeren A. Pontoppidan Thyssen anslog ud fra oplagstal på Indre Missions blade, at der var venner af Indre Mision i 1901, Thyssen 1991b:298. Kirkehistorikeren Frands Ole Overgaard anslog, at IM havde tilslutning fra omkring efter 1. verdenskrig, Overgaard 2001:297. Kvindeforskeren Hilda Rømer Christensen anslog, at Indre Mission med en kontaktflade på mennesker i 1920 var den største massebevægelse i Danmark på det tidspunkt, Christensen 1995:9f.36. Se også Møller 2005:113f. Larsen 2011: I menighedsrådene på Kolding-egnen var 38% tilknyttet Indre Mission i 1926, og i 1965 var det 43%, Iversen og Thyssen 1986:26. Ved menighedsrådsvalget i 1930 hørte 43% af medlemmerne til gruppen nærmest Indre Mission, 32% var nærmest grundtvigske, Kirkelig Haandbog 1931:24. I perioden fra 1930 til 1960 var der generelt en kraftig tilbagegang for de kirkelige retningers lister i landets menighedsråd. I 1984 opgav 16% af menighedsrådsmedlemmerne at være tilknyttet Indre Mission, i Odense, Aalborg og Aarhus stifter tilsammen dog 23%, Iversen og Thyssen 1986:306f.\n9 10 Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv af stemmerne. 3 Ved bispevalgene i mellemkrigstiden fik Indre Missions kandidater over halvdelen af stemmerne, takket være et samarbejde med Kirkeligt Centrum. 4 Perioden ca var den periode, hvor Indre Mission kulminerede i udbredelse og oplevede begyndende tilbagegang. 5 I perioden ca blev Indre Missions betydning for det danske folks opfattelse af kristendommen fremhævet af udenforstående kirkelige iagttagere. En grundtvigsk iagttager kaldte i 1942 Indre Mission for moderetningen i dansk kirkeliv. 6 En grundtvigsk iagttager tilskrev Indre Missions formand stor betydning: Det er nu engang ikke ligegyldigt, hvem der sidder som Indre Missions formand. Han sidder inde med en indflydelse, som ingen af de 8 bisper kan hamle op med. 7 Fra Kirkeligt Centrum fremhævede biskop C.I. Scharling i 1942 Indre Missions betydning: Indre Mission har haft en uberegnelig Betydning for Vækkelsen af et personligt Kristenliv inden for Folkekirken; den har som ingen anden kirkelig Retning sat Lægfolket i aktiv Virksomhed; og et stort Kærlighedsarbejde til Redning af hjælpeløse og fortabte Mennesker og til Hjælp for de nødstedte og lidende er udgaaet fra den. 8 Ifølge Indre Missions kritikere i Tidehverv i 1933 sad Indre Mission på magten i den danske kirke: For hvem vil benægte, at den for Tiden sidder paa saa godt som alt det Flæsk, der er tilbage i den danske Kirke?. 9 I Tidehverv så man derfor et behov for opgør med Indre Mission, netop fordi denne bevægelse spillede så stor en rolle i folks bevidsthed om kristendommen: Vist bliver man hurtigt led og ked af at sige Bartholdyerne imod, men på den anden side indtager de en sådan plads i folks bevidsthed, at også det må gøres Jeg møder gang på gang i sognet, at man har den opfattelse, at Indre Mission er kirken. 10 Holdbarheden af disse udsagn skal ikke diskuteres her, idet de blot tjener som illustration af den plads, Indre Mission efter nogle samtidige 3 Gjesing-Pedersen 1949:140ff. Liv og Lys 1928: Thyssen 1980: Da Indre Mission aldrig har haft medlemmer, må der måles på andre parametre: Antallet af børn i Indre Missions søndagsskoler kulminerede i 1955, abonnenttallet på Indre Missions Tidende i 1945, Larsen 1986:38f.143f. 6 Kristeligt Dagblad 1/ Se også Menighedsbladet 1949: Dansk Kirketidende 1959: Kirkeligt Centrum 1942:35. 9 Tidehverv 1933: Tidehverv 1956:3.\n10 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder 11 iagttageres øjne fyldte. En historiker skrev i 1985: i visse egne af landet kom Indre Mission til at præge åndslivet mere end vi ofte gør os klart bl.a. fordi kilderne til Indre Mission er så meget dårligere end til f.eks. Grundtvigianismen. 11 Siden er der dog fremdraget nye kilder om Indre Mission. Inden der gives et overblik over forskningssituationen, må begrebet Indre Mission dog defineres. Begrebet Indre Mission kan dække over en forening, Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark, stiftet Begrebet kan også dække en gruppe mennesker, der lokalt fandt sammen i et fællesskab, kaldet Indre Missions samfund. Dette fællesskab kunne være ganske uorganiseret, men havde det et missionshus, var dette som regel tilskødet Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark som ejendom. Der skulle i et sådant missionshus være en bestyrelse, der var godkendt af Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark, der dermed havde mulighed for at udøve læremæssig kontrol med aktiviteterne i huset. I praksis handlede det om at hindre ikke-lutherske prædikanter i at få adgang til at prædike i disse missionshuse. 12 Hvis bestyrelsen for Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark (herefter kaldet hovedbestyrelsen) ville, kunne de også trække godkendelsen til at tale i missionshusene bort fra en folkekirkelig organisation, hvilket økonomisk kunne være en katastrofe for en organisation, hvis eksistensgrundlag var at foretage indsamlinger og rekruttere medarbejdere eller elever i Indre Missions missionshuse. Betegnelsen Indre Mission kan desuden betegne en bevægelse. En række institutioner og foreninger arbejdede med samme grundlæggende mål som Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark og var udsprunget af denne eller af et eller flere Indre Missions samfund, fx KFUM & KFUK og søndagsskolerne, Indenlandsk Sømandsmission, en række højskoler og børnehjem. Her havde Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark måske ret til at vælge én eller flere af bestyrelsesmedlemmerne, men i øvrigt arbejdede disse institutioner og foreninger selvstændigt men hørte alligevel med til bevægelsen. Endelig kan begrebet Indre Mission bruges om en kirkelig retning. Så tænkes der på alle de præster og lægfolk, der uanset organisatorisk tilknytning identificerede sig med foreningens formål: På evangelisk-luthersk grund at virke til troslivets vækkelse og til de troendes sammen- 11 Knud Knudsen i Årbog for arbejderbevægelsens historie 1985: Om missionshusene, se Larsen 2005.\n11 12 Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv slutning i de helliges samfund. 13 Christian Bartholdy har som nyvalgt formand i 1934 skildret organisationen i Indre Mission (I.M.) sådan: I.M. har mange Venner blandt Præster, men de er jo ikke bundet længere end de selv vil. De kan tage Afstand fra Punkter i Indre Missionærernes Forkyndelse, de kan kritisere Bestyrelsen osv. Saadan har jeg jo selv staaet i mange Aar. Noget andet er det saa, naar man er blevet medansvarlig. Saa har man Medansvar for Bestyrelsens Beslutninger og for Indre Missionærernes Arbejde og for Missionshusene og Hotellerne og Indre Missionstidende. Men mere maa de ikke hænge mig op for. Indre Mission som et Arbejde har jeg Ansvar for, men ikke I.M. som en retning eller et Parti. 14 Sondringen mellem Indre Mission som landsforening, lokalt fællesskab, bevægelse eller retning var for den dansk offentlighed sjældent interessant. Man brugte begrebet Indre Mission i bred almindelighed. Sådan var det som regel også inden for bevægelsen selv. 15 Når Bartholdy kaldtes formand for indre mission, var han det kun for Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark. Den begrænsede formelle indflydelse betød ikke, at hans og hovedbestyrelsens ord ikke 13 Lovene, se Holt 1961:467. Om de organisatoriske forhold i Indre Mission, se Holt 1940:14. Christensen 1995:81.112f. Larsen 2011:15ff. Hvert år bragte foreningen i sit blad, Indre Missions Tidende, en oversigt over arbejdet. Afgrænsningen kunne give problemer: I årsberetningen for 1935 havde man taget fx Sudanmissionen, Blå Kors og Dansk Kirke i Udlandet med. Det sidstnævnte blev der protesteret over fra anden side i folkekirken, og Bartholdy forsvarede det med, at der kun med omtalen var udtrykt, at DKUs sekretær var godkendt til at tale i missionshusene. Indre Missions Tidende 1936:245. Efter nye grundtvigske protester over, at Indre Mission med omtalen havde taget patent på Dansk Kirke i Udlandet (Menighedsbladet 1937:281), skrev DKUs formand, biskop Johs. Gøtzsche, der selv var tæt knyttet til Indre Mission: Jeg gaar ud fra, at De tager Affære. Jeg vil da meget nødigt til at tage Afstand fra Indre Mission, selvom det kun er en formel Afstandtagen, brev til Christian Bartholdy 22/ Brev til pastor L. B. Fog, Dianalund, 11/ Tidligere havde J. Gøtzsche skrevet, at DKU var det mest samlende i dansk kirkeliv, Menighedsraadenes Blad 1935:157. Bartholdys forklaring, Indre Missions Tidende 1938:224. I 1959 sondres der i årsberetningen mellem Indre Missions missionærer og Indre Missions børnehjem på den ene side, og virksomheder, skoler og redningsarbejde i tilknytning til Indre Mission på den anden side, Indre Missions Tidende 1959:\n12 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder 13 kunne have stor vægt i hele bevægelsen/ retningen. Når det gjaldt kirkepolitik stod Indre Mission oftest samlet, så de ved menighedsrådsvalg og bispevalg udgjorde en afgrænset kirkelig retning. For så vidt formanden for Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark nød tillid i bevægelsen, kunne hans ord have stor vægt. Alene i kraft af denne indflydelse og virkningshistorie er det kirkehistorisk relevant at beskæftige sig med de ledende skikkelser i Indre Mission. Forskningshistorie omkring Indre Mission Indre Mission er i de sidste årtier blevet gjort til genstand for forskning fra forskellige faglige vinkler. 16 Om Indre Mission i lokalområder har en række detaljerede lokalhistoriske studier har kastet nyt lys. 17 Her skal særligt fremhæves Henning Ringgaard Lauridsens arbejder om Indre Mission i Nordvestjylland og resultaterne af Stationsbyprojektet (Lauridsen ). Anne-Lise Schou har skrevet om Sønder Bjert og igennem Kattegat-Skagerrak projektet kastet nyt lys over Indre Missions lokale forhold i Vendsyssel (Schou 1987.Bengaard 1989). Sidsel Eriksen har i sin forskning om afholdsbevægelsen foretaget grundige lokale studier i det kirkelige liv i Grindsted (Eriksen 1996). Verner Bruhn om Esbjerg (Bruhn 1987). Anders Pontoppidan Thyssen har i sit store arbejde om Haderslev stift også stof om Indre Mission i den landsdel (Thyssen ). Der er også meget stof om Sønderjyllands særlige forhold hos Høst Blandt en del populære, men nyttige fremstillinger af Indre Missions lokale arbejde, skal fremhæves H. E. Olsens beskrivelse af liv og aktiviteter i Indre Mission i Viborg (Olsen 1969). I Indre Mission som bevægelse har der af etnologer og historikere været forsket en del siden ca i forbindelse med bredere studier af de folkelige bevægelser og foreninger. 18 Af vigtighed for studiet af Indre Mission skal især nævnes studierne af Holger Knudsen (Knudsen 1984), Margareta Balle-Petersen (Balle-Petersen ) og Vagn Wåhlin (Wåhlin 1987). En række tematiske studier har kastet nyt lys over forskellige aspekter ved bevægelsen. Om kvinderne i Indre Mis- 16 Se forskningsoversigt frem til 1984 hos Larsen Se omfattende nyere forskningsoversigt hos Lykke Se oversigt i Larsen Se Møller 2005:37.\n13 14 Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv sion som bevægelse har Anne-Lise Schou (1987), Hanne Rimmen Nielsen (Nielsen 1990) og Hilda Rømer Christensen skrevet (Christensen 1995). Oversigter over bevægelsens forhold til politik og samfundsforhold i mellemkrigstiden er skrevet af A. Pontoppidan Thyssen (Thyssen 1991) og Jens Holger Schjørring (Schjørring 1976d). Erik Thostrup Jacobsen har skrevet om kirken og de samfundsmæssige forhold under besættelsen, og berører herunder også Indre Mission. (Jacobsen 1991). Forholdet mellem afholdsbevægelse og Indre Mission er på forskellige måder belyst af Sidsel Eriksen (Eriksen ). Indre Missions sociale engagement og dets forhold til socialt arbejde i almindelighed er beskrevet af Liselotte Malmgart (Malmgart 1997b.2002), Karin Lützen (Lützen 1998) og P. Bundesen (1991) og også berørt i Bruhn (1987) og Larsen ( ). Om Indre Missions skoler har Vagn Wåhlin redigeret og udgivet et stort værk (Wåhlin 1990). Om arbejdet blandt børn og unge i søndagsskoler og KFUM & KFUK er der skrevet mest grundig hos Hilda Rømer Christensen (Christensen ). Studier af Ehlers (1999) og Olesen (1997) rummer også meget stof om KFUM & KFUK. Et festskrift fra 1983 fortæller om søndagsskolerne (Jensmark 1983). Om historien om Indre Mission som forening i tiden efter 1. verdenskrig findes der ikke meget i Paul Holts store jubilæumsbog fra 1961ff. Der findes en oversigt af A. Pontoppidan Thyssen over mellemkrigstiden (Thyssen 1980) og en oversigt af Frands Ole Overgaard over tiden efter 1945 (Overgaard 2001). Denne afhandlings forfatter har skrevet jubilæumsbøger med oversigter over Indre Missions historie, herunder også om tiden (Larsen ). A. Pontoppidan Thyssens ord fra 1980: Indre Missions historie i mellemkrigstiden er ikke skrevet, 20 står dog stadig ved magt, ligesom Frands Ole Overgaards ord fra 2001: Væsentlige sider af IM s og gr. nyeste historie er stadig uudforsket. 21 Om Indre Missions vigtigste skikkelse i 1900-tallet, Christian Bartholdy, findes der ingen samlede studier. Der findes et utrykt forelæsningsmanuskript, hvor professor Leif Grane giver en analyse af aspekter af Bartholdys forkyndelse i postillen Himmerlandsprædikener (Grane u.år). To teologiske studenter har arbejdet med dele af hans forfatterskab. Krista Rosenlund Larsen gav derudfra et overblik over nogle vigtige problem- 19 Se oversigt over forskningen i Indre Mission som bevægelse hos Christensen 1995: Thyssen 1980: Overgaard 2001:296.\n14 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder 15 stillinger i Bartholdys liv (Larsen 1994), og Cecilie Vestergaard Raabergs speciale rummer en analyse af Bartholdys samfundssyn under besættelsestiden (Raaberg 2006). Om Indre Mission som kirkelig retning indgår der i begrænset omfang stof i de almindelige kirkehistoriske fremstillinger (Lindhardt Lausten 2004). Denne afhandlings forfatter har i en bog fremlagt studier over dansk kirkeliv, herunder også Indre Mission en bog, der kan ses som et forstudie til denne afhandling (Larsen 2007). Større kirkehistoriske studier om andre emner kan også indeholde elementer, der berører Indre Mission. Jens Holger Schjørring har bidraget med mange teologihistoriske arbejder (Schjørring 1976a.1976.b ). Martin Schwarz Lausten har udgivet en lang række studier i forholdet mellem kristne og jøder (Lausten 2007). Hans Raun Iversen har i mange arbejder om dansk kirkeliv fremlagt materialer, der også berører Indre Mission og andre vækkelsesbevægelser (Iversen ). Vigtige forskningsmæssige skridt er taget af dr.theol. Elith Olesen. Hans grundige studier bringer meget stof om såvel Indre Mission som forening som om det teologiske indhold i retningen, ligesom han som den første har sat bevægelsen ind i en bredere international sammenhæng. En lang række studier i Indre Missions og tilgrænsende bevægelsers historie har han lagt frem siden 1950 erne (Olesen a), kulminerende med disputatsen om engelsk-amerikansk indflydelse på dansk kirkeliv omkring 1900 (Olesen 1996) og bogen om Olfert Ricard, KFUM og den kristelige studenterbevægelse (Olesen 1997). Dermed har Olesen ført dansk vækkelsesforskning et stort skridt fremad for perioden frem til ca For tiden derefter er der, hvad angår både Indre Mission som forening og det teologiske indhold hos ledende skikkelser i Indre Missionen, behov for flere studier. Undertegnede udarbejdede i årene en ph.d.-afhandling om Vilhelm Beck, kirken og den indre mission et studie i forholdet mellem folkekirke og vækkelsesbevægelse i Danmark Der var tale om en teologisk undersøgelse af Becks forkyndelse og kirkelige holdninger. Det blev heri fremlagt, hvordan Vilhelm Beck forholdt sig til følgende områder af teologisk og kirkelig art: Nådemidler og frelsesforståelse, embedssyn, kirkebegrebet, praktisk kirkepolitik og forholdet til andet kirkeligt arbejde. En sådan personal tilgang har både svagheder og styrker. Svagheden ligger bl.a. i repræsentativiteten: Man kan ikke\n15 16 Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv slutte fra personen Becks engagement i Indre Mission til, at hans holdninger også var repræsentative for Indre Mission som retning, bevægelse end ikke som forening. De teologiske og kirkelige grundholdninger i Indre Mission, der alt overvejende var et praktisk lægmandsarbejde, er det ikke muligt for den kirkehistoriske forskning i dag at fastslå. Indre Mission var en bevægelse, der levede af det mundtlige ord, og kun lidt skriftligt materiale er bevaret herom. Der var ikke i Indre Mission tradition for akademisk arbejde eller principielle debatter. Styrken i den anvendte metode var derfor, at Becks centrale placering i datidens Indre Mission gør et præcist kendskab til hans teologi og holdninger til et nødvendigt grundlag for at forstå, hvordan præster og lægfolk inden for hans bevægelser er blevet påvirket af deres formand. Tilsvarende betød Becks dominerende rolle, at hans holdninger formede udenforståendes opfattelse af Indre Mission. Det var derfor en forskningsmæssigt vigtig opgave at undersøge, hvad Beck stod for. Nærværende afhandling skal ses som en videreførelse af denne forskning, idet den samme metode anvendes inden for den samme kirkelige retning men for en anden person og nogle årtier senere. I perioden ca havde Indre Mission igen en lederskikkelse, der udadtil tegnede billedet. Christian Bartholdy var bestyrelsesmedlem i Kirkelig Forening for den Indre Mission i Danmark og formand Christian Bartholdy var i dansk offentlighed en mere kendt person end nogen af Indre Missions ledere siden Vilhelm Beck. Hovedtalsmanden for Indre Missions vækkelsesteologi har været den mangeårige formand, Chr. Bartholdy, skrev teologen Jørgen K. Bukdahl så sent som i I 1941 blev der i en kirkelig oversigt brugt udtrykket fra Ansgars til Chr. Bartholdys Tid, 23 og selvom en grundtvigsk anmelder ikke var helt overbevist om at vor Tid kan kaldes Bartholdys Tid, 24 så gav det et indtryk af, at nogle opfattede Bartholdy som en central skikkelse i sin tid. Christian Bartholdys artikler, prædikener og bøger er så omfangsrige, at det giver basis for at foretage en teologisk undersøgelse på linje med undersøgelsen af Vilhelm Becks holdninger. Dertil kommer, at Bartholdy fra sin formandstid førte en omfattende brevveksling, der giver et indblik i mange forhold bag kulisserne. Disse breve kaster ofte lys 22 Bukdahl 1980: Pastor Carl Weltzer i Dansk Kirkeliv 1941: Pastor Asger Højmark i Højskolebladet 1941:580.\n16 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder 17 over Bartholdys teologiske og kirkelige holdninger, og over de spændinger, der fandtes i foreningen, lokale samfund, bevægelsen og retningen. 25 Da ingen endnu har skrevet grundigt om Christian Bartholdy ud fra kildematerialet, bliver det muligt at bringe forskningen i nyere dansk kirkehistorie et skridt videre ved at analysere dette. Metode Afhandlingen er ikke noget teologihistorisk studie, selvom der indgår teologihistoriske elementer. I N. H. Søes biografisk anlagte bog: Dansk teologi siden 1900 (1965) beskrives over 50 danske teologer fra perioden, men Chr. Bartholdy er ikke en af dem. De tre gange han nævnes i bogen, er det i forbindelse med Indre Mission, KFUM & KFUK (hvis præsident han var ) og Københavns Kirkefond, (hvor han var bl.a. var næstformand for repræsentantskabet fra 1932). 26 Han var ingen undtagelse fra reglen om, at Indre Mission ikke havde noget at byde på fagteologisk. 27 Dansk Indre Mission havde ifølge vedtægterne som formand en præst, der ved at skulle varetage såvel præstegerning som foreningsopgaver blev belastet med betydelige arbejdsbyrder. Bartholdy var ikke uinteresseret i nyere teologiske strømninger, men skrev ikke materiale, der kan danne basis for en teologihistorisk indplacering. Han var primært sognepræst og leder af en forening. De input han fik i sin hverdag og de problematikker han mødte i de kirkelige organisationer vejede sandsynligvis tungere, end hvad han læste i tyske og amerikanske bøger. Indflydelsen fra fagteologer var i øvrigt også i høj grad indirekte, nemlig i form af de reaktioner, referater, anmeldelser og debatter, som disse affødte i hans eget kirkelige miljø. Afhandlingen er heller ikke noget biografisk studie af personen Christian Bartholdy, selvom biografisk stof undertiden inddrages. Det er ikke hans temperament eller manglende højde, der er interessant. Den slags detaljer skønnes ikke nødvendige for at forklare historiske processer af væsentlig relevans. 28 At skrive en biografi ville også vanskeliggøres af kildematerialets karakter. Christian Bartholdy destruerede 25 Om højrefløj og gammel linje, Overgaard 2001: Søe 1965: Schjørring 1980:15. Reeh, T. 2012:170. Jørgen K. Bukdahl kaldte i 1968 Indre Mission og liberalteologien kraftige i kirkelivet, men hensygnende i den teologiske overvejelses verden, i Bukdahl 1980: Bonde 2001:21.\n17 18 Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv store dele af sit arkiv, og der foreligger næsten ingen kilder til Bartholdys liv og holdninger, førend han som 40-årig indtrådte i Indre Missions hovedbestyrelse. Afhandlingen handler om Bartholdy i dansk kirkeliv. Derfor skal Christian Bartholdy forstås både udefra (sådan som han blev betragtet af andre i kirkelivet) og indefra, idet sammenhængen i hans egen tænkning og praksis analyseres. Derved bliver der tale om en dialektisk biografisk metode, hvor Bartholdy forstås i samspillet med sine kirkelige sammenhænge, samtidigt med at hans egne holdninger søges forstået i deres egen indre sammenhæng. Som præst i den danske folkekirke og som formand for Indre Mission og andre kirkelige foreninger var der visse faste rammer, han ikke kunne overskride, men inden for disse rammer var der også et råderum for personlige holdninger. Derfor er det naturligt, at en afhandling om Christian Bartholdy både handler om hans kristendomsforståelse og om dansk kirkeliv. 29 For at forstå Bartholdy må man forstå kirkelivet i samtiden bredt, dvs. både lokalt og nationalt, både i folkekirken som organisation og i de frie kirkelige organisationer, både hos teologer og lægfolk, både i Danmark og til dels også internationalt. Hans teologiske og dogmatiske grundsyn træder frem, både gennem det han skrev, offentligt og privat, og gennem hans handlinger og beslutninger. Derfor er der i afhandlingen både meget om hans kristendomsforståelse og om praktiske forhold i dansk kirkeliv. Der tegnes for de enkelte punkter en oversigt ud fra den kirkelige presse, og om muligt sekundærlitteratur, med henblik på at kunne forstå Bartholdys holdninger i deres sammenhæng. I samspillet med dansk kirkeliv i øvrigt ses det, hvad han skrev om, og hvad han netop ikke skrev om. En sådan tilgang kaster også et vist lys over vækkelseskristendommens konsekvenser for kirkelivet. Afhandlingens fokus er netop vækkelseskristendom og kirkeliv. Ligesom i ph.d.-afhandlingen er der dermed andre teologiske spørgsmål, der helt eller delvist falder uden for interesseområdet, fx treenighedslære og overvejelser om Guds eksistens. Tilsvarende beskrives Bartholdys samfundssyn kun, for så vidt som dette har forbindelse med hans vækkelseskristendom og syn på dansk kirkeliv. Med dette fokus bliver det også muligt at finde vej gennem kildematerialets store omfang. Der findes meget store arkiver vedrørende Indre Mission som forening og de 29 Inspireret af Hans Bondes metodiske overvejelser i sin studie af Niels Bukh, Bonde 2001:21-45.\n18 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder 19 andre institutioner og foreninger i Indre Mission som bevægelse. Studier i andre emner inden for bevægelsen, såsom Indre Missions samfundssyn, kvindesynet og forholdet til afholdsbevægelsen er relevante forskningsområder, men falder uden for denne afhandling, der til gengæld skaber et vigtigt grundlag for sådanne studier, idet man må søge at forstå den indre kerne i bevægelsen for at kunne vurdere delemner og reaktionsmønstre på den rette måde. I denne afhandling er der altså ikke tale om foreningshistorie eller bevægelseshistorie, selvom der kastes lidt lys over Indre Mission som forening og bevægelse undervejs. Afhandlingen vil derimod påvise, hvordan Bartholdys kristendomsforståelse kan betegnes som vækkelseskristendom, idet begreberne vækkelse og omvendelse og arbejdet for dette var det centrale punkt i Bartholdys tænkning. Bartholdy var i sin samtid kendt for at lægge meget vægt på omvendelsesbegrebet, 30 og kirkehistorikeren A. Pontoppidan Thyssen skrev i 1980, at omvendelsen var og blev det faste punkt i Bartholdys i øvrigt noget springende tankegang. 31 Selve det faktum, at vækkelse/omvendelse var vigtigt for Bartholdy, er således ikke noget nyt. Det nye i denne afhandling er derimod, at hele hans kristendomsforståelse er gjort til genstand for en nøje undersøgelse, så den træder frem i sin egen indre struktur, uden at der systematiseres utilladeligt og uden at udjævne de indre spændinger. Desuden analyseres det, hvad hans teologiske grundholdninger betød for hans praktiske stillingtagen til tidens spørgsmål i perioden ca Som resultat heraf påvises det, hvor konsekvent Bartholdy tolkede hele sin teologi ud fra vækkelsesbegrebet. Det er denne afhandlings tese, at begrebet vækkelse var det styrende centrum i Christian Bartholdys tænkning. Vækkelse var det begreb, hvorudfra han forstod kirken i fortid, nutid og fremtid. Vækkelsesbegrebet prægede hans tale om dogmatiske og praktisk-teologiske emner, og det bestemte hans syn på andre kirkelige retninger og samarbejdet med disse. 30 Se Svend Lerfeldt i Dansk Kirkeliv 1949:29. En anmelder af Bartholdys erindringer fra 1958 fandt dem meget præget af omvendelsesbegrebet: Som man kunne vente, er der i bogen en stærk fremhævelse af omvendelsens betydning og Indre Mission har gjort det relative absolut, d.v.s. har gjort sit særstandpunkt til det enerådende grundsyn, Kirkeligt Centrum 1959: Thyssen 1980:201. Katolikken Peter Schindler skrev, at Bartholdy skød alt ind under omvendelsen, Magelund 1969:115.\n19 20 Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv Hovedvægten i den nyere forskning om Indre Mission ligger tidsmæssigt på 1800-tallet og starten af 1900-tallet, idet forskningen kun undtagelsesvist når helt frem til midten af 1900-tallet. Med denne afhandling føres forskningen således længere op mod nutiden, til den sidste del af den periode, hvor de folkelige bevægelser fra 1800-tallet var med til at forme dansk identitet. Og samtidigt den første del af den kolde krig. 32 Disposition Indledningen giver baggrundsstof: Kapitel 2 giver et kort overblik over vækkelseskristendom og kirkeliv i Danmark i perioden frem til Kapitel 3 giver et kort overblik over Christian Bartholdys livsforløb og virke i dansk kirkeliv. Selvom afhandlingen ikke er nogen biografi om Christian Bartholdy, er en skitse over de store træk i hans livsforløb nyttig. Første hoveddel (kapitlerne 4-13) beskriver Christian Bartholdys vækkelseskristendom, dens teologiske struktur og dens kirkelige konsekvenser. Den metode, der udvikledes gennem ph.d.-projektet, gennemføres her på et andet, et nyere og et væsentligt større materiale. Christian Bartholdys kirkesyn beskrives (kapitlerne 6 og 7), med dets forudsætninger i nådemiddelforståelse, frelsesforståelse og embedssyn (kapitlerne 4 og 5), med dets følger i praktisk kirkepolitik og i synet på andet kirkeligt arbejde (kapitlerne 8-13). Kapitel 4: Bartholdys teologi beskrives med udgangspunkt i hans syn 32 Perioden ca er også en særlig epoke i dansk historie. Kirkehistorikeren Frands Ole Overgaard har skrevet, at de danske kirkelige retninger bidrog kraftigt til den almindelige samfundsudvikling politisk, socialt, økonomisk og kulturelt. Det gjaldt navnlig til og med 1920 erne., Overgaard 2001:296. Fra 1929 begyndte socialstatens tid, Korsgaard I perioden ca gjorde arven fra 1800-tallet sig trods alt stadig gældende. Afhandlingen er således med til at kaste lys over afslutningen af den æra. Fra og med 1930 var der således efter hans opfattelse tale om noget nyt, og tilsvarende markerede 1950 erne ifølge H. P. Clausen afslutningen på den æra, der var begyndt i 19. århundrede. I løbet af 1950 erne begynder forudsætningerne for et opgør med traditionerne fra forrige århundrede at tegne sig., H. P. Clausen m.fl. 1973:15. Ifølge Haue varede det 19. århundrede til ca. 1960, Haue 2001:335.\n20 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder 21 på frelsen og nådemidlerne. Udgangspunktet tages i vækkelsesbegrebet, der for Christian Bartholdy var helt afgørende. Det enkelte menneske skulle gennem omvendelsens proces nå til et ret gudsforhold, og hvor den proces skete for flere på en gang, var der tale om vækkelse. Det var afgørende for kirkens fremtid, at der fortsat skete vækkelser, for de holdt kirken i live. Ydre forhold gjorde ham i efterkrigstiden pessimistisk med hensyn til kommende vækkelser, men umuligt var det ikke. Ud fra en dogmatisk analyse af Bartholdys prædikener og andre skrifter, beskrives det, hvordan Bartholdy forstod omvendelsesoplevelsen som en bodskamp og dermed en mærkbar proces, så hvert enkelt menneske vidste med sig selv, om han/ hun var omvendt eller ej. Dåben tjente i hans forkyndelse oftest som et motiv i kaldet til den nødvendige omvendelse, og Bartholdy havde svært ved i praksis at fastholde sit principielt sakramentale dåbssyn. Bartholdys forkyndelse sigtede på vækkelse, og han tog afstand fra en blot retlærende prædiken. Målrettethed mod vækkelse forudsatte, at forkyndelsen konfronterede den enkelte tilhører med lovens krav, hvorved loven blev central i Bartholdys forkyndelse. Bartholdy lagde speciel stor vægt på den troendes personlige vidnesbyrd, der udsprang af en personlig omvendelsesoplevelse og klargjorde det eksisterende skel mellem de virkeligt troende og de blot navnkristne. Bartholdy havde et erfaringsteologisk begrundet bibelsyn, hvor Bibelens budskab om omvendelse og tro var i centrum. Han var på den ene side åben for et historisk-kritisk arbejde med Bibelens tekst og tilblivelse, men på den anden side måtte det historisk-kritiske arbejde med Bibelen ikke føre til en ensidig interesse for Bibelens fejl i historiske spørgsmål, så lægfolket fik et påskud til ikke at høre Bibelens budskab. Dobbeltheden i bibelsynet fik ham til at gå ind for, at præsteuddannelse fortsat skulle foregå i form af en videnskabelig skoling ved universiteternes teologiske fakulteter, mens han samtidigt havde kritiske bemærkninger til dele af universitetsteologien. Ud fra Bibelen som autoritet afviste han kvinders adgang til præsteembede. Hans bibelsyn prægede hans syn på eskatologien, jøderne og staten Israel. Ud fra sit fokus på vækkelse og omvendelse spillede helliggørelsen en tilbagetrukket rolle for Bartholdy, og nadveren indgik primært som et led i hans vækkelsesforkyndelse, som et kald til omvendelse og bod. Kapitel 5: I dette kapitel redegøres der for Bartholdys syn på det for en indrekirkelig vækkelsesbevægelse vigtige spørgsmål om synet på folke-\n21 22 Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv kirkens embeder, lægfolkets rolle og forholdet mellem disse. Præsten, hans embede og især hans vækkende forkyndelse, var forudsat i Bartholdys kirkesyn, men han kritiserede den danske præstestand ganske stærkt. Kritikken gik sjældent på læreindholdet i præsternes forkyndelse, for Bartholdys vægt lå på, at en præst først og fremmest skulle have en personlig troserfaring, arbejde flittigt for menneskers omvendelse og holde sammen med den troende kreds i sognet. Ud fra det almindelige præstedømme skulle alle troende vidne, og der skulle i det kirkelige arbejde skaffes plads til lægfolkets vidnesbyrd. Bartholdy forsvarede lægfolkets selvstændighed, og indremissionærernes arbejde for vækkelse måtte ikke antastes i kirkelighedens navn. Bartholdy havde et positivt forhold til landets biskopper og ønskede, at de førte et håndfast tilsyn med præsterne, og også gerne, at biskopperne påtog sig rollen som kirkens talsmænd. Ud fra sin vækkelseskristendom ønskede Bartholdy mødearbejdet drevet af de bevidst troende og havde ingen særlig interesse i et bredt folkekirkeligt arbejde med basis i stifterne. Diakonembedet og diakonien spillede ingen særlig rolle, og hans individualistiske vækkelseskristendom førte til, at han primært formanede den enkelte til at drage sociale konsekvenser af troen. Kapitel 6 og 7 gennemgår Christian Bartholdys menighedsforståelse, der havde to poler: Dels Danmark som et kristent land, dels forkyndelsen til omvendelse og tro på det kristne budskab. Det var for vækkelsens skyld vigtigt at bevare Danmark som et kristent land, for vækkelsesarbejdet i Indre Mission forudsatte som grundlag en kristen kontekst at virke ud fra. Modsat var vækkelsesarbejdet i Indre Mission også nødvendigt for Danmark, for uden levende kristen tro og vækkelse kunne folk og land ikke have nogen fremtid. Om Danmark som kristent land handler kapitel 6, der påpeger hans vækkelseskristendoms følger for hans stillingtagen til samfundsspørgsmål. Bartholdys kontekst var danske landsogne i en æra, hvor kristendommen var dybt integreret i kulturen, og Bartholdy gik ud fra Danmark som et i det ydre kristent land. Han så på Danmark i et teologisk lys, svarende til Israels i det Gamle Testamente, og gik ud fra danskhed som noget gudgivent. Gudstro så han som nødvendigt for Danmark, og sekulariseringen skulle modarbejdes ved en kristen vækkelse for at bevare Danmark som et kristent land. Han havde ikke tiltro til politiske initiativer, der ikke byggede på kristen tro, og troende kristne måtte\n22 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder 23 derfor engagere sig politisk. Til Danmark som et kristent land hørte også et socialt ansvar, og hans sociale omsorg gjaldt særligt arbejderklassen, hvis sociale anliggender han forstod, og hvis organisering i arbejderbevægelsen han støttede. Hans sociale forståelse, kombineret med fraværet af alternative løsningsmuligheder, gjorde ham reelt til støtte for den skattefinansierede velfærdsstat, om end han frygtede dog, at denne kunne antage autoritære træk, som han ellers især frygtede ved kommunismen. Kapitel 7 beskriver derefter hans ønske om en omfattende folkekirke, inden for hvilken der skulle formidles et kald til omvendelse. Hermed sattes det afgørende skel mellem de sande troende og de blot navnkristne. Christian Bartholdy anså folkekirken for at være en gudvillet ordning, der skulle fortsætte for folkets og for vækkelsens skyld. Folkekirken var en kristen kirke i kraft af sine nådemidler, men inden for folkekirken var der et skel mellem sande troende og de kun navnkristne. Skellet betød, at der måtte sondres mellem den usynlige og den synlige kirke, og de to måtte hverken identificeres eller adskilles. For sande troende var det naturligt at finde sammen i arbejdende fællesskaber i hverdagen, og således opstod der samfund af troende kristne, og kirkelige aktiviteter ud over gudstjenesten burde drives af disse. Herved tjente de troende netop folkekirkens sag. Bartholdy talte for en kærlig og kritisk holdning til folkekirken, for skulle den løse sin opgave, måtte der opretholdes en indre kirketugt, så ydre forargelser blev undgået. Kapitel 8-13 beskriver hans vækkelseskristendoms konsekvenser for hans praktiske kirkepolitik og forholdet til andre kirkelige retninger. Kapitel 8: Bartholdy lagde ud fra sin vækkelseskristendom mere vægt på liv end på rettroenhed. Derfor var han også forholdsvis tilbageholdende med at kræve afskedigelse af afvigende præster, blot folkekirkens lutherske rammer ikke ændredes. Vækkelsessynet gav ham en anden kirkepolitisk stilling end den kirkepolitiske organisation, Kirkeligt Forbund af Hans manglende interesse for luthersk-konfessionel lære adskilte ham også fra den norske Indremisjon og dennes danske sympatisører. I forhold til Luthersk Missionsforening var han positiv over for samarbejde for vækkelse på lokalt plan, mens lagde afstand til denne forenings ortodokse bibelsyn. Kapitel 9 beskriver, hvordan Bartholdys vækkelsessyn gav ham et positivt forhold til andre, der inden for folkekirken arbejdede på vækkel-\n23 24 Christian Bartholdy, vækkelseskristendom og dansk kirkeliv seslinjen. Københavns Kirkefond, der var præget af Henry Ussings særlige vækkelsessyn, fik Bartholdy et nært forhold til. Den ældre engelskamerikanske vækkelses- og helliggørelsesbevægelse førte til en særlig fjerde retning/ den engelske retning i dansk kirkeliv. Til foreninger og initiativer inden for denne forholdt Bartholdy sig positivt, ligesom til den karismatiske arv herfra. I 1930 erne dukkede Oxford-gruppebevægelsen op i Danmark, til dels beslægtet med den engelsk-amerikanske vækkelses- og helliggørelsesbevægelse, og Bartholdy var da også overvejende positiv over for Oxford-gruppebevægelsen, ligesom han siden var det over for Moralsk Oprustning, som var vokset ud af Oxford-gruppebevægelsen. Ud fra Bartholdys ønske om samarbejde med andre vækkelseskredse gik han i forbindelse med en debat om Dansk Bibelskole ikke ind for at få skabt en egen Indre Missions bibelskole, men at Indre Mission skulle indgå i et samarbejde med andre vækkelseskredse. Det samme gjaldt Kristeligt Dagblad, hvor Bartholdy hverken ønskede en ren Indre Missions linje eller en bred folkekirkelig linje. Inden for Ydre Mission var han tilsvarende positiv over for alle missionsselskaber, der arbejdede på vækkelsens linje. Kapitel 10 redegør for, at Bartholdys vækkelseskristendom gjorde ham positiv over for kristne i andre kirketraditioner, den økumeniske bevægelse og Evangelisk Alliance. Et egentligt tværkirkeligt samarbejde mellem Indre Mission/ folkekirken og de ikke-lutherske danske frikirker var han dog imod på grund af de læremæssige forskelle med hensyn til dåben. Den romersk-katolske kirke og dens fromhed var han fascineret af, men fandt heller ikke et samarbejde med dette kirkesamfund aktuelt i Danmark. Kapitel 11 omhandler, hvordan Bartholdys vækkelseskristendom fører til et ønske om fornyelse i kirkens og især Indre Missions arbejdsformer. Bartholdys frygt for stivnethed gav sig udtryk i hans historiebrug, hvor vækkelseskristendommen blev beskrevet som en forandrende og fornyende kraft gennem kirkens historie. Bartholdy måtte forholde sig til traditionalister, der inden for Indre Missions retning ikke ønskede ændringer i arbejdsformer og potentielt kunne splitte bevægelsen. Bartholdy støttede som præsident for Fællesbestyrelsen for KFUM & KFUK i Danmark fornyelsen af arbejdsformer i ungdomsarbejdet. Indre Missions skolevirksomhed prioriterede han ud fra sit vækkelsessyn ikke højt. Bartholdy var ikke optaget af at få en ny salmebog i folkekirken, men da en sådan var undervejs, lagde han vægt på dens forståelighed for almin-\n24 1 Forskningshistorie, metode, disposition, kilder 25 delige brugere. I efterkrigstidens fokus på USA blev Bartholdy, der oprindeligt havde delt den udbredte anti-amerikanisme, mere principielt åben for indflydelse fra det stærke kirkeliv i USA. Kapitel 12 beskriver, hvordan Bartholdys lagde en sådan vægt på vækkelsesbegrebet, at det førte ham i modsætningsforhold til andre folkekirkelige retninger, der ikke delte hans vækkelseskristendom. Dansk teologi gennemgik en drastisk vending i objektiv retning i årene op til 1930, og Bartholdy balancerede i sin vurdering deraf. Som konservativ teolog tog han i udgangspunktet positivt imod nogle af den nye strømnings anliggender, men som fortaler for vækkelse var Bartholdy derimod afvisende, for så vidt den nye teologi ikke ville tale om omvendelse og troserfaring, skel og samling af de troende i samfund. Han forsvarede Indre Missions forkyndelse som værende luthersk og stod afvisende over for Tidehverv, og hans forhold til de kirkelige barthianere var præget af hans modstand mod disses vægtlægning på kirken. Kirketanken vandt frem i forskellige udformninger, og Bartholdy var overvejende kritisk indstillet, hvad enten der var tale om Kirkeligt Centrum, nykirkelighed, dynamiske kirkelighed, bred folkekirkelighed eller højkirkelighed. Han frygtede for det selvstændige lægmandsarbejde i vækkelsesbevægelserne og disses arbejde for menneskers omvendelse. Det ofte stærke modsætningsforhold til grundtvigianere på lokalt plan prægede Bartholdy, der med enkelte undtagelser forbandt grundtvigske kredse med verdslighed og modstand mod vækkelseskristendom, hvorfor der ikke var basis for samarbejde. Kapitel 13 påviser, hvordan Bartholdys vækkelseskristendom medførte en desinteresse i ydre kirkelige reformer. Han ønskede at bevare folkekirkeordningen, og engagerede sig ikke meget i arbejdet med folkekirkens styrelsesform. Under usikre ydre forhold var han åben for et kirkepolitisk samarbejde mellem de folkekirkelige retninger, mens det ellers var vækkelseskristendommens skel, der prægede hans kirketænkning mest. Ud fra kritik af konservative teologer, der talte imod vækkelseskristendommen, lå det ham heller ikke nært at arbejde for en samling af kirkens teologiske højrefløj. Ud fra sin vægtlægning på omvendelsen og de troendes fællesskab ønskede han at bevare folkekirkens daværende liturgier og ritualer, mens tanken om udvikling i positiv retning ikke kom inden for hans horisont.


Afbetaling Af MacBook Pro 14 - Tjek de gode anbefalinger. Klik her! \nFind mere vedrørende Afbetaling Af MacBook Pro 14 her\nMojn, og velkommen til denne internetside, lavet som følge af søgningen på søgeordene Afbetaling Af MacBook Pro 14. Vi ønsker, at du kan finde det, du leder efter vha. vores anbefalinger, som vi viser for dig, der muligvis er på udkig efter mere viden i henhold til Afbetaling Af MacBook Pro 14. Læs videre her, eller tryk direkte videre på vores anbefalede annonce-links, der forhåbentlig skulle lede dig videre til det, du søger.\nAfbetaling Af MacBook Pro 14 - FAQ\nFandt du ikke præcis det, du ledte efter ved hjælp af vores samarbejdspartnere, som vi til, og som skulle have en relation til Afbetaling Af MacBook Pro 14, så hjælper vi også med rådgivning herom. Du er velkommen til at hive fat i os gennem følgende kontakt-side. På bagrund af vores data bør det være nok at bruge vores anbefalede hyperlinks om Afbetaling Af MacBook Pro 14, men er det ikke tilfredsstillende, så tag kontakt. Vi læser som regel mails inden for få arbejdsdage.\nHvad er denne webside om Afbetaling Af MacBook Pro 14 så?\nDenne side er genereret ud fra søgeordet "Afbetaling Af MacBook Pro 14" med formodning om, at det er enten præcis dette ord eller højst sandsynligt et relateret sægeord, du har indtastet på en søgemaskine, f.eks. Google eller YouTube. Vi forsøger at bidrage til din søgeforspørgsel med relaterede hyperlinks, der for det meste vil være sponsoreret eller præfereret af websitets team.


Restaurant Haus Zauberflote, Offenburg - Restaurantanmeldelser - TripAdvisor\nRestauranter i nærheden af Restaurant Haus Zauberflote\nAktiviteter i nærheden af Restaurant Haus Zauberflote\nRestaurant Haus Zauberflote, Offenburg\nNr. 3 af 108 Restauranter i Offenburg\nSuper personale, super mad og super cool sted\nBesøgte dette sted på en forretningsrejse middag. De ansatte var meget hjælpsomt, fremragende engelsk og den mad var fantastisk. Alt er frisk tilberedt, så det tager lidt længere tid end normalt, men stemningen er god og maden er ventetiden værd. Jeg havde flank steak stegt...til perfektion, kolleger delte et kæmpe rib eye og var lige så tilfreds med det. De tjener gjorde mig en lækker bourbon cocktail til at hjælpe med min forkølelse. Tak for det virkede det en oplevelse. Kan varmt anbefale dette sted, jeg tror, at det måske har et andet navn nu. . . Haus Zauberflote.Mere\nDet er det bedste sted at spise god mad i byen. Fantastisk service og menu. De har et hotel og værelserne er meget rart. De har desuden cafe & bar. Alt på ét sted!\nFantastisk indretning. Meget velsmagende mad!\nFantastisk restaurant til både privat og forretningsmiddage. Vi tog dertil med 25 personer og havde en fantastisk tid. Betjeningen er hurtig. Personalet er meget venligt og let at tale engelsk.\nDejlig atmosfære for mad og cocktails\nVi spiste middag på Bombay da vi vil have noget anderledes i forhold til de mange traditionelle restauranter i området (og måske en cocktail efter middagen). Spisestuen er fantastisk med en lang bar og god stemning. Maden og servicen har altid været meget god, men...i den dyre ende af skalaen.Mere\nMaden er lækker, de har en fantastisk seje menu med mange valgmuligheder. Var meget imponeret over kvaliteten og smag. Kan varmt anbefales!!!\nGlædelig overraskelse i Offenburg\nJeg ville ikke forvente at finde sådan et dejligt sted og køkken i den dejlige, men små, Offenburg. Meget god atmosfære, god service og mad. Vil helt sikkert vende tilbage!\nFå hurtige svar fra personale og tidligere besøgende på Restaurant Haus Zauberflote.\nAdresse: Lindenplatz 12, 77652, Offenburg, Baden-Württemberg, Tyskland\nTelefonnummer: +49 781 9666696


Hvis man ønsker at blive en bedre squashspiller, så kommer man ikke udenom at man bør deltage i turneringer, hvor man kan møde andre spillere end dem man spiller med normalt. Det gælder både når klubben afholder interne turneringer og i åbne turneringer i andre klubber.\nTurneringer findes for spillere på næsten alle niveauer, lige fra Danmarkseliten og PSA niveau til nybegyndere. Tommelfingerregelen er at hvis man kan spille med en dobbeltgul bold, så kan man også deltage i individuelle turneringer. Derudover er det altid hyggeligt at mødes med andre der synes at squash er fedt.\nKlubben opfordrer derfor alle klubbens medlemmer til at deltage både i de interne turneringer i klubben, men også i de eksterne turneringer. Klubben betaler deltagergebyret, der som regel ligger på ca. 150-250 kr., hvilker normalt inkluderer selve deltagelsen og lidt mad til turneringen. Det kræver kun, at du er medlem og at du har en licens. Licensen betaler klubben, og hvis du ikke ved hvad dit nummer er eller om du har en licens, så kontakt Jens Muff. Det eneste du skal gøre selv er at arrangere transporten og evt. indkvartering. Se evt. vejledning i tilmelding.\nDet skal bemærkes at individuelle turneringer opdeles i Grand Prix og Cup turneringer. En Grand Prix er en turnering hvor alle spillere kan deltage fra Mesterrække niveau og nedefter. Niveauet her er typisk højere end til andre turneringer. En Cup er normalt det der kaldes en A-B-C-D turnering, dvs. spillere der spiller Mesterrække (de første 16 spillere på Danmarksranglisten) kan ikke deltage. Sidstnævnte turnering afvikles sædvanligvis i en afslappet og hyggelig atmosfære. Vi har også vores egen årlige Esbjerg Senior Cup, en 1-dags turnering med mange deltagere udefra.\nDu kan se hvilke turneringer, der gennemføres i løbet af året på www.squashportalen.dk, som er DSQF's administrative system til styring af officielle kampe.\nFor at tilmelde dig turneringer skal du have to ting:\n2. Adgang til squashportalen.dk\nLicens har du allerede hvis du deltager i holdturneringer. Mangler du licens nummer eller er i tvivl så kontakt Jens Muff. Når du har fået en licens er du automatisk oprettet som bruger på squashportalen.dk.\nHvordan får jeg adgang til Squashportalen\nAlle interesserede har adgang som Gæst og kan se resultater, ranglister og andre oversigter. Det kræver ikke login - bare klik på et af de links, som findes på forsiden. Hvis du som spiller ønsker adgang til at vedligeholde oplysninger om dig selv, tilmelde dig aktiviteter mv. skal du logge ind på siden.\nHvordan logger jeg på Squashportalen\nNår du er blevet oprettet som bruger, kan du logge på med din email-adresse og adgangskode. Hvis du har glemt adgangskoden, kan du få sendt en ny til din emailadresse. Den procedure gør sig også gældende når du skal logge på for første gang.\nPå forsiden af Squashportalen skal du indtaste din email-adresse under "Brugernavn/email", sætte hak i "Glemt adgangskode" og trykke OK.\nNår du har logget på med den nye kode du får tilsendt, kan du ændre den til noget, som er nemmere at huske, ved at vælge "Skift adgangskode" øverst til højre.\nNår du er logget ind vælger du fanebladet "Arrangementer" og trykker "Tilmeld" ud for den aktivitet du vil deltage i.\nSkulle der opstå problemer eller har du spørgsmål, så gæt hvad du skal gøre: kontakt Henrik.


Scope > Forum > Filmanmeldelser > Teaterbilletter\nOverblik Indlæg Brugere Samlinger Du er her: Scope > Forum > Filmanmeldelser > Teaterbilletter\nTeaterbilletter Za Kannushi\n- Anderledes, men positivt - Emil Schultz\n”Rope” er ikke Hitchcock på sit bedste rent historiemæssigt, og den er også mest berømt som en teknisk flot udført film, da den er lavet i ni takes i løbet af en enkelt scene. Filmen er nemlig oprindeligt et skuespil af britiske Patrick Hamilton, og faktisk føles det også som et filmet skuespil her. Godt nok bevæger kameraet sig rundt i kulisserne, hvilket må have krævet meget planlægning med de gigantiske kameraer i den periode. Alligevel er det ikke helt så overbevisende eller spændende som Hitchcock ellers kan gøre det.\nTo unge studerende, Brandon (John Dall) og Phillip (Farley Granger), har myrdet en ven med et reb. Tilsyneladende blot fordi det var spændende. Brandon er lidt af en showmand og et legebarn, og han vil gøre dette til det perfekte mord. Så han putter liget i en kiste, og han inviterer til fest samme dag. Han har blandt andet inviteret den myrdedes forlovede (Joan Chandler) og en anden fælles ven, som de studerede med. Og tilmed også den myrdedes far (Cedric Hardwicke) og tante. Men vigtigst af alt har han inviteret deres professor Rupert (James Stewart), hvis undervisning har givet Brandon ideerne om dette mord. Han har nemlig undervist dem i overmennesketeorier og Nietzsche.\nFaktisk er temaet nok meget passende for tiden efter 2. verdenskrig, da humanisme mod disse overmennesketeorier var aktuelt. Dog kan jeg som den myrdedes far ikke begribe, at nogen lader sig overbevise af denne type teori, og filmen virker derfor heller ikke helt overbevisende på det punkt.\nMen det leder til megen god makaber humor. For eksempel da Rupert med James Stewarts mund siger, at mord ville løse så mange problemer: Arbejdsløshed, fattigdom, at stå i kø for teaterbilletter.\nI ”making of”-featuret på DVDen fortæller manuskriptforfatteren Arthur Laurent, at filmen i virkeligheden handler om et homoseksuelt par. De homoseksuelle undertoner er helt sikkert at spore mellem de to unge mordere, men det havde været mere interessant, hvis der også var noget at spore i forholdet til læreren.\nOg Laurent nævner også, at filmen havde været mere spændende, hvis mordscenen ikke blev vist i starten. Den havde nok været ydermere spændende, hvis den var fortalt i mere end en scene. Men så havde filmen nok ikke været lige så berømt i dag.


10 litterære værker om arv og testamente - Kristeligt Dagblad\n10 litterære værker om arv og testamente\nHvordan gør man et dødsbo op? Skal man give alle sine ting videre til de efterladte? Er man selv herre over sit eftermæle? Mange spørgsmål bliver aktuelle, når et liv slutter, og ét sted, man kan søge hen for at finde svar, er i litteraturen. Foto: Morten Voigt\n25. maj 2019, kl. 0:00, opdateret 28. maj, kl. 10:45\nSammen med litteraturprofessor Peter Simonsen har Kristeligt Dagblad derfor udvalgt 10 vigtige litterære værker om arv og testamente\nI bøger bliver emner som arv og testamente ikke kun beskrevet i form af regler og paragraffer. De er også temaer i megen skønlitteratur, og sammen med professor Peter Simonsen, som har forsket i ældrelitteratur, har Kristeligt Dagblad udvalgt 10 værker om de mange dilemmaer, som melder sig, når den materielle og menneskelige arv skal skabes, gives videre eller gøres op.\n”De nærmeste” af Lotte Kirkeby Hansen. Roman udgivet i 2019 på Rosinante.\nTre søskendes indbyrdes forhold bliver udfordret, da deres forældre en nat går bort. Mens Christian, Eva og Anna skal forholde sig til tabet, skal de have ryddet op i barndomshjemmet, og de, der burde stå hinanden nærmest, viser sig at være langt fra hinanden. Bogen fortælles gennem Annas synspunkt. Hun er skilt, og hendes døtre nærmer sig puberteten og begynder at fjerne sig fra deres mor. Så mens hun sørger over tabet af forældrene, må hun indse, at tiden med små børn er forbi.\n”Silas – Testamentet” af Cecil Bødker. Børnebog udgivet i 1992 på Gyldendal.\n”Dette var fru Enevolds faste overbevisning og sidste og eneste vilje, sagde notaren. Der gik et sug gennem de tilstedeværende, og fortryllelsen løsnede sig.”\nSådan lyder en passage i den 12. ud af i alt 14 børnebøger om Silas, som den i dag 92-årige Cecil Bødker har forfattet i perioden 1967-2001. ”Silas – Testamentet” er fortællingen om den gamle frue i købmandsgården, fru Enevold, som efter sin død efterlader et testamente, der vender op og ned på alt hos de efterladte.\n”Fru Magnusson rydder op!” af Margareta Magnusson. Selvhjælpsbog udgivet i 2017 på C Forlag.\nFør man dør og efterlader sig et helt livs ting og sager, kan det være givende at rydde op. Med det afsæt har Margareta Magnusson skrevet denne selvhjælpslitterærere bog, hvor hun går i gang med det, hun kalder for ”den sidste oprydning”, hvor hun gennemgår alle sine ejendele og beslutter sig for, hvilke der nødvendigvis må blive tilbage. Dette både af hensyn til sig selv og de efterladte, for hvad stiller man op med sine hemmeligheder, når livet nærmer sig sin ende? Måske det kunne være en idé at sortere i sine private fotografier og breve, så børn og børnebørn ikke får sig en overraskelse?\n”Arv og miljø” af Vigdis Hjorth. Roman udgivet på dansk i 2017 på forlaget Turbine.\nDa faderen dør, håber familien, hvis fortid er præget af brud og konflikter, at tiden nu er inde til forsoning. Men det spænder det anspændte forhold mellem fire søskende ben for. Da det en dag kommer frem, at forældrene har testamenteret deres to sommerhytter til de yngste døtre, mens de to ældste sønner blot får en mindre økonomisk kompensation, begynder en af brødrenes kamp for at få omstødt testamentet. Striden handler umiddelbart om noget materielt, men bunder i virkeligheden i følelser af svigt og afsavn.\n”Moon Palace” af Paul Auster. Roman udgivet på dansk i 2008 på Lindhardt og Ringhof.\nI New York lever den unge Marco Fogg uden hverken en mor eller far. Han lever en tilværelse i trange kår, men en dag arver han hundredvis af bøger fra sin afdøde onkel. Bøgerne kaster han sig over en for en, og når en bog er læst til ende, sælger han den for at have noget at leve for. Marco Fogg lader sig fordybe i bøgerne, og verden omkring ham synes mindre og mindre interessant. Men en dag slipper pengene op, og han begiver sig ud på en rejse for at finde en ny mening med tilværelsen.\n”De efterlod os alt” af Plum Johnson. Roman udgivet i 2018 på Gads Forlag.\nDa forældrene dør, påtager den canadiske forfatter og journalist Plum Johnson sig den opgave at rydde op i sit barndomshjem. 23 værelser fyldt med møbler og gammelt legetøj, propfyldte køkkenskuffer- og skabe bliver trevlet igennem, alt imens Plum Johnson bliver klogere på, hvem hendes forældre rent faktisk var. ”Bogen er en mental rejse tilbage i tiden, til mindeland, men det er også både en rørende og morsom beretning om at rydde op i de fysiske efterladenskaber af dette for altid tabte land,” som Kristeligt Dagblads anmelder skrev i forbindelse med bogudgivelsen.\n”Musik til natten” fra novellesamlingen ”Varm luft” af Anders Bodelsen. Udgivet i 2009 på Gyldendal.\nEn pensioneret enkemand bliver opsøgt af sine voksne børn, som mener, at faderen bør bruge nogle af sine opsparede penge på sig selv og købe et nyt klaver. Faderen lytter til deres råd, men hans investering medfører, at en hidtil skjult selvoptagethed viser sig hos ham. Det pludselige behov for selvrealisering kommer bag på børnene, som bliver forargerede over hans frådseri.\n”Stolthed og fordom” af Jane Austen. Roman udgivet på engelsk i 1813 og første gang udgivet på dansk i 1929.\nDen kendte kærlighedsfortælling, som udspiller sig i 1800-tallets England, er historien om mr. og mrs. Bennets fem giftefærdige døtre, i tiden efter de to rige ungkarle mr. Darcy og mr. Bingley er flyttet til egnen. Familiens navn og arv skal sikres, og de unge kvinder skal finde sig en mand at slå sig ned med. Med bogens første sætning kunne man tro, at plottet var forudsigeligt: ”Det er en universelt anerkendt sandhed, at en enlig mand i besiddelse af en stor formue må mangle en kone.” Men måske det i virkeligheden er vigtigere for en ung pige uden formue at finde en ægtemand?\n”Eventuelle pårørende” af Dorthe De Neergaard. Roman udgivet i 2008 på Gyldendal.\nPå arbejdet nyder den 35-årige hjemmehjælper Helle at lytte til de ældre og svages historier, som hun bruger til at opbygge sin egen livsfortælling. I sin fritid begraver hun døde fugle på Assistens Kirkegård i København, og i slutningen af romanen knyttes disse fugle til barndommen og moderen, der viser sig at have svigtet datteren. Helle er efterladt med intet andet end dårlige følelser, hvilket kun forværres, da hun en dag falder over en dødsannonce, som efterlyser eventuelle pårørende til en nyligt afdød kvinde.'\n”Dødsbo” af Kim Fupz Aakeson. Novellen er udgivet i 2013 i et samarbejde mellem DSB-bladet Ud og Se og DR Læserklubberne.\nNovellen er én blandt flere, som blev skrevet med afsæt i drømme indsendt anonymt af danskere til Danmarks Radio. I ”Dødsbo” er to døtre i færd med at tage afsked med deres mor, som ligger for døden. Mens døtrene forsøger at holde fokus på den snarlige og endelige afsked, holder de sig ikke tilbage med at diskutere, hvem mon skal arve alle de ting, som moderen har samlet sammen gennem et langt liv. Hendes øreringe, B&O-afspilleren, de mange kurve har jo værdi i mere end én forstand, men måske det er nemmest at arve nul og niks.\nProfessor i litteratur ved institut for kulturvidenskaber på Syddansk Universitet. Har tidligere forsket i skønlitterær ældrelitteratur. Et emne, som han blandt andet har skrevet om i bogen ”Livslange liv” (2014). I denne artikel har Peter Simonsen bidraget med sine bud på vigtige litterære værker om arv og testamente.


Adjunkt og ph.d.-studerende: Nyttejobs til flygtninge og indvandrere er i den grad urealistisk - politiken.dk\nIntegrationsministeren (S) og Venstre vil sende indvandrere og flygtninge i nyttejobs. Men at sende så mange flere ud i ordningen er umuligt.\nDebatindlæg 24. feb. 2021 kl. 12.34\nMathias Herup Nielsen og Lasse Schmidt Hansen\nhhv. adjunkt ved Center for Udvikling af Borgerinddragende Beskæftigelsesindsatser (CUBB) på AAU og ph.d.-studerende ved Institut for Statskundskab på Aarhus Universitet\nDe såkaldte nyttejobs er igen blevet hot stuff i politiske diskussioner om arbejdsløshed.\nNyttejobs er jobs, som arbejdsløse i kontanthjælpssystemet sættes til at udføre til gengæld for den ydelse, de modtager. Arbejdet, som ikke må være i konkurrence med ordinære stillinger, kan for eksempel bestå i at hjælpe til med oprydning og at trimme naturområder. Nu nævnes nytteindsatsen som en løsning, der kan tages i brug for i langt højere grad end hidtil at aktivere flygtninge og indvandrere i kontanthjælpssystemet.\nIntegrationsminister Mattias Tesfaye barsler således med et program, som skal aktivere et udsnit af landets flygtninge og indvandrere 37 timer om ugen.\nI et interview med Weekendavisen nævner ministeren selv, at en del af aktiveringen kommer til at være i nyttejobs. Det handler ifølge Tesfaye om at gøre kontanthjælpssystemet mindre attraktivt at være i. »Der er ingen fribillet«, som han siger.\nVenstre lancerede med deres nylige integrationsudspil lignende tanker. I udspillet foreslår partiet, at en stor gruppe arbejdsløse flygtninge og indvandrere fra ikke-vestlige lande fremadrettet fuldtidsaktiveres i nyttejobs. Landets kommuner skal ifølge udspillet forpligtes til »at stille nyttejobs til rådighed for nytilkomne flygtninge« samt til dem, »som har været mange år i Danmark uden at tage det danske samfund til sig«.\nBibliotekarer: Nemlig.com er ikke de eneste, der bruger løndumping. Også kommunerne er parat til at give køb på lønforhold og kvalifikationer\nLøkkes person er forudsætningen for det nye partis succes. Men også forhindringen\nDen praktiserende læge: Video gør det nemmere at gå til lægen\n»Pandemien har givet os et los i røven«: Dødsdømte firmaer får nyt liv i deres kamp for at overleve coronakrisen


Det kan en personlig træner hjælpe dig med | Sundhed for alle\nDet kan en personlig træner hjælpe dig med\nMange mennesker har et stort ønske om at komme i form og føre en sundere livsstil, hvor træning bliver en inkorporeret del af deres hverdag. Men ofte ved mange ikke, hvor de skal begynde for at leve et sundere liv, hverken hvad angår kost eller træning.\nDet kan være svært at sætte personlige mål for sin træning og opbygge en god rutine på egen hånd, og derfor kan det være en god idé at få hjælp fra en personlig træner. En personlig træner har erfaring med at udforme træningsprogrammer og kostplaner, der passer til deres enkelte klienter og deres hverdag.\nI denne artikel vil vi i samarbejde med Sundhedshuset give dig et indblik i, hvordan en personlig træner kan hjælpe dig på vej mod en sundere livsstil.\nPlanlægning af dit personlige forløb\nEn personlig træner kan som det første hjælpe dig med at lave en plan for dit forløb. Under en indledende samtale vil I sammen planlægge hvilke mål og delmål, du skal arbejde hen imod. For nogle kan det være øget muskelmasse og bedre kondition, mens det for andre kan være et ønske om et varigt vægttab. Derudover vil træneren få en indsigt i din hverdag og dine nuværende rutiner og lave en træning- og kostplan, der vil gøre det så let som muligt for dig at passe og overholde.\nUndervejs i forløbet vil I følge op på, hvordan det går ud fra de delmål, der er blevet sat. Det giver den personlige træner mulighed for at justere i træningsforløbet, og det giver dig mulighed for at tale om de udfordringer, du møder i din nye livsstil.\nEn personlig træner motiverer\nEn af de vigtigste funktioner, en personlig træner har, er, at de konstant er motivatorer for dig, som er ved at omlægge din livsstil. De ved, at det er hårdt at omlægge kosten og begynde på et intensivt træningsforløb, og derfor er de også altid til rådighed med gode råd og motiverende rådgivning.\nLangt de fleste, der begynder at træne på egen hånd har haft en tendens til at stoppe efter et stykke tid på grund af manglende motivation. Her kan en personlig træner være en god støtte og sikre, at du ikke mister motivationen, men fortsætter med at spise sundt og komme til træning.\nHar du prøvet at træne på egen hånd? Men mister du selvdisciplineringen? Så er du ikke alene. I dag er det muligt at få personlig træning af fysioterapeuter på langt de fleste klinikker i landet. Du kan derfor altid få hjælp, rådgivning og motivation, hvis du ønsker at ændre din livsstil til det sundere.\nadmin Motion, personlig træner, Sundhed\nPsykologhjælp mod angst


Tak for 39 gavebidrag – nu mangler vi kun 11!\nMange tak for de 39 gavebidrag, vi har modtaget siden det seneste nyhedsbrev. Vi har endnu brug for, at 11 giver en gave på 200 kroner, for at vi kan opretholde vores §8a godkendelse. Det ene krav er, at vi hvert år skal have minimum 100 personer, der giver 200 kroner i gave – og vi er oppe på 89. Gaver til Café Exit kan trækkes fra på selvangivelsen efter de gældende regler. Det andet krav er, at vi skal have mindst 300 medlemmer, og det er opfyldt.\nDu kan sende et bidrag via dette link.\nKoncert med Fangekoret, foredrag og meget mere på Kulturnatten i Café Exit\nIgen i år er der åbent i Café Exit på Kulturnatten, fredag den 12. oktober 2018, i København. Der er åbent i caféen (Saxogade 5) kl. 18-23, hvor der serveres kaffe og kage.\nDer er også et program i Apostelkirken (Saxogade 13). Her fortæller Erik Adrian kl. 18 om arbejdet som fængselspræst. Kl. 19.15 giver Fangekoret koncert. Kl. 20.30 er der ”Skyd på en indsat”. Her svarer Boris (indsat i Jyderup Fængsel) på spørgsmål og fortæller lidt fra eget liv.\nI Apostelkirkens menighedslokaler vil der være en bod med ting, der er fremstillet af indsatte i landets fængsler, og der bliver lavet en ”tape-celle”, hvor man kan se, hvor meget plads der er i en fængselscelle. Der bliver også lejlighed til at møde tidligere indsatte, ansatte og frivillige medarbejdere, som kan fortælle om Café Exits arbejde.\nFra omkring kl. 21.45 afsluttes Kulturnatten med fællessang i caféen (Saxogade 5) sammen med Louise Adrian og et par af Fangekorets medlemmer. Det er ikke en koncert, hvor de synger fra Fangekorets repertoire, men sammen med de fremmødte gæster synger de sange, der er populære blandt indsatte.\nLæs mere om programmet på hjemmesiden.\nFangekoret præsenterede ny cd i fyldt kirke\nDer var fuldt hus i Apostelkirken i København, da Fangekoret under ledelse af Louise Adrian torsdag den 27. september præsenterede korets nye cd – den femte i rækken. Og den blev modtaget med stort bifald af publikum. Cd’en indeholder 14 nye numre med tekst og musik af korets medlemmer. Det er stærke, autentiske tekster, hvor forfatterne fortæller om livet bag tremmer og de refleksioner, det har givet anledning til. Læs mere.


// // // Bogblogger.dk – Boganmeldelser på nettet » Monica Kristensen: Hollændergraven\nMonica Kristensen: Hollændergraven\nSkrevet af Lars Jacobsen den 28. marts 2010 – 16:50Ingen kommentarer\nEn gruppe souvenirjagende turister går i land ved en række fredede Hollandske grave på Svalbard. Den ultimative souvenir er et kranie fra en af de for længst afdøde hvalfangere, men i stedet opdager gruppen af turister et hoved, som først for nyligt tog afsked med sin ejer.\nSå de lokale land- og naturbetjente bliver udstyret med det ejerløse hoved, men uden en savnet person, en krop eller en mistænkt i syne må de hurtigt give fortabt. I stedet kommer det norske kriminalpoliti til det kolde, mennesketomme og dystre Svalbard. De opdager hovedets identitet, men det gør blot sagen endnu mere speget. For hvorfor er hovedet blevet skilt fra kroppen, hvor er kroppen og hvordan endte hovedet i en fredet grav på en ellers øde halvø? Og hvem i de meget små samfund på Svalbard har et motiv – og lejlighed – til at slå en helt udefrakommende ihjel midt ude i ødemarken?\nMere af plottet skal ikke afsløres her, men den skarpsindige krimilæser vil nok have en stærk mistanke efterhånden som der tælles ned på de sidste 100 sider. Det gør dog ikke så meget, for til det sidste må læseren gætte om det præcise motiv og hvad der egentligt skete ude i den kolde ødemark.\nSå selvom læseren præsenteres for et mylder af lokale og tilrejsende på den lille norske koloni, i et tempo der kan være let forvirrende, er Hollændergraven en fin og spændingsfyldt krimi. Det er nok ikke her du finder dybere portrætter af de medvirkende, men til gengæld kan du blive godt underholdt og lidt klogere på den norske øgruppe i Nordhavet.\nMonica Kristensen, Hollændergraven, Forlaget Sohn, 320 Sider, Marst 2010, Oversat af Steen Sohn fra norsk.