22 23 Sulten efter nye ideer og fejlernæring. Noget om ledere, der søger nye ideer. - PDF\nDownload "22 23 Sulten efter nye ideer og fejlernæring. Noget om ledere, der søger nye ideer."\n1 NES?tjek Nødvendig, Enkel og Sikker? fornyelse af ledelsesfornuft 16. Mest om kreativ og lærende ledelse Nogle af disse værktøjer er på 2 sider, som kan være nemmest at anvende, når de sidder som venstre/højre side i fx et ringbind. Det er de værktøjer, hvor beskrivelsen slutter med vh. Eventuelle spring i sidenumrene eller ens sidenumre skyldes, at sættet er sammensat af emnerelevante værktøjer fra forskellige værktøjskasser. Inden I vælger, hvilket værktøj der er mest relevant, så se næste side. Side 4 5 Bestyrelsens spørgsmål til adm. dir. om konstruktiv tvivl, kreativitet og innovation i en vigtig udviklingsplan eller til direktionens spørgsmål til en anden ledergruppes. Når direktionen på forhånd ved, at bestyrelsen ikke kun vil stille de velkendte økonomi-etc. spørgsmål, men disse og den slags, vil det måske inspirere til bedre forslag og mere sikre beslutninger. vh 7 Ledersprogets nødvendighed om den sprogskabende udvikling. Og fordi filosoffen Ludwig Wittgenstein jo har ret i, at Mit sprogs grænser er mit livs grænser. Også lederlivsgrænser. 8 9 Fælles sprog giver vore tanker mæle synger vi, når vi altså synger Det haver så nyeligen regnet. Ledelse er et sprogskabende samspil mellem de relevante parter siger prof. Erik Johnsen i sin kloge definition på ledelse. I dette værktøj er der 9 spørgsmål om fælles ledelsessprog. Men måske er det med sproget en så indlysende selvfølgelighed, at de er unødvendige? vh Nødvendighedens kraft er en forudsætning for udvikling. Hvem orker at engagere sig i en ændring af indgroede vaner, hvis det ikke er nødvendigt? Der er 9 spørgsmål, der umiddelbart måske ser mere ukontroversielle ud, end de viser sig at være. 13 Lære at lede? 4 grundlæggende spørgsmål til dem, der ikke er blevet for kloge eller for trætte til at lære om ledelse. Måske er de en inspiration til at lære lidt mere bevidst og nyttigt Lidt om Betydningen af at lære og om grundlæggende forudsætninger for personlig og organisatorisk læring: Enighed, Motivation, Evner, Muligheder og Metoder. Min egen og derfor måske alt for enkle beskrivelse af den pædagogiske labyrint. Men jeg synes, den kan bruges. 16 Man kan læse sig til at blive en bedre leder. For mange år siden advarede en klog jysk virksomhedsleder og klient mig mod at læse for meget om ledelse. Du risikerer at miste din amatørstatus, sagde han. Jeg synes, det er en acceptabel risiko. Den bliver først for stor, når man tror, at man kan læse sig til det strategisk vigtigste. Som jeg tror, er den ikke for skråsikre evne til at kunne skabe velbegrundet enighed om, hvilken slags ledelse der er mest Nødvendig og så Enkel og Sikker som muligt. Altså; vigtigste evne: NES?tjek kompetence. Sådan cirka. 17 Ledelsesmæssig kvalitet må ikke afhænge af, om nogen tilfældigvis skulle få en ny ide så her er blandt andet nogle forslag til lidt systematisk idehåndtering, som måske er nyttigere end bare at følge i hælene på de mere hittepåsommes ledelsesudvikling. Og så er der et mere spøgefuld bidrag fra The New Yorker Magazine På grænsen til visionerne. Et område man nødvendigvis må besøge, hvis man ikke bare vil følge i hælene på de andres ledelsesudvikling. vh Kreativ og innovativ ledelse som næsten alt andet er konsekvenser af Sulten efter nye ideer og fejlernæring. Noget om ledere, der søger nye ideer Bruge eller ikke bruge konsulent? En tjekliste med evt. krav til hende/ham og jer. Muligvis er der ingen af os, der kan leve op til alle disse krav, men tjek alligevel. vh 28 Mange muligheder for NES?tjek fornyelse af ledelsesfornuft. --- Hvis du vil have info om nye værktøjer etc., så mail. Link til alle værktøjssæt --- Nødvendig og så Enkel og Sikker som muligt = NES?tjek Necessary and as Simple and Safe as possible = NESS?check Notwendig und so Einfach und Sicher wie möglich = NES?check Alle rettigheder forbeholdes. Jørgen Lisberg --- Jørgen Lisberg Gruppen Hyttegårdsvej 4 Ramløse DK 3200 Helsinge\n3 Kreativ og lærende ledelse? Man opdager ikke nyt land uden at tabe kysten af syne i meget lang tid. André Gide Kreativitet er en læreproces. Ledelsesmæssig kreativitet og læring begynder altid med den konstruktive tvivl om egen ledelseskvalitet. "Bedst til at lære om ledelse" er en kompetence af stor strategisk betydning.\n4 Bestyrelsens spørgsmål til adm. dir. om konstruktiv tvivl, kreativitet og innovation i en vigtig udviklingsplan eller direktionens spørgsmål til en anden ledergruppe Virkelig grænseflyttende udvikling af ledelseskvalitet og strategisk udvikling i øvrigt er jo en kreativ og derfor usikker proces. Når direktionen på forhånd ved, at bestyrelsen ikke kun vil stille de velkendte økonomi-etc. spørgsmål, men også fx de følgende, så vil det måske inspirere til bedre forslag og mere sikre beslutninger. 1. Hvilke erfaringer fra tidligere planer og processer har I brugt i denne plan? Ledere, der ikke lærer noget, hver gang de arbejder med udviklingsplaner, er enten geniale eller farlige. 2. Hvilken betydning har vi i bestyrelsen for planens udarbejdelse og gennemførelse? Hvis bestyrelsen ikke kan noget af væsentlig betydning for planen, er der måske noget galt med bestyrelsen. Hvis den kan noget, men ikke rettidig er blevet spurgt, er der noget galt med relationerne mellem bestyrelsen og direktionen. 3. Hvem har været med til at udarbejde planen? Har man udnyttet alle væsentlige in- og eksterne muligheder for at få nye ideer og mindske modstanden mod dem? 4. Hvem er i øvrigt vigtig for planens gennemførelse og hvorfor har de ikke været med til at udarbejde den? 5. På hvilke områder har I været og er måske stadigvæk uenige om planen? Der er jo næsten altid god grund til uenighed om virkelig nytænkning og dens konsekvenser. 6. Hvad nyt har I gjort for selv at vurdere planens forudsætninger, sikkerhed-etc.? De sikre har sjældent så gode grunde til at være det, som de selv mener og de usikre er sjældent så effektivt sikkerhedssøgende, som de burde være. 7. Hvem har gjort hvad for at få nye ideer om det, planen drejer sig om og til måden, den er udarbejdet, bliver præsenteret og skal gennemføres på? Der kan altid gøres noget mere og evt. bedre men bør det gøres? 160 / Jørgen Lisberg\n5 8. Hvad er nyt i planen og i måden, den er udarbejdet og skal gennemføres på? Væsentligt = det, der har strategisk eller politisk betydning. I sig selv eller sammen med andet nyt. 9. Hvem har i øvrigt gjort hvad for at udvikle dette nye? Vi vil kende de kreative og de innovative og vide, hvad det er de gør for at være det. 10. Hvad er uændret fra tidligere planer taget med i denne og hvorfor er det uændret? Det kunne jo skyldes vanetænkning eller manglende mod til at prøve noget nyt. 11. Hvilke andre nye ideer, muligheder, metoder-etc. er blevet vurderet og hvorfor er de forkastet? Her er det reserverne, som måske alligevel skal på banen. 12. Hvad er der i planen og dens forudsætninger, som I er i tvivl om og hvorfor er denne tvivl ikke fjernet? Henholdsvis; er tvivlen stor nok og præcist nok formuleret? 13. Hvilken modstand har der været og er der måske stadig mod det nye og hvorfor? Nye ideer skal jo også kunne sælges seriøst. Og intern opposition er vel uundgåeligt og velkommen, hvis den er kvalificeret. 14. Hvem kan lære hvad af den måde, planen og dens ideer er skabt, formuleret og præsenteret på? og det gælder også bestyrelsen. ❿ 15. Hvad mener du selv om planen efter disse spørgsmål? Hvis 100% det samme, så er der måske ikke spurgt grundigt nok. PS. Det kunne også være interessant for bestyrelsen en gang imellem at få at vide, hvad direktionen har forkastet af nye ideer og hvorfor. 161 / Jørgen Lisberg\n6 351 Mit sprogs grænser er mit livs grænser, sagde filosoffen Ludwig Wittgenstein. Det gælder også ledelsessprog og erhvervslivsgrænser.\n7 352 Lidt om at tænke SLOT, medens man kun kan sige hytte Man skal jo ikke have været leder i ret mange år, før man begynder det endeløse forsøg på at bygge erfaringerne, ideerne, normerne, metoderne, værktøjerne-osv. sammen til en overskuelig helhed. Hvor godt det lykkes afhænger af, hvor god man er til at formulere erfaringerne, ideerne-osv. og til at tale med andre om dem og om deres. Altså af ens eget og de andres ledersprog. Ledelse er målsættende, problemløsende og sprogskabende samspil med de relevante andre siger Erik Johnsen, og det har han jo ret i. Uanset hvor mange erfaringer-osv. man har oppe i arkivet, så bliver de først til god helhed, når man kan tænke ledersprog. Og der er jo ikke meget nytte ved at kunne tænke sig til helheden på sit eget private ledersprog hvis man kun kan få sagt en simpel lille stump af det, man gerne ville have sagt. Ledersproget skal altså udvikles sammen med de andre.... Ledersproget udvikles enten tilfældigt = man bruger kun de forhåndenværende sproglige søm og tvivler næppe på, at de kan holde sammen på stilladserne. Eller sproget udvikles bevidst = man finder frem til de nødvendige nye begreber og deres mening og bruger dem.... Man kan først tale præcist nok sammen om fx ledelsesudvikling eller strategisk planlægning, når man har lært sig det nødvendige sprog. Det har nogle ledere lidt svært ved at acceptere. Selvom de synes, deres eget speciales sprog er en klar nødvendighed. Derfor må der i de fleste udviklingsprocesser mindst være ét stærkt og motiverende medlem, som kan sørge for udvikling af ledersprog. Så man ikke tænker slot og siger hytte og slider hinanden op på misforståelsernes trælse omveje.... Der er dog en krølle mere på sagen; det er først, når man kan det ledersprog, som i begyndelsen måske lyder lidt kompliceret, at man også kan bruge det på en enkel måde. Jo enklere jo bedre for dem, der skal lede sammen, og for de andre, der endnu ikke kan sproget. Men man kan ikke hoppe fra sprogløshed til enkelthed. Det ville ikke være forenkling, men forsimpling. Der er altså ingen smarte genveje. Den sikre vej går via det tilsyneladende komplicerede. Og den er altid hurtigere og kortere end forventet.... Det kan være nyttigt at begynde med de umiddelbart helt nødvendige begreber. Som fx vision, mission, strategi, taktik, roller, team, teamledelse, LøseLære, NøgleNormer-osv. Hvad betyder de for os, og hvad har vi brug for? Derefter bliver det nemmere at tale om og forstå andre mere uldne, men lige så nyttige og nødvendige begreber. Som fx etik, moral og værdigrundlag.\n8 353 Fælles sprog giver vore tanker mæle Ledelse er et sprogskabende samspil siger Erik Johnsen i en del af sin præcise definition på ledelse. Mit sprogs grænser er min verdens grænser sagde filosoffen Ludwig Wittgenstein. Nævn ikke ordet etik for så får direktionen røde knopper, sagde en personaledirektør i en stor, hæderkronet virksomhed advarende. Fælles sprog giver vore tanker mæle synger vi i Det haver så nyligen Det er sproget der forbinder eller skiller os og gør os synlige eller usynlige for hinanden. Det ved vi godt. Alligevel har ledelsessproget trange kår. Ny fortolkning af gamle ledelsesbegreber og forestillinger kommer tvunget og sent. Nye begreber modtages nølende, med skepsis og med hullet viden om, hvad de egentlig står for. Ledelsessproget har derfor i sig selv strategisk betydning. Kan vi formulere os præcist, så kan vi også præge den verden, vi skal lave business i. Ellers former den os og vore eksistensbetingelser. Derfor er det nyttigt, hvis bestyrelse og direktion bare engang imellem ser lige så granskende på deres ledelsessprog som på budgetterne. Dertil kan de måske bruge nogle af disse spørgsmål: ❿ 1. Hvilke eksempler har vi på, at vi har skullet revurdere meningen med velkendte ledelsesbegreber som fx autoritet, delegering eller loyalitet? ❿ 2. Hvilke eksempler har vi på, at vi har skullet lære nogle for os nye begreber som fx ledelseskvalitet, etik, værdier eller ledelsesnormer eller givet dem et nyt indhold? ❿ 3. Hvilke erfaringer har vi gjort om, hvor gode eller dårlige vi er til at ajourføre vores ledelsessprog? Forts.\n9 354 ❿ 4. Hvad virker hæmmende på vores lyst og evne til at være sprogbevidste? ❿ 5. Hvad virker eller kunne virke fremmende på vores sprogbevidsthed? ❿ 6. Er der noget i vores aktuelle ledelseskvalitet og hele strategiske situation som giver denne sprogbevidsthed særlig stor betydning? ❿ 7. Hvilke mål bør vi have for udviklingen af vort ledelsessprog? ❿ 8. Hvad har størst betydning for, om vi kan nå dette mål? ❿ 9. Hvad vil vi så konkret gøre for at sætte gang i denne udvikling? ❿ 10. Andre spørgsmål?\n10 355 Nødvendighedens kraft er en forudsætning for udvikling Timing har stor betydning for udvikling af ledelseskvalitet. Hvis de fleste synes, alt går glimrende, så kan de næppe se, at sådan noget skulle være nødvendigt. Og hvis de synes, de er ved at drukne i driftsopgaver, så er det dem, der er mest nødvendige og tager alle kræfterne. Det bedste tidspunkt ligger derfor et sted mellem de to situationer. Men der skal mere til ; den kraft, der begynder som en fornemmelse af nødvendighed. Den måske tøvende eller alt for travle bestyrelse og direktion venter dog næppe bevidst indtil problemerne er blevet så store, at alle ledere kan se, hvor truende de er. Selvfølgelig kan sådan en truende situation mobilisere megen udviklingskraft men det er næppe den kløgtigste måde at gøre det på. Mere strategisk tænkende bestyrelser og direktioner skaber selv den fornemmelse af nødvendighed, der fører til beslutning om at skabe ledelsesudvikling, medens der er kræfter til det, og inden situationen bliver truende: ❿ 1. Har vi eksempler på, at vi har været for langsomme til at ændre på utilfredsstillende ledelsesforhold? ❿ 2. Hvorfor reagerede vi så langsomt? ❿ 3. På hvilke områder er der risiko for, at vi i dag vil reagere for langsomt på dårlig ledelseskvalitet og strategisk ledelse? Forts.\n11 356 ❿ 4. Hvad er årsagerne til denne risiko for langsom reaktion? ❿ 5. Hvis de svagheder, der i dag er i vores ledelseseffektivitet og -kreativitet, bliver større, hvad vil det så betyde for vores strategiske situation? ❿ 6. Hvis vi kunne fordoble vores ledelseseffektivitet og -kreativitet, hvad ville det så betyde for vores strategiske situation? ❿ 7. Hvilken betydning har det for vores personlige og fælles arbejdssituation, om vi udvikler ledelseskvalitet, når problemer er blevet truende eller inden de bliver det? ❿ 8. Hvorfor er det evt. ikke nødvendigt at udvikle ledelseskvalitet og strategisk ledelse nu? ❿ 9. Hvad er vore vigtigste mål og hvor hurtigt kan vi nå dem, hvis vi virkeligt vil? ❿ 10. Andre spørgsmål?\n12 357 Udvikling af ledelse og samarbejde kræver erfaringer, selverkendelse og stadige forsøg på at forstå, hvad der rumsterer i de andres opfattelse af ledelse og samarbejde og måske også i ens egen?\n13 358 Lære at lede? Når ledere har besluttet, at de vil blive bedre til at lede, vil det nødvendigvis også sige, at de er parate til at lære. Men selvfølgelig kun på måder, der passer til deres behov, erfaringer, tid etc. Derfor begynder god ledelsesudvikling også med sammen at finde ud af, hvordan man vil lære. Det er der som regel fem svar på: Så meget som muligt gennem det daglige arbejde Uden teoretiske omveje Så vi hurtigt kan se, at det er nyttigt Som det passer bedst til hver enkelt af os Af personlige og fælles praktiske erfaringer Lad os tage det sidste. Her er nogle spørgsmål, som bestyrelsen, direktionen eller en anden ledergruppe kan stille sig selv, når den skal finde ud af, om den har erfaringer, den kan lære noget af: ❿ 1. Hvilke eksempler har vi på særligt gode og dårlige måder, vi har løst ledelsesopgaver på? ❿ 2. Hvad er årsagerne til de særlig gode eller dårlige måder, vi har løst disse opgaver på? ❿ 3. Hvilke erfaringer har vi om, hvad der sker, når vi prøver at ændre på den måde, vi og andre løser ledelsesopgaver på? ❿ 4. Hvad har dette lært os om ledelse som vi nu kan bruge?\n14 359 Lidt om betydningen af at lære og om fem forudsætninger for personlig og organisatorisk læring Jo mere vi alle har lært om, hvordan vi skaber ændring og udvikling, jo bedre er vi selvfølgelig til det. Derfor har måden, vi lærer på, og hvad vi lærer, stor betydning for, hvordan vi prøver at skabe ændring og udvikling og for resultaterne. Det er der for så vidt jo ikke noget nyt i. Men i en tid, hvor det bliver stadigt mere nødvendigt at lære nyt, er det alligevel en gammel sandhed, der har ny og stor betydning. Derfor er Den Lærende Organisation et af de nyttigste nyere begreber i den stopfyldte metode- og værktøjskasse. Og igen noget, både bestyrelse og direktion må tage sig af. Fordi læring har strategisk betydning.... Den vigtigste forudsætning for læring er Lyst til at lære Vores evne til at lære afhænger som bekendt af, om vi overhovedet har lyst til at lære. Uden lyst ser vi måske nok behovet og mulighederne for at lære men fortsætter alligevel med hovedet under armen. Hvis vi lærer, fordi vi ellers risikerer at blive overhalet af de mere lærende, lærer vi dårligt og kun så længe risikoen for at få klø tydeligt truer. Hvis vi prøver at lære, fordi vi motiveres af chancen for jobmæssig belønning, lærer vi, så længe guleroden er der. MEN ; hvis vi først og fremmest lærer, fordi vi har en af jobmæssig straf og belønning uafhængig lyst til at lære, så vil vi også gerne lære at lære. Og så lærer vi så effektivt, som vi formår, og bliver stadig bedre til at lære.... Konkurrenceevne og Bedst til at lære Når man grundigt gennemtænker betydningen af at være god til at lære, må målet blive Bedst til at lære. Altså bedre end konkurrenterne. Fordi den organisation, der er bedst til at lære, i det lange løb klarer sig bedst i konkurrencen. Det, bestyrelsen og direktionen skal se kritisk på, er altså ikke kun, om organisationen er god til at lære, men om man er bedst. Og om den kan og bør blive endnu bedre? Når man har indset, hvor vigtigt læring er og dykker ned i emnet, er det ligesom med strategisk planlægning, ledelsesudvikling-osv.; man opdager, at der mildt sagt er mere i det, end man sådan lige kan få overblik over.... ❿ Ledelsen skal altså finde ud af, hvad der er absolut nødvendige forudsætninger for at blive bedre eller bedst til at lære, og hvor enkelt det kan gøres. Jeg tror de lidt forenklet er: Enighed om organisatorisk behov for at lære Lyst til at lære Evnen til at lære De praktiske muligheder for at lære og Valget af læringsmetoder og -værktøjer. Forts.\n15 360 For en ledergruppe, der vil i gang med at lære mere effektivt, findes der nogle checklister, der måske kan være nyttige Her er nogle eksempler og kun begyndelserne på nogle checklister, hvis i alt ca. hundrede spørgsmål fx en ledergruppe, der skal løse en større udviklingsopgave, kan bruge, når de skal i gang med at lære at lære og måske blive Bedst til at lære. Enighed Er vi tilstrækkelig enige om, hvem denne udviklingsopgave er vigtig for, og hvor vigtig den er for dem og os? Er den fx: Ikke særlig vigtig? Ret vigtig? Meget vigtig? Af stor strategisk betydning? Er vi sikre på, at vi er tilstrækkelig enige om, hvilke mål vi skal nå? Er vi sikre på, at vi er tilstrækkelig enige om, hvordan vi vil nå dem? Er vi sikre på, at vi er tilstrækkelig enige om, hvad vi skal lære for at kunne løse opgaven så godt som muligt og om, hvordan vi vil lære det?...og så videre Motivation = vores lyst til at lære og til at løse opgaven Hvor megen lyst har vi som team og hver for sig egentlig til at løse denne opgave? Ikke megen lyst Den er stor nok Brænder efter at komme i gang Hvad har størst betydning for, hvor megen lyst vi sammen og hver for sig har til at løse denne opgave og lære at lære? Hvis vi ikke gør det, får vi vrøvl med chefen / direktionen / bestyrelsen. Hvis vi ikke gør det, får vi helt konkret en sort streg i vores papirer. De faste daglige opgaver levner ikke tid til også at løse denne opgave eller lære det nye, vi bliver nødt til at lære....og så videre Evner; vore fælles og personlige Hvilke evner skal teamet have for at lære det, der er nødvendig for at løse opgaven og for at lære så effektivt som muligt. (Og har vi dem?) Formulere inspirerende visioner og mål? +? Analysere og holde fast i forudsætninger for at nå mål? +? Det store overblik over komplicerede og usikre faktorer? +? Sans for detaljer? +? Løse opgaver i balance mellem team- og personlig indsats? +? Tvivle konstruktiv på, om vi nu gør alt så godt som muligt. +?...og så videre Muligheder Hvilke relevante erfaringer har vi fra tidligere muligheder for at lære? Er vi sikre på, at vi er indstillet på at tage den fornødne tid til ikke kun at løse opgaven men også lære om udviklingsledelse +? Er vi også sikre på, at vi faktisk bliver i stand til at tage den nødvendige tid til at lære på en grundig og effktiv måde? +? Har vi vore chefers støtte til at bruge tid og penge på den nødvendige læring? +? Hvad vil vi sammen gøre for at give hver af os de bedste muligheder for at lære? Hvordan hæmmer eller fremmer vore kollegers og medarbejderes meninger-etc. vores muligheder for at lære?...og så videre Læringsmetoder og -værktøjer Ved vi nok om forskellige metoder og værktøjer, til at vi kan få styr på vores egen læring? Har vi lavet en oversigt over, hvad det er, vi vil lære og i hvilke sammenhæng vi regner med at lære det? Hvordan vil vi systematisk lære af det, vi gør undervejs? Er vi lidt for hurtige til at forkaste metoder og værktøjer, vi ikke kender godt nok? Vi vil gøre det nødvendige for at forstå, hvilke pædagogiske faktorer der har betydning for, hvordan vi lærer og hvordan vi bedst udnytter det i praksis. Skal en god leder også kunne lære fra sig og skal et godt team kunne gøre det?...og så videre\n16 361 Lidt om at man selvfølgelig kan læse sig til at blive en bedre leder Som konsulent har jeg altid været nødt til næsten dagligt at læse, hvad kloge hoveder mener om ledere og ledelse. En af de første bøger var Palle Hansens Professionel Virksomhedsledelse. En jysk klient, der ligesom jeg også kun har gået i den stråtækte, mente, at jeg dermed risikerede at miste min amatørstatus. Hvad dog senere har vist sig at være helt ubegrundet. Også selvom jeg siden da, med stor fornøjelse, har skimmet, skrålæst, nærlæst og genlæst en del om ledelse. For øjeblikket har jeg ca. 250 bøger, 60 hængemapper med artikler-etc. + cirka 1 meter nyere tidsskrifter inden for rækkevidde. Og det har mine klienter dermed næsten også. Nogle læser så om det, vi sammen arbejder med og helst skulle vide mest muligt om og nogle orker ikke.... Selvfølgelig har jeg kun forstået en smule af det, jeg har læst og af det, husker jeg højst de stumper, der havde praktisk betydning, da jeg læste dem. Men når jeg får brug for mere, ved jeg, hvor det står. Og som bekendt; at vide, hvor man får besked, er mere værd, end det man ved.... Der er tre grunde til, at jeg heldigvis er nødt til stort set hele tiden at læse om ledere, ledelsesmetoder og -værktøjer: Alt det, jeg ikke ved, men burde vide. Afprøvning af egne erfaringer, ideer, meninger-etc. gennem konfrontation med de andres. Forebyggelse af Consulentitis = skråsikker tvangstanke om efterhånden at vide mere om ledelse end rigtige ledere.... Her er det vigtigste af det, jeg har læst mig til: Man kan ikke læse sig til det, der er vigtigst i ledelse. Der findes ingen altid nyttige metoder-etc. Man skal læse meget for at finde det relevante. Praktiske erfaringer er ofte en dyr omvej til det, man nemt kunne have læst sig til. Læsning kan være en langsommelig omvej til erkendelse af det, man egentlig allerede godt ved, hvis man tager sig tid til lidt eftertanke. Læsning er kun nyttig, hvis man har lyst til at lære. Alle ledelsessituationer er totalt set unikke men består af stumper, andre allerede har skrevet noget nyttigt om. 95% af bøger om ledelse skrevet til ledere er ikke teori. Forts.\n17 362 Lidt om at ledelsesmæssig kreativitet ikke må afhænge af, om nogen tilfældigvis skulle få en ny ide men på erkendelse af kreativitetens strategiske nødvendighed og på viljen og evnen til at udvikle virksomhedens krenovative kræfter på en nogenlunde systematisk måde. Bestyrelser forventer sikre vurderinger og velbegrundede forslag fra adm.dir. Men kreativitet og innovationer er nødvendigvis præget af visioner, kritik og tvivl. Bestyrelsens holdning er afgørende for, hvor tvivlende, selvkritiske og nytænkende direktøren og de øvrige ledere tør være. Det er derfor vigtigt, at bestyrelsen og direktøren er enige om, hvor vigtig kreativitet og innovation er for virksomheden, har en fælles forståelse af, hvornår bestyrelsen ønsker at blive inddraget i overvejel-ser om kreativ+innovativ = krenovativ udvikling, har en fælles forståelse af, at kreativitet og innovation uundgåeligt også medfører fejl, som direktøren skal have lov at begå, hvis spillereglerne i øvrigt følges, sammen har udarbejdet mål og plan for udvikling af virksomhedens krenovative kræfter, og tydeligt har koblet dem med virksomhedens andre strategisk vigtige mål og planer. Når der er enighed om, at de krenovative kræfter skal udvikles, skal der også helst være enighed om, hvilke normer de skal leve op til. Dem kan bestyrelsen og ledergruppen beskrive, når de kender svarene på disse spørgsmål: På hvilke ledelses-, organisatoriske-etc. områder har krenovative kræfter betydning for vores konkurrenceevne? Hvilke konsekvenser vil det få, hvis vi ikke udvikler vore evner til at få nye ideer og udnytte dem effektivt? Hvilke in- og eksterne faktorer har mest betydning for udvikling af de krenovative kræfter og hvad vil vi gøre for at påvirke dem? Tre måder at fremme den konstruktive tvivl på: Skab bred forståelse for, at alt er foreløbigt og kun gælder, indtil noget bedre er muligt, at tvivl og kritik derfor altid er nødvendig og at alle de hellige køer er døde. Skab situationer og processer, der både giver impulser til tvivl og gode betingelser for, at tvivlen bliver hørt. Beløn de konstruktive tvivlere og andre, som bruger deres krenovative kræfter. /\n18 363 På grænsen til Visionerne? En vision er som bekendt et mål, der er inden for synsvidde, men uden for rækkevidde. Af og til viser det sig at være et fatamorgana. Den slags forvekslinger sker let på grænsen mellem dagens måder at lede på og visionerne om nogle måske bedre. Risikoen er mindst, når bestyrelse og direktion har et par medlemmer, der holder sig nogenlunde ajour med ny viden om ledelse. Så ledelsen kender andre muligheder og erkender sin videns begrænsninger. Problemet er bare, at mange ledelser ikke har nogen med denne nye viden om ledelse og nogle af de der har, har for travlt til at lytte. Mindst 75% af de ledelsesproblemer, jeg har mødt og ved, andre konsulenter har mødt, kunne have været undgået. Eller været mindre. Hvis ledelsen i tide havde lyttet eller læst sig til det, andre ledere allerede har lært af deres ups and downs. Ledelsens mulighed for at udvikle sig rettidigt og sikkert og ikke kun i andres fodspor afhænger derfor mest af dens holdning til at lytte, læse og lære. Denne holdning er enten vanemæssig eller justeret efter fælles overvejelser om dens betydning. Som disse spørgsmål måske kan bruges til: ❿ 1. Hvem blandt os har en så ajourført og tilstrækkelig viden om ledelsesadfærd, -metoder, -trends-osv., at vi kan vurdere vort eget ledelseskoncept i forhold til andre muligheder? ❿ 2. Har den / de, som har denne viden, tilstrækkelige muligheder for at blive hørt? Forts.Forts.\n19 364 ❿ 3. Kender vi nogen uden for bestyrelsen og direktionen, men i virksomheden, der har denne viden? ❿ 4. Er de pågældende i stand til at formidle den til os på en sådan måde, at vi vil lytte og reagere seriøst? ❿ 5. Er de fleste af os for hurtige til at anse ny viden om ledelse for noget teoretisk snak uden praktisk betydning for os og hvad er i så fald årsagen til disse forhastede vurderinger? ❿ 6. Hvilken betydning for vores ledelsesindsats, tror vi ved nærmere eftertanke ny viden om ledelse kunne få? ❿ 7. Hvad kunne vi gøre (seminarer / bøger / tidsskrifter / videoer-etc.) for at stimulere vores lyst og evne til at få på øje på og drøfte ny viden om ledelse og vores egen ledelse i forhold til den? ❿ 8. Andre spørgsmål?\n20 367 Lidt om kreativ og innovativ ledelse som næsten alt andet er konsekvenser af I de fleste ledelser er det i det lange løb kun resultaterne på to områder, der er strategisk afgørende ; hvor mange og hvor gode ideer ledergruppen får og hvor effektivt den udnytter dem. Eller med andre ord; hvor kvalificeret kreativ og innovativ ledergruppen er. Og ikke kun enten kreativ eller innovativ men kreativ og innovativ. Når ledelsen er både kreativ og innovativ, kan man påstå, at den er krenovativ for nu at bruge et begreb, der måske tydeliggør den nødvendige sammenhæng. Uden kvalificeret krenovativ ledelse ender al anden ledelsesindsats med at blive forsøg på ikke at drukne i de krenovativt stærkere konkurrenters kølvand. Al god krenovativ ledelse begynder med konstruktiv tvivl Alt forbliver som bekendt ved det gamle, indtil et analytisk og iderigt hoved tvivler på dets fortsatte fortræffelighed. Jo hurtigere forudsætningerne for virksomhedens drift og udvikling ændrer sig, jo vigtigere er denne konstruktive tvivl. Den gør det tydeligt, hvorfor fornyelse er nødvendig og sætter dermed gang i kreativiteten. Derfor bør det næppe bare overlades til tilfældighederne, hvem der tvivler hvordan, hvornår og på hvad. Er det ikke lidt mærkeligt, at evnen til at tvivle konstruktiv ikke er på standardlisten over nødvendige lederegenskaber? Jeg synes, den er en af de vigtigste. Også fordi den skaber nødvendig modvægt mod den hurtige/skråsikre handlekraft, der også er en af de vigtigste lederevner men tillige en af de farligste. Mange topledere tror, at deres ledere åbent tvivler, kritiserer og lufter nye, måske kontroversielle ideer. Det er på mange måder en farlig illusion. De fleste ledere tænker og handler som bekendt politisk. Åbenhed er ingen selvfølge, men en ledelseskvalitet, det kræver fælles mod at udvikle og fælles stædighed at bevare.


Superaktivist i 60’erne - Kommunist\nSuperaktivist i 60’erne\nSelv en så fredelig bevægelse som ”Kampagnen mod Atomvåben” (KMA) havde Politiets Efterretningstjenestes (PET) interesse lige fra starten i 1960. PET nøjedes ikke med officielt at møde op på kampagnens kontor for at få materialer, men havde også agenter med til det stiftende møde i juni 1960, fordi den fejlagtigt troede, at der var tale om en kommunistisk dæk-organisation.\nDet kan man læse om i Steen Bille Larsens (SBL f. 1942) bog ”I venstrefløjens øje – Mit liv som fuldtidsaktivist i 60’erne”, hvori han især fortæller om sit arbejde i KMA og på Politisk Revy, hvor han begge steder kom til at spille en væsentlig rolle.\nPå et tidligt tidpunkt blev SBL politisk interesseret og indigneret over forskellen mellem rig og fattig. Derfor blev hans første løn som kontorelev i 1959 brugt til i Land og Folks boghandel at købe Marx/Engels Udvalgte Værker og samtidig åbne en konto. Senere blev der også råd til at abonnere på forskellige aviser, f.eks. Land og Folk, og han gik til møder i Clarté.\nSammen med nogle kammerater i Hørsholm startede han et lille politisk blad ”Orientering”, som udkom i 1959-61. Oplaget nåede aldrig op på over 50 eksemplarer, men alligevel vakte bladet politiets interesse, fordi man mente, at det var samfundsomstyrtende, og derfor henvendte de sig til hans forældre.\nMen det var atommarchen fra Holbæk til København i oktober 1960, der satte rigtig gang i SBL’s politiske virke. Straks efter marchen meldte han sig som aktivist på kampagnens kontor, hvor han trofast mødte op om eftermiddagen efter endt arbejdstid, og i 1963 blev han fast ansat på kontoret.\nFlere har beskæftiget sig med KMA, men det, der gør denne beretning interessant, er, at den er skrevet af en, der har deltaget aktivt i alle årene, indtil der blev lukket og slukket i 1967.\nI en kort periode havde han det, som han selv kalder ”Mit kommunistiske Intermezzo”. I sommeren 1963 meldte han sig, af grunde der ikke fremgår klart, ind i DKU. Da der ikke fandtes en afdeling i Rungsted, hvor han boede, blev han tilknyttet Indre By afdeling, og han blev hurtigt inddraget i fredsarbejdet og besøgte i den anledning flere gange DDR.\nPå en noget turbulent kongres i 1965 blev han valgt ind i DKU’s hovedbestyrelse, men trådte ud af den og af ungdomsforbundet kort tid efter, fordi den linje, som han stod for, ikke kunne gennemføres, nemlig at DKU skulle svække sit forhold til DKP. Den linje, som blev gennemført i årene efter kongressen, var imidlertid medvirkende til, at DKU’s indflydelse i arbejderungdommen blev styrket og resulterede i oprettelsen af Lærlingenes LO i 1970. Sideløbende voksede indflydelsen også i andre uddannelsesorganisationer, og DKU fik mange nye medlemmer.\nNetop i dette afsnit af bogen er der en række faktiske fejl. Her skal blot gøres opmærksom på den mest graverende, nemlig at Jan Andersen skulle have været med til at stifte Kommunistisk Forum i 1990. Han døde før partisplittelsen, og det er derfor at skyde ham holdninger i skoene, der ikke er belæg for.\nSideløbende med sin indsats i KMA og DKU fik SBL også tid til at arbejde med avisen Politisk Revy, hvor han var aktiv fra 1963 til 1973 og i en længere periode arbejdede som forretningsfører. Samtidig læste han til student og blev cand. mag. i historie i 1977. Kort efter fik han arbejde på Det kgl. Bibliotek og var i de sidste af sine ansættelsesår vicedirektør. Her var han bl.a. med til at lave en større udstilling om besættelsestiden, et emne som han havde beskæftiget sig meget med.\nUndervejs havde han også ”intermezzoer” med Internationale Socialister og Venstresocialisterne, og hans politiske og samfundsmæssige interesse gav sig senere udslag i udgivelsen af en række bøger om arbejderbevægelsens historie.\nTil slut i bogen kundgør SBL, at der er brug for et nyt kommunistisk manifest. Det skal nok skrives af SBL selv for at tilfredsstille ham, men selvom man kan være uenig i en hel del af hans vurderinger, så er der her tale om en bog, som ikke mindst vil interessere dem, der har været politisk aktive netop i denne periode. I indledningen skriver han, at ”dette er ikke en historisk fremstilling af venstrefløjens historie i 1960’erne. Det er min historie”, men det legimiterer ikke sjuskefejl.\nSteen Bille Larsen:\nI venstrefløjens øje – Mit liv som fuldtidsaktivist i 60’erne.\nForlaget Politisk Revy. 307 s. 248 kr.


Danske Diakonhjem får ny direktør\nKORT NYT22. JAN 2021 11.45\nDanske Diakonhjem, der står for drift og opførelse af friplejehjem i mange kommuner, får ny direktør i Morten Skov Mogensen, der kommer fra en stilling som generalsekretær for KFUM's Sociale Arbejde. Det skriver Altinget.\n- Jeg glæder mig til at fortsætte det værdibårne, diakonale arbejde i Danske Diakonhjem, der ligesom KFUM's Sociale Arbejde udfører en meget meningsfuld og vigtig indsats for mennesker i sårbare livssituationer, siger Morten Skov Mogensen, der tiltræder 1. juni.\nDanske Diakonhjem er en selvejende organisation, der i dag driver 40 egne plejehjem - herunder fire hjem, der er ved at blive bygget. 18 drives som friplejehjem, mens 23 drives efter driftsoverenskomst med den lokale kommune. Tre plejehjem udbyder hjemmepleje og praktisk hjælp. De opfører ofte plejehjem i kommuner, hvor en borgergruppe eller andre kan være utilfredse med en kommunal beslutning om at lukke.


ABL 105 samt SEL længerevarende botilbud med døgndækning - PDF Gratis download\nDownload "ABL 105 samt SEL 83 + 85 - længerevarende botilbud med døgndækning"\n1 Helsingør Kommunes kvalitetsstandard for ABL 105 samt SEL længerevarende botilbud med døgndækning Godkendt i Socialudvalget 3. november 2015 Formål Ydelsen i botilbud, der er oprettet i henhold til Almenboligloven, visiteres efter Lov om Social Service 83 og 85. Formålet med ydelsen er, at borgeren får mulighed for at anvende, udvikle og vedligeholde sine potentialer og færdigheder bedst muligt. Formålet er også, at borgeren får opfyldt sit behov for personlig og praktisk hjælp, aflastning i forhold til daglige funktioner, socialpædagogisk støtte og ledsagelse samt aktivitets og samværstilbud. Endelig er det vigtigt, at borgeren opnår socialt samvær, netværk og et trygt hjemmemiljø. Ifølge Almenboliglovens 105, stk. 1, har kommunen pligt til at sørge for, at der er det nødvendige antal boliger, der kan udlejes til personer med handicap, som har et særligt behov for sådanne boliger. Det er Helsingør Kommune, der har forsyningsansvaret til disse boliger. Efter Almenboliglovens 45, stk. 1, og Almenboliglovens kap. 3 fastsættes der en leje for en ældre og handicapbolig, og der indgås skriftligt en lejeaftale og andre aftaler om det lejede, jf. almenlejelovens 5, stk. 1. Lovgrundlag Lejen fastsættes som en balanceleje. Der budgetteres hverken med over- eller underskud. Der er således ikke tale om afkast til ejeren i forbindelse med udlejningen. Lejen fordeles på de enkelte boliger efter deres indbyrdes værdi, jf. pkt. 31 i vejledning nr. 14 af 15/2-11 om botilbud m.v. til voksne. I botilbuddene Kronborghus, Kronborgsund, Boligerne Anna Anchers vej og Boligerne Vinkeldamsvej visiteres ydelsen i henhold til Lov om Social Service 85 og 83. Kommunalbestyrelsen skal herunder tilbyde hjælp til personlig pleje og omsorg, socialpædagogisk støtte samt optræning og hjælp til udvikling af færdigheder til personer, der har behov herfor på grund af betydelig nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne eller særlige sociale problemer. Målgruppe Personer, der visiteres til Helsingør Kommunes tilbud efter Almenboligloven med ydelse i henhold til Lov om Social Service 83 og 85, udgør forskellige målgrupper alt efter hvilket tilbud, der er tale om. Overordnet set er borgere, som er omfattet af niveau D og E i Voksenudredningsmetoden, i personkredsen til støtte efter SEL 83 og 85 i botilbud. Kronborghus Personer, der visiteres til botilbuddet Kronborghus, er personer med betydelig\n2 og varigt nedsat psykisk funktionsevne. Det er personer med udviklingshæmning og der kan være tale om personer med psykiatrisk overbygning og generelle problematikker af adfærdsmæssig karakter. Udgangspunktet er, at borgeren ikke kan indgå i samfundet på almindelige vilkår, men har behov for socialpædagogisk støtte og omsorg med ligesindede i en boform, som er døgndækket. Kronborgsund Personer, der visiteres til botilbuddet Kronborgsund, er personer med betydelig og varigt nedsat psykisk og fysisk funktionsevne. Det er desuden personer med medfødt eller erhvervet hjerneskade, der medfører neurologiske udfaldssymptomer og blivende psykiske og/eller fysiske ændringer. Der er ofte tale om personer, der er både psykisk og fysisk handicappede med et omfattende plejebehov som kun kan imødekommes i et botilbud med døgndækning. SPUC Boligerne Anna Anchers Vej og Boligerne Vinkeldamsvej Målgruppen for Boligerne Anna Anchers Vej og Boligerne Vinkeldamsvej er borgere med betydelige og varigt nedsat psykisk og fysisk funktionsevne/udviklingshæmning. Borgernes behov for omsorg og støtte kan kun imødekommes i et botilbud med døgndækning. Levering af ydelsen Botilbuddene Kronborghus, Kronborgsund samt SPUC 1 - Boligerne Anna Anchers vej og Boligerne Vinkeldamsvej er tilbud oprettet efter Lov om Almene Boliger. For så vidt angår helsingørborgere har Helsingør Kommune visitationskompetence og anvisningsret til Kronborghus, Kronborgsund, Boligerne Anna Anchers Vej og Boligerne Vinkeldamsvej Visitation Varighed af ydelse Borgere fra andre kommuner visiteres af deres hjemkommune, og de optages herefter på venteliste i Center for Særlig Social Indsats, Visitation og Indsats. Helsingør Kommune har anvisningsretten. I forbindelse med visitering til tilbuddene Kronborghus, Kronborgsund, Boligerne Anna Anchers Vej og Boligerne Vinkeldamsvej 12-19, skal der i vurderingen tages hensyn til beboersammensætningen, herunder beboernes behov for hjælp. Det er dermed hensigten med visitationsproceduren at sikre, at borgeren visiteres til et tilbud, der i sin sammensætning er i stand til at kompensere beboerens funktionsnedsættelse fuldt ud. Der kan ikke sættes bestemte tidsmæssige grænser for foranstaltningen. Boformen er som udgangspunkt varig. 1 Socialpædagogisk UdviklingsCenter 2 / 5\n3 Omkostninger for borgeren Borgeren betaler sin egen husleje og forbrugsudgifter (el, vand og varme). Derudover er der en række valgfri ydelser, som botilbuddet stiller til rådighed mod betaling, fx kost, rengøring, transport i tilbuddets biler. Der opkræves betaling fra borgeren fra det tidspunkt, hvor boligen er til disposition. Kommunen skal sikre, at ydelsen i henhold til Lov om Social Service 83 og 85 i forbindelse med tilbuddet er baseret på en helhedsorienteret indsats. Det skal ligeledes sikres, at borgerens individuelle behov tilgodeses i tilrettelæggelsen af den pædagogiske praksis. Der skal være fokus på målgruppens betydelige psykiske og fysiske funktionsnedsættelse, som bevirker, at borgerne i personkredsen ikke kan tage vare på egne interesser. Hjælpen skal tage udgangspunkt i borgerens egne behov og forudsætninger og gives med respekt for den enkeltes integritet og værdighed. Det afgørende er, at hjælpen tager udgangspunkt i den enkelte borgers individuelle situation og funktionsnedsættelse med respekt for den enkeltes egne behov og ressourcer. Hjælpen kan i nogle tilfælde opstille normer for den enkeltes livsudfoldelse samtidig med, at indsatsen skal udformes således, at den enkeltes personlighed støttes bedst muligt. I den forbindelse skal det respekteres, at nogle eventuelt trives under normer, der kan opfattes som udsædvanlige. Indhold Ydelsens indhold er differentieret i forhold til botilbuddenes art. Differentieringen kommer til udtryk i forhold til de forskellige tilbuds målgrupper, der kan være omfattede af forskellige betydelige fysiske, psykiske og sociale problemstillinger. Botilbuddene skal tilbyde følgende Personlig hjælp og pleje og hjælp/støtte til praktiske opgaver Botilbuddet skal sikre, at borgeren oplever tryghed og velvære omkring sin personlige pleje og er deltagende i forhold til sin egen personlige pleje. Borgeren skal have den optimale hjælp til personlig pleje/hygiejne. Borgeren skal leve i et miljø, hvor der tages hånd om vedkommendes sundhed og trivsel. Botilbuddet skal derfor efterleve Sundhedsloven og Sundhedsstyrelsens krav vedrørende eksempelvis sundhedsfaglige instrukser, sygeplejefaglige optegnelser, medicinhåndtering og hygiejne. Embedslægeinstitutionen fører årlige tilsyn med botilbuddet. Borgeren skal opleve, at omsorg og pleje har betydning for og udgør et udviklingssigte i forhold til relation til andre. Borgerens behov for personlig pleje og praktisk hjælp skal tilrettelægges ud fra den enkeltes ressourcer og formåen. Botilbuddet skal sikre, at der er et sundhedsfremmende fokus i forhold 3 / 5\n4 til borgerens fysiske sundhed. Omsorg og vejledning i daglige funktioner Botilbuddet skal støtte og afhjælpe borgeren i de daglige funktioner. Botilbuddet skal sikre, at borgeren modtager den rette omsorg. Botilbuddet skal sikre, at borgeren modtager optræning og vejledning i et tilstrækkeligt omfang. Socialpædagogisk omsorg og støtte, samt optræning og hjælp til udvikling af færdigheder Borgeren skal opholde sig i et miljø, der tilgodeser det individuelle behov for udvikling og vedligeholdelse af psykiske og fysiske færdigheder. Botilbuddet skal sikre, at borgeren får mulighed for personlig udvikling og vedligeholdelse/udvikling af psykiske og fysiske færdigheder i et aktivt pædagogisk miljø. Botilbuddet skal sikre, at hverdagen tilrettelægges ud fra et individuelt hensyn og ud fra den enkelte borgers behov og psykiske og fysiske formåen. Botilbuddet skal sikre, at eventuelle behandlingsstrategier lever op til den faglige evidens, med hensyn til kvalitet og dokumenterede resultater, der er på området. Den pædagogiske indsats skal integreres i et miljø, der fremmer den enkelte borgers potentialer, ud fra en helhedsorienteret indsats. Der skal i botilbuddet arbejdes på at opnå optimal udvikling i forhold til borgerens funktionsniveau. Borgeren skal opnå en progression i forhold til udvikling af nye færdigheder, personlig udvikling og mestringsstrategier. Ledsagelse til aktiviteter uden for botilbuddets rammer Botilbuddet skal sikre, at borgeren tilbydes aktiviteter uden for botilbuddets rammer under ledsagelse af tilbuddets personale, herunder fx til sundhedsfremmende aktiviteter som træning, motion m.v. Borgeren skal tilbydes aktiviteter i form af udflugter, ferie m.v. sammen med botilbuddets øvrige beboere under ledsagelse af botilbuddets personale. Omfanget i grundydelsen er fem dage om året. Ferie, udflugter mv. planlægges sammen med borgeren og eventuelt pårørende. Aftaler omkring ferie og udflugter med borgeren, herunder form og indhold, skal fremgå af den pædagogiske plan. Botilbuddet skal, i det omfang det skønnes nødvendigt, ledsage botilbuddets beboere uden for botilbuddets rammer f.eks. til læge, tandlæge, frisør m.v. Botilbuddet skal have fokus på værdien i et liv udenfor botilbuddets rammer, hvor borgeren oplever at være en del af det omgivende samfund. Målet er at sikre samhørighed, relationer og inklusion i de 4 / 5\n5 almindelige fællesskaber. Aktiviteter og samværstilbud: Opretholdelse af personlige færdigheder og grundlag for øget livskvalitet Sagsbehandlingsfrist Borgeren skal opleve at være en del af et fællesskab. Borgeren skal opleve aktivitet som en del af livet. Botilbuddet skal, gennem aktivitet og samvær, sikre, at borgeren får mulighed for at skabe relationer til ligestillede borgere og oplever tryghed i en genkendelig og forudsigelig hverdag. Botilbuddet skal, gennem aktivitet og samvær, støtte og motivere borgeren i udvikling af identitet. Botilbuddet skal skabe meningsfulde aktiviteter i hverdagen. Botilbuddet skal tilbyde borgeren givne aktiviteter med personalet og sikre, at borgerne indbyrdes opnår fælles aktiviteter af varierende karakter. Se Borgeren kan klage over afgørelsen. Klagen sendes til: eller Klagevejledning Tilsyn Visitation og Indsats, Center for Særlig Social Indsats Helsingør Kommune Birkedalsvej Helsingør Foranstaltningen er omfattet af 4 i Lov om Socialtilsyn. Det er Socialtilsyn Hovedstaden, der er tilsynsmyndighed. Særlige forhold for denne foranstaltning - Ingen 5 / 5\nKVALITETSSTANDARD Aktivitets- og samværstilbud Serviceloven 104\nKVALITETSSTANDARD Aktivitets- og samværstilbud Serviceloven 104 LOVGRUNDLAG FORMÅL 104. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde aktivitets- og samværstilbud til personer med betydelig nedsat fysisk eller psykisk\nVejledende serviceniveau Almenboligloven 105 med en socialpædagogisk indsats efter Servicelovens 85\nAalborg Kommune Specialgruppen Vejledende serviceniveau Almenboligloven 105 med en socialpædagogisk indsats efter Servicelovens 85 (ABL 105 udgør det juridiske grundlag for selve boligen) I henhold til\nKVALITETSSTANDARD Længerevarende botilbud Serviceloven 108 samt Bekendtgørelse 1387 af 12/12 206\nKVALITETSSTANDARD Længerevarende botilbud Serviceloven 108 samt Bekendtgørelse 1387 af 12/12 206 LOVGRUNDLAG 108. Kommunalbestyrelsen skal tilbyde ophold i boformer, der er egnet til længerevarende ophold,


Hej fra flytteland! | incredibaby Hej fra flytteland! – incredibaby\nElliot er kommet op på 4 måltider om dagen. Af og til glipper der et måltid hvis han sover længere e\nSå er vi flyttet fra Århus, sådan helt rigtigt. Vi henter seng og sofa i dag, hvilket er det sidste der mangler at blive fragtet herned.\nFlytningen gik godt i går, og Elliot opførte sig pænt hele dagen. Vi startede dagen med et møde i banken, hvor vi skulle have styr på lån osv. Vi overtager huset officielt 1/11, og det betyder jo også, at der skal falde en betragtelig sum penge.\nFaktisk er det lidt løgn, at vi startede dagen med et bankmøde. Vi startede reelt set dagen med min finger i bildøren. Som ikke kunne komme ud igen uden at åbne døren. Stod der med fingeren i bildøren og overvejede om jeg skulle tage det som en 25-årig, eller on jeg skulle stikke i et vræl og råbe FUUUUUCK. Jeg valgte førstnævnte – vi stod trods alt ude foran banken, som gerne skulle anse os som ansvarlige og låneværdige ;-) Fik dog en pose ærter i banken, og fik fingeren på køl. Fik også banklån and everything..\nI dag skal vi altså så flytte det sidste læs, og så kan jeg ellers gå i gang med at pakke ud. Har stort issue med flytterod, så det kommer nok til at gå ret tjept – I hope.\nElliot er kommet op på 4 måltider om dagen. Af og til glipper der et måltid hvis han sover længere end han plejer, eller går …


Opfordring fra formand: Husk nu at passe på hinanden - sn.dk - Taastrup\nTina Pihl er både indehaver af Tina?s Pølser på Taastrup Hovedgade og formand for den lokale handelsstandsforening, og hun opfordrer både kunderne og butiksejerne til at blive bedre til at huske på corona-reglerne, så vi undgår endnu et smitteudbrud. Foto: Kenn Thomsen\nArtiklen: Opfordring fra formand: Husk nu at passe på hinanden\nOpfordring fra formand: Husk nu at passe på hinanden\nTaastrup - 23. august 2020 kl. 13:44\nFolk er begyndt at slække lidt for meget på reglerne, så der er risiko for, at coronasmitten breder sig igen.\nSådan lyder det fra Tina Pihl, der har Tina's Pølser på Taastrup Hovedgade, og samtidig er formand for Taastrup ByMidte.\n- Da butikker og madsteder begyndte at genåbne efter nedlukningen, brugte jeg i gennemsnit to flasker sprit om dagen til kunderne alene i boden i Taastrup. Nu bliver der brugt cirka to om ugen, så vi kan se, at folk er begyndt at blive lidt mere afslappede omkring det, siger hun.\nHun opfordrer derfor kunderne til at huske at holde afstand og at bruge det sprit, som forretningerne stiller til rådighed.\n- Vi skriver også ud til butikkerne, at de skal huske at overholde reglerne. Det er de generelt ret gode til, men vi vil gerne minde om dem om, at de skal huske reglerne om ikke at være for mange ad gangen i butikkerne, at have sprit til rådighed og have oplysninger om corona-reglerne i vinduerne, siger Tina Pihl.\n- Hvis vi gerne vil undgå at skulle gå rundt med mundbind i hovedgaden, så er det nu, vi skal stramme os an, understreger hun.\nBåde Taastrup ByMidte og Hedehusene Erhvervsforening besluttede for nylig at aflyse årets store høstfester, netop fordi smittetrykket er stigende. I den situation kan man ikke forsvare at samle så mange mennesker, lød forklaringen.


Gode råd til køb af ny miljøvenlig tørretumbler - Vores klode på godt og ondt | Vores klode på godt og ondt\nGode råd til køb af ny miljøvenlig tørretumbler\naugust 5th, 2017 climate-admin\nHvis du skal til at købe en ny tørretumbler, får du her nogle gode råd til at finde den helt rette tørretumbler. Der er nogle forskellige ting, som du med fordel kan overveje, inden du bestemmer dig for, hvilken tørretumbler du vil købe.\nDu kan med fordel bruge nettet til at finde anmeldelser, tests og prissammenligninger. Her kan du sammenligne forskellige tørretumblere og finde den samme maskine flere steder ofte til forskellige priser. Det kan nemt betale sig at bruge lidt tid på at undersøge nettet, inden man køber maskinen. Vi fandt gode priser på denne hjemmeside.\nFørst og fremmest skal du vide, hvilken type tørretumbler du har brug for. Du skal bestemme sig for, hvilken kapacitet maskinen skal have. Hvis du f.eks. bor alene og kun vasker dit eget tøj, skal kapaciteten ikke være så stor, som hvis du har en familie. Ofte vil en kapacitet på 7-8 kg være rigeligt for dem, der bor alene.\nEn anden ting, der kan være fordelagtigt at tjekke inden du bestemmer dig for hvilken model det skal være, er energimærkningen. Maskinerne med gode energimærkninger er ofte dyrere end dem med dårlige energimærkninger, men i sidste ende kan det ofte betale sig at købe en maskine med en god energimærkning, da man på den måde spare penge på elregningen.\nTests og anmeldelser på nettet\nNår du har bestemt dig for hvilken type maskine, der passer bedst til dit behov, har du måske et par forskellige maskiner i kikkerten. Nu er det tid til at sammenligne disse maskiner, så du kan vælge den bedste. Her kan du med fordel søge på nettet efter tests og anmeldelser på de maskiner, du har i kikkerten. Her kan du finde ud af hvordan maskinerne rent faktisk er i brug. Selvom en maskine kan lyde god på papiret, er det ikke altid sådan i praksis.\nNår du kigger efter anmeldelser og tests på nettet, er der overordnet to forskellige slags tests og anmeldelser. Der er de anmeldelser og tests lavet af professionelle og så er der dem, der er lavet af helt almindelige mennesker.\nDet kan være en god idé at tjekke begge typer, da der kan være forskel på hvad de professionelle ligger mærke til i forhold til hvad de helt almindelige mennesker ligger mærke til. Når du læser disse anmeldelser skal du huske på, hvad der er vigtigt for dig. Dem der laver anmeldelserne og de forskellige tests kan sagtens ligge vægt på nogle fejl og mangler, som måske ikke vil være fejl og mangler for dig.\nBrug nettet til at finde de bedste tilbud\nNår du har undersøgt de forskellige tests og anmeldelser, er du forhåbentlig kommet frem til den helt rigtige maskine for dig. Nu er det tid til at finde det allerbedste tilbud på nettet. Ofte vil det være forskelligt hvad den samme maskine koster på forskellige sider. Det er jo dumt at betale mere for den samme maskine, hvis man kan få den billigere et andet sted. Hvis du vil have et nemt overblik over det, kan du bruge en prissammenligningsside.\nDer findes forskellige sider, hvor man nemt kan få et overblik over, hvad et enkelt produkt koster på forskellige sider. Her kan man ofte se hvad fragtomkostningerne bliver, så man kan få en idé om hvad den samlede pris bliver. Du skal dog ikke kun tjekke priserne på nettet. Du skal selvfølgelig også huske at tjekke de fysiske butikker, da disse sommetider kører med gode tilbud. I langt de fleste tilfælde vil der dog være de bedste tilbud på nettet og netop derfor er det vigtigt at tjekke de forskellige sider ud.\n« Elcyklen er fremtiden inden for miljøvenlig bytransport\nSkån miljøet og spar penge med en varmepumpe »\nElcyklen er fremtiden inden for miljøvenlig bytransport\nForetrækker du at låne eller spare op?


Lær græsk download - Gratis græske lektioner!\nLyt til historier på græsk!\nMP3-filer på græsk til download\nEnkle fortællinger på græsk\nSætninger og ordforråd på græsk og dansk\nGør din forståelse af græsk bedre\nDownload teksten til fortællingerne på græsk og dansk\nLæs de græske fortællinger mens du lytter\nDet græske demonstrative kendeord\nDemonstrative kendeord bruges med substantiver for at gøre dem mere specifikke. De danske demonstrative kendeord 'den der' og 'det der' har forskellige former på græsk afhængigt af om ordet som det tilhører, er hankøn, hunkøn eller intetkøn. Det demonstrative kendeord med navneord i hankøn hedder på græsk 'εκείνος'. Ved ord i hunkøn er det 'εκείνη' og med navneord i intetkøn er det 'εκείνο'.\nekíni i pórta\nLær at klare dig på græsk med disse nyttige ord og sætninger. Vi begynder med at lære nogle grundlæggende græske sætninger, som du kan bruge til daglig kommunikation.\nHvordan siger man Hvordan har De det ? på græskHvordan siger man Jeg elsker dig på græsk\nHvordan siger man Hav det sjovt ! på græskHvordan siger man Det er tåget på græsk\nHvordan siger man Vi ses senere på græskHvordan siger man Jeg kan lide dig på græsk\nGræsk læringsguide : Trin 4\nI de foregående trin lærte vi dig ordene σπίτι, βιβλίο og καρέκλα (hus, bog, stol). Vi lærte dig også, hvordan du bruger den ubestemte artikel på græsk til at danne ένα σπίτι, ένα βιβλίο og μία καρέκλα (et hus, en bog, en stol). I dette trin koncentrerer vi os om, hvordan man bruger den bestemte artikel på græsk til at danne το σπίτι, το βιβλίο og η καρέκλα (huset, bogen, stolen). Du vil se en let at følge lektion, der indeholder adskillige nyttige eksempler på både græsk og dansk. For at komme i gang med trin 1 skal du blot klikke på 9-trins tællersymbolet. Eller du kan gå videre til trin 5 ved at klikke på knappen Næste trin (flertal på græsk).\nFlertallet på græsk


3 -stjernet Hotel Miramar er placeret i nærheden af Kunsthalle.\nHotellet er beliggende i det sø-distrikt i Hamborg inden for 25 minutters gåtur fra Alster. Ejendommen ligger 30 minutters spadseretur fra Hamborg centrum.\nDenne klassiske ejendom omfatter varme, en værdiboks, kaffe- og tefaciliteter, et skab og eget toilet på alle værelser. Disse moderne hotelværelser har en haven udsigt. De har også badeværelser med et badekar, en bruser og en hårtørrer.\nServerer både mad og drikkevarer,ligger Anleger 1870 og Opitz omkring 150 meter fra ejendommen.\nRocks 2* Hanoi\nVinz 2* Malacca\nPlaza One 2* Gurgaon\nAlenbeach Apartment Tel Aviv\nBeach 4* Hoi An\nPhi Phi Island Village Beach 4* Krabi By\nMannings Heath 2* Horsham\nAlpenclub 3* Engelberg\nPoon 3* Pai


Træpiller på 6 mm og 8 mm samt Lucerne hestefoder til salg hos Pillemadsen - Live Healthy\nTræpiller fra Lava, Olimp, Samba og andre mærker\nTræpiller kan købes i mange kvaliteter, og hos Pillemadsen fører de German Pellets, Lava og andre mærker. Du kan være 100 % på at få gode produkter fra dem. Er du en af de mange danskere, som benytter træpiller? Så er pillemadsen.dk en god webshop at kende til. De langt mest populære typer af træpiller er dem på 6 mm og 8 mm. Begge dele forhandles på www.pillemadsen.dk. Køb f.eks. 8 mm træpiller fra Barlinek, Olimp, Lava og Samba. Bestil kvalitetsstærke træpiller på 6 mm fra Heatlets, Lava, Barlinek, Fireheat og andre. Hos denne hjemmeside finder du det største udvalg i det tyske grænseland. Mange vælger at bestille en vognmand for at hente træpillerne. Det giver ofte store besparelser i forhold til at købe træpiller i DK. Udover fyring er de også ekspert i hestestrøelse og -foder.\nGiv sundhedsfremmende Lucerne hestefoder, som har været brugt i tusinde år\nBestil sundt og nærende Lucerne hestefoder, og glæd dine heste med noget af det bedste fra naturen af. Lucerne er en plante, som tilhører bælgplantefamilien. Den har været benyttet til at fodre heste med i årtusinder pga. dens unikke egenskaber. Med hestefoder af Lucerne opnår man en bedre mæthedsfornemmelse samtidig med, at spytproduktionen øges. På www.pillemadsen.dk tilbydes Lucerne hestefoder fra brands som St. Hippolyt og Agrobs. Begge mærker er anerkendte blandt forskellige grupper af mennesker, som er tætte på heste. Pillemadsen er perfekt til dem, der udelukkende kigger efter den bedste hestemad (altså fra kvalitetsmærker), men som også tager note i prisen. Fordi Lucerne hestefoder fra Agrobs og St. Hippolyt koster markant mindre på denne hjemmeside.


Artblog: Min vestlige kanon\nMin vestlige kanon\nDet undrer vel ikke, at jeg ikke er helt tilfreds med kanonen for billedkunst. Hein Heinesen begrunder udvalgets valg med, at det skal være værker, vi kan blive ved med at tale om. For demokrati er samtale.Og, som danskere berør danske kunstnere os mere end internationale, og det er derfor dem, vi kan blive ved med at tale om. Som danskere berør mænds værker os åbenbart også mere end kvinders, og dem kan vi blive ved med at tale om. Én kvinde har fået lov at komme i det gode selskab, og blive ved med at blive snakket om. Men det er bare ikke godt nok. Det er nogle ganske udmærkede værker, der er valgt. Jeg har intet at udsætte på værkerne isoleret set, men jeg synes, det er problematisk, at vi skal blive ved med at tale om lige dem. Det har vi gjort i årevis. For eksempel er der to værker med fra 1900. Omkring samme tidspunkt malede Bertha Wegmann et maleri af sin veninde Jeanna Bauck, som jeg kan blive ved med at tale om. Det viser en kvinde, der sidder i en stol. Hun er et selvstændigt menneske på et tidspunkt, hvor kvinder ikke havde så stort et grundlag at være selvstændige på. Derfor appelerer hun til at tale om alt det, der berør kvindelivet både historisk og samtidigt. Hun siger os stadig noget i dag.\nEt andet punkt er det noget falmede standpunkt, at vi som danskere taler bedst om danske kunstnere. Vi lever ikke i en isoleret stat, der skal beskytte sit territorium mod de andre stater. Vi lever i en verden, der er præget af internet og åbne vidder ud til resten af verden. Vi er medlem af EU. Vi rejser ud i verden. Sikke nogle samtalepartnere vi bliver, hvis vi kun kan tale om danske kunstnere. Og sikken et snævert syn på verden.\nDerfor kommer her min kanon. Den er vestlig, fordi jeg må tilstå, at min viden om kunsten udenfor vesten er mangelfuld. Den er præget af kvinder, fordi det er vigtigt at vise, at verden er ikke skabt af mænd alene. Og, det sker oftere, at kvindelige kunstnere arbejder med emner, som har relevans for en snak om kvinders del af verden. Det nytter ikke kun at snakke om støvfnug i solen, tåge ved Sortedamssøen og drivende skyer i Rom. Det er ikke den samtale , demokrati er skabt af.\nBayeux tæppet, 1066\nMandevilles rejse: Voldby, Dalbyneder og Råby kirke o. 1500\nArtemisia Gentileschi: Judith, der slagter Holofernes, ca.1620\nMarie-Louise-Élisabeth Vigée-Lebrun: Selvportæt med turban og barn, 1786\nJulia Margaret Cameron:The Rosebud Garden of Girls, 1868\nBertha Wegmann: Den svenske malerinde Jeanna Bauck, 1887\nAgnes Slott-Møller: Jomfru Blidelil, 1899\nCamille Claudel: Valsen, 1905\nAnne Marie Carl-Nielsen: Løveporten, Ribe Domkirke, 1904\nTina Modotti: Kvinde med sort banner, 1928\nSonja Ferlov Mancoba: To levende væsner, 1935\nMeret Oppenheimer: Objekt, 1936\nIndsendt af Landliggeren kl. 10:11 AM\nDen sensuelle husmor\nHusmor i 40erne\nEr vi mon i 50�erne?\nBirgitte Berg Nielsens husholdningsskole og semina...\nSonja Ferlov Mancoba: To levende v�sner, 1935\nDu m� selv tage til Ribe for at se Anne Marie Carl...\nAgnes Slott-M�ller: Jomfru Blidelil, 1899\nJulia Margaret Cameron: The Rosebud Garden of Girl...\nMandevilles rejse, Dalbyneder o.1500\nBertha Wegmann: Den svenske malerinde frk.Jeanna B...\nMarie-Louise-Elisabeth Vig�e-Lebrun: Selvportr�t m...\nDel af Bayeux t�ppet, 1066\nArtimisia Gentillischi: Judith slagter Holofornes,...\nJohannes Bjerg: Dansen, 1918.\nJulius Schultz: Adam Oehlenschl�ger\nJulius Schultz: Adam Oehlenschlager\nMere kunst i frit løb - Burn Video Art on Demand\nNotre Dame, Paris: gargoil 1163-1250\nNiels Hansen Jakobsen: Trold der vejrer kristenblo...\nNiels Hansen Jakobsen: Trold vejrer kristenblod. G...\nNiels Hansen Jakobsen: Trold vejrer kristenblod. J...\nNiels Hansen Jakobsen: Trold vejrer kristenblod, 1...\nAnders Bundgaard: Og dagen rinder med sine tusinde...\nStephan Sinding Valkyrie 1908\nEinar Utzon-Frank "Ungdom", 1933


periodisk i alles liv er der situationer, hvor, uden bedøvelsesmidler uundværlig.Det kan være en lang række skader, inflammatoriske læsioner, neurologiske problemer.Uanset årsagen, er der behov - stop smerte.Med denne opgave et fremragende stykke arbejde af NSAID.Det er ofte brugt injektioner "Voltaren".Udtalelser angiver stoffet som et meget effektivt middel.\naktiv bestanddel af lægemidlet "Voltaren" er diclofenac-natrium.Det er en ikke-steroide forbindelse, der har forskellige egenskaber:\nmedicin hæmmer biosyntesen af prostaglandiner.Nemlig, spiller de en væsentlig rolle i at forårsage en person smerte, inflammation, feber.Denne egenskab er den primære mekanisme for narkotika action "Voltaren".\nNår reumatiske patologier impact stoffer kan reducere symptomerne på sygdommen.Der er mindre hævelse, nedsætter smerte, forbedrer ledfunktion.\nanalgetiske virkning efter optagelsen af lægemidlet er sædvanligvis efter 15-30 minutter.Lægemidlet er i stand til at fjerne migræneanfald.Også fundet prikker "Voltaren" ansøgning hos patienter i den postoperative og posttraumatiske tilstande.De kan betydeligt lindre smerter, reducere hævelse og betændelse i sårene provokeret.\ner meget udbredt i medicinsk praksis shots "Voltaren".Indikationer for brug af følgende midler:\nfødslen (anvendt som et analgetisk lægemiddel);\nlever- og renal kolik;\npostoperative periode (handlinger smertestillende);\nonkologisk patologi (den stærkeste smertestillende).\nlægemiddel "Voltaren" i doseringsformen udelukkende tildelt af eksperter.Brugte injektion kun under hospitalsbehandling.Det stof har en lang række specifikke nuancer.Derfor selvmedicinering, værktøjet ikke er i brug.\nkan tildeles to typer narkotika administration:\nDosis afhænger helt af forløbet af sygdom og enkelte patients tolerance af lægemidlet "Voltaren" (skud).Behandlingsforløbet er to dage.Længere brug af injektioner er forbudt.Hvis det er nødvendigt, yderligere behandling fortsætter stikpiller eller tabletter.\nvigtigste anbefalinger til intramuskulære injektioner:\nEfter åbning af løsningen bør gennemføres med det samme.Hvis indholdet ikke bruges, bør et sådant lægemiddel bortskaffes.\nHvert hætteglas bruges til engangs-administration.\nnormalt anbefalede dosis er 75 mg - en ampul om dagen.\nI svære patologier (f.eks kolik) satsen kan stige.I dette tilfælde er det i løbet af de to dage er tilladt at bruge en injektion af 75 mg.Mellem injektionerne nødvendigvis observeret tidsinterval på et par timer.Det anbefales, at en anden injektion administreres i den anden balde.\nsommetider at forbedre smertestillende effekter (f.eks svære migræneanfald) injektioner "Voltaren" kombineret med stikpiller eller tabletter.I dette tilfælde bør den maksimale daglige dosis ikke være mere end 175 mg.\ntrods af den høje effektivitet af lægemidlet, kan patienten opleve bivirkninger.Så foreslår stof "Voltaren" (skud) manual.Anmeldelser patienter i høj grad bekræfte bivirkninger.\nubehagelige reaktioner, der kan opstå under behandling med indsprøjtninger, som regel, følgende:\nFejl i mave-tarmkanalen.Patienter kan opleve forekomst af mavesmerter, opkastning, manglende appetit.Nogle patienter klager over en ændring i formen af en stol.Sommetider sår vises.\nunormal drift af det kardiovaskulære system.Patienter kan opleve en stigning i tryk, smerter i brystet.Nogle patienter har takykardi.\nændringer i nervesystemet.Ved behandling med dette lægemiddel kan medføre hovedpine, svimmelhed.Sommetider patienter har et tab af evnen til at navigere i rummet.Der er hukommelse bortfalder.Nogle patienter oplever en søvnforstyrrelse, forekomsten af dødvandet.\nForstyrrelser i sanseorganerne.Det kan være døvhed, smag forandring.Nogle patienter viser en forværring af synet.\novenstående bivirkninger, som kan ledsage anvendelsen af lægemidlet, alvorlig nok.Derfor er denne værktøj bruges til andre formål, og kun læge på et hospital.\nkendt sæt betingelser og patologier, hvor der ikke er tildelt til "Voltaren" - injektioner.Kontraindikationer nødvendigvis tage hensyn til behandlende læge.\ndårligt, hvis folk vidste om dem og patienten.Især hvis mod alle råd til selvmedicinering.\nSå indsprøjtninger "Voltaren" kontraindiceret hos:\noverfølsomhed over for de dele af lægemidlet.\nforekomst af astmaanfald, akut rhinitis, urticaria efter indtagelse af medicin, "Aspirin".I dette tilfælde eventuelle NSAID patienten er kontraindiceret.\nAktiv gastrisk, kolon, blødning eller perforering.\ninflammatoriske tarmsygdomme - colitis ulcerosa, Crohns sygdom.\nhøj risiko for postoperative blødninger.\npostoperative smerter efter koronararteriebypasskirurgi.\nMulig overdosis er ekstremt farligt at bruge medicinen på ubestemt tid "Voltaren" (skud).Typiske kliniske tegn på overdosering mangler.Nogle gange kan en patient kan kaste op, diarré og svimmelhed.I nogle tilfælde er der gastrointestinal blødning, kramper eller ringen i ørerne.\nVed svær forgiftning hos en patient observerede lever og nyresvigt.\nbehandling i tilfælde af overdosering symptomatisk påkrævet.For det første alle de foranstaltninger, bør tage sigte på at afskaffe sådanne virkninger:\nOm nødvendigt, vil lægen anbefale, visse lægemidler, der kan erstatte "Voltaren" injektioner.Analoger med tilsvarende virkning og sammensætning, er det ikke tilrådeligt at vælge selv.Det er bedre at mobilisere støtte fra en læge.\neffektive analoger er:\nFå en idé om fordele og ulemper ved medicin, der kun kan opleves i pricks "Voltaren".Anmeldelser af mennesker, der brugte stoffet, i stand til at afklare billedet.Derfor mener vi, hvad der skete hos patienter mening om dette køretøj.\nNæsten alle mennesker fejrer sammen med den gavnlige effekt, betydelige ulemper medicin.\nevne lægemidlet for hurtigt at standse smerten.\nEn række doseringsformer (efter injektionerne kan være ganske let at gå til suppositorier eller tabletter).\nMen desværre, mange mangler har indsprøjtninger "Voltaren".Udtalelser angiver følgende ulemper:\nømhed og betændelse på input injektion;\nhyppigt observeret udtryk for den gastrointestinale slimhinde;\nstort antal kontraindikationer og bivirkninger;\nsandsynlighed for at udvikle allergi (der er ofte nok).\nSåledes kan det opsummeres som hensigtsmæssigt at anvende indsprøjtninger "Voltaren".Udtalelser gør indikere muligheden for meget hurtigt at slippe af med ulidelig uudholdelig smerte.\nderfor anvende denne medicin kan være yderst korte kurser.Under hensyntagen til alle kontraindikationer og ubehagelige bivirkninger, bør lægemidlet kun anvendes, hvis ordineret af en læge.\nDesuden indsprøjtninger "Voltaren" er en receptpligtig medicin.Dette kan spare patienterne fra det tankeløse brug af en så alvorlig stof.\nTalrige antal kontraindikationer og alvorlige bivirkninger ikke forstyrrer narkotika "Voltaren" for at være en af de mest populære anti-inflammatoriske lægemidler.Imidlertid at anvende disse injektioner er tyet til kun i ekstreme tilfælde.Ofte er disse injektioner indgives til patienter på toppen af patologi.For eksempel i tilfælde af akut arthritis.Så patienten overføres til tabletter, suppositorier, rektale eller kapsler, det aktive stof er diclofenac-natrium.Selv om sammensætningen ligner, sådanne formuleringer har færre bivirkninger.Derfor meget mindre medføre komplikationer.\nVitaminer " Merz " : anmeldelser, sammensætning , performance og andre oplysninger om forberedelsen for sundheden for hår og negle


Hvordan ser du på din krop? - Psykoterapeut Anni Thybo\nMange af os ser kroppen som en genstand, der skal kontrolleres, præstere og se godt ud. Mange piner og plager kroppen med slankekure eller overtræning, fordi de ikke er tilfredse med udseendet eller præstationsevnen.\nMåske har du også glemt, at kroppen faktisk er en vigtig del af hele dig? Og hvis kroppen ikke har det godt, så har DU det ikke godt!\nKroppen indeholder det fineste regulerings apparat, der i døgndrift forsøger at opretholde ligevægt i alle de fine balancer, der er i kroppen i forhold til temperatur, væske, hormoner, søvn, energi, ilt osv. Når vi udfordrer denne balance ved at overhøre kroppens signaler, arbejder kroppen på højtryk, indtil ligevægten er opnået igen.\nHvis balancen bliver udfordret for meget i for lang tid, kan kroppen ikke følge med og begynder derfor at sende signaler i kraft af f.eks. spændinger, hovedpine, søvnløshed, smerter i ryg eller andre steder. Hvis vi bliver ved med at ignorere disse signaler, kan det på længere sigt medføre sygdom, stress, depression eller angst.\nLær at sætte pris på din kloge krop og at lytte til de signaler den giver dig.


Aadum lokalhistirisk forenings generalforsamling d. 25-03-09\nVelkomst: Valg af ordstyrer.\nEfter generalforsamlingen vil Lotte Rani fortælle om sine spændende oplevelser gennem sit liv og hvordan hun endte i Aadum og bor på Koglund banke, Tøstrupvej.\nVi har hold pause i vores registrering af arkivalier siden sommerferien, fordi vi skal på kursus i "Arkibas", som er et registreringsprogram på computer, hvor alle arkiver efterhånden bliver linket på, så man sidde hjemme og finde meget om slægtens historie o.s.v. Lotte har været på kursus i efteråret og vi håber at vi løbende kan få plads på et et kursus.\nArkivet har skullet flytte om på det tidligere plejehjem men der har været problemer med fugtighed i kælderen, hvor vi skulle have et brandsikkert rum. Vi har haft en professionel mand fra museet i Ølgod til at måle fugtigheden i det østre og vestre rum i kælderen. I det østre var der 65-70 % luftfugtighed og i det vestre kælderrum var der 55-63 % og det acceptable er mellem 45-55 %. Han har rådet os fra at flytte arkivalierne ned i kælderen, så vi har bestemt at arkivalierne bliver i lejligheden indtil der viser sig andre muligheder.\nVi regner med at flytte fra forsamlingshuset lige efter Påske.\nVi havde historisk fællestur sammen med borgerforeningen og husholdningsforeningen til Rabæk, i hjørnet af 2 åer, hvor Johann Rickers, JensLindby og Knud Mogensen var guider og fortalte om Rabækgaards historie, Rabæk krat, skovrejsningen og den gamle festplads som idag bliver brugt af spejderne samt om dambrugene ved Sønderskov, som Knud Mogensen's far har ejet. Der var 27 deltagere.\nJens Lindby har meddelt mig at han ikke fortsætter som arkivleder. Han har været leder i 20 år og synes han trænger til en pause og det er vi meget kede af men han har lovet at hjælpe os i gang med Arkibas.\nEfter kaffen fik Lotte Rani ordet. og holdt de 25 deltageres interesse fangen, mens hun fortalte træk fra sit oplevelsesrige liv. Selv om Lotte Rani ikke er københavner, som hun stadig efter 9 år i Ådum antages for, men fra Hillerød, ligger hendes oplevelser uden for de fleste vestjyders forestilling. Lotte Rani vandt med sin beretning tilhørernes respekt, ikke mindst da hun fortalte om dengang, hun tog uddannelsen som den første kvindelige sergent i Søværnet og gjorde tjeneste i Avderød for 30 kvindelige konstabler. Den uniformerede verden havde heller ikke ligget uden for hendes hverdag, idet hun som barn legede med prinsesserne sammen med sin veninde, hvis far var vægter på Fredensborg.Slot.


Foreninger støtter sammen op om klimatiltag\nTo, der står sammen for klimaet: Næstformand i DN Rebild, Sussi Handberg, og næstformand i Agri Nord, Henrik Dalgaard, er enige om, at der skal gøres noget for klimaet nu, og at det derfor er afgørende, at der sættes penge af på den kommende finanslov. – Vi og klimaet kan ikke vente, lyder det fra de to.\nAgri Nord og DN Rebild støtter sammen op om deres hovedorganisationers forslag om at sætte en milliard kroner af på den kommende finanslov til klimatiltag. Derfor sender de to lokalforeninger nu en direkte opfordring til den nye klimaminister Dan Jørgensen(S). – Vi og klimaet kan ikke vente, lyder det.\nLandmændene er klar, og naturfredningsforeningen er klar.\nDe har sammen fundet 100.000 hektar landbrugsjord, hvor driften kan omlægges til vedvarende græs, naturpleje eller vådområde, så den bliver mere klimavenlig.\nOmlægningen vil sikre markante klimareduktioner på omkring ti procent af landbrugets udledning af klimagasser. Det viser beregninger foretaget af Danmarks Naturfredningsforening og Landbrug & Fødevarer.\nDe to lokale foreninger DN Rebild og Agri Nord er derfor gået sammen om at rette henvendelse til den nye socialdemokratiske klimaminister Dan Jørgensen. I fællesskab opfordrer de ham til at prioritere indsatsen på den kommende finanslov.\n- Vi skal i gang med den jordfordeling nu. Vi og klimaet kan ikke vente til næste år, siger næstformand i DN Rebild, Sussi Handberg.\nLandmændene står på spring for at levere klimatiltagene, og de egnende områder er allerede kortlagt. Er der penge på finansloven til omlægningen, vil landmændene med det samme stoppe med at pløje og harve arealerne.\n- Vi har landmænd, der er klar, siger Henrik Dalgaard, der er næstformand i Agri Nord.\nIfølge landmændenes organisation kan det i mange tilfælde være en fordel for landmændene at ophøre med almindelig landbrugsdrift på arealerne. Det er ofte forbundet med besvær, da der er tale om lavtliggende, våde marker, som kan være vanskelige at drive.\n- Vi har her muligheden for at tage de lavthængende frugter, som kan give os en væsentlig CO2-reduktion, siger han.


Skibsfart » Nu ønsker flere eftersøgningen genoptaget\nNu ønsker flere eftersøgningen genoptaget\nHer samles en af de to overlevende fra Gulf Livestock 1 forlis op. Arkivfoto.\nTorsdag 17. september 2020 kl: 15:05\nFamilierne til de 40 savnede fra Gulf Livestock 1´s forlis får nu opbakning til deres krav om genoptagning af eftersøgningen fra skibet ejer, manager og bemandingsagent. Fire oppustelige redningsflåder og en redningsbåd er fortsat ikke fundet.\nGulf Navigation, der ejer skibet, har udsendt en støtteerklæring til de familiemedlemmer, der ønsker eftersøgningen genoptaget og har selv taget skridt for at støtte indsatsen.\nGulf Livestock 1 var på vej fra New Zealand til Kina, der det sejlede ind i tyfonen Maysak og forliste i de 15 meter høje bølger. Ud af de 43 besætningsmedlemmer er blot tre fundet. To af dem er i god behold, mens den tredje var bevidstløs efterfølgende omkom.\nMen 40 besætningsmedlemmer er fortsat savnet og de efterladte klynger sig til håbet om, at de fire redningsflåder og redningsbåden, der fortsat ikke er fundet, måske kan have nogle af besætningsmedlemmerne om bord.\nI Australien, New Zealand og Filippinerne har de efterladte brugt de sociale medier til at sætte ansigter på tragedien og opfordret til at genoptage eftersøgningen. Siden har 56.000 skrevet under på opfordringen og over 500 mennesker har doneret over 60.000 dollar til en indsamling organiseret af de efterladte.


Rains : Adidas Performance 3S Per TB S Sportstasker 1 Pink hos (299446) Tekstil Indsprøjtet Efterår/Vinter Indonesien Sportstasker Tekstil 50 cm Tasker Adidas Performance Forside mærker Tasker til mænd 100168\nCalvin Klein Underwear T-SHIRT - Stropløse & variable BH'er - black - Undertøj til damer fra Calvin Klein Underwear Dame Undertøj C1181A04M-Q11003200A\nCalvin Klein Underwear Stropløse & variable BH'er - purple - Undertøj til damer fra Calvin Klein Underwear Dame Undertøj C1181A04C-I11003200A\nCalvin Klein Underwear 2 PACK - G-strenge - black - Undertøj til damer fra Calvin Klein Underwear Dame Undertøj C1181A048-Q1100XS000\nForside > Accessories til kvinder > Rains\nRains Boonie regnhat Hatte Ensfarvet 50%polyurethane 50%polyurethane 50%polyester Hatte Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 320146\nRains Duffel weekendtaske 44 × 50 × 24 cm. Rejsetasker Med skulderstrop Lynlås lukning Hverdagsbrug Højde44 cm Bredde50 cm Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 320138\nRains Mini rygsæk 40 × 28 × 10 cm. Rygsække Højde40 cm Bredde28 cm Dybde10 cm 50%polyurethane 50%polyurethane Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 293676\nRains Msn rygsæk 41 x 37 x 15 cm. Rygsække 50%polyurethane 50%polyester Rygsække Rains Tasker Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 252052\nRains Pace Bag computertaske 30 × 40 × 8 cm. Computertasker Højde30 cm Bredde40 cm Dybde8 cm 50%polyurethane 50%polyurethane Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 293674\nRains rygsæk 44 × 34 × 12 cm. Rygsække Inner laptop compartment One main compartment Hverdagsbrug Waterproof Rygsæk Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 307021\nRains rygsæk 47 × 29 × 10 cm. Rygsække 50%polyurethane 50%polyester Rygsække Rains Tasker Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 252060\nRains Travel Duffel weekendtaske 38 × 60 × 47 cm. Rejsetasker Med skulderstrop Lynlås lukning Hverdagsbrug Højde38 cm Bredde60 cm Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 320139\nRains weekendtaske 42 × 70 × 23 cm. Weekendtasker Med skulderstrop Lynlås lukning Hverdagsbrug Højde42 cm Bredde70 cm Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 307420\nRains Zip Bag weekendtaske 30 × 40 × 15 cm. Rejsetasker Højde30 cm Bredde40 cm Dybde15 cm 50%polyurethane 50%polyurethane Dame Accessories Rains Accessories til kvinder 293675


Book et konferencecenter for at tale om alt det vigtige - GDPR-Mærket.dk\nI de fleste større virksomheder er der nogle gange brug for at tale om vigtige emner. Dette kan være svært at gøre i selve virksomheden, så derfor kan det være en fordel at booke et lokale til disse emner, foredrag og meget mere.\nHar du overvejet dette konferencecenter i Sønderjylland?\nPå utrolig mange arbejdspladser vil medarbejdere på et tidspunkt få at vide, at de skal deltage i en konference. En konference kan være mange ting, blandt andet et sted hvor der tales om vigtige emner, såsom ændringer i virksomheden, eller arbejdsstrategier. Emnet kunne også snildt have omhandlet noget angående GDPR-maerket, og hvordan vi bedst muligt sikre vores brugere. Gerne emner, som holdes indenfor lukkede døre, og kun snakkes om iblandt virksomheden eller folk med interesse for virksomheden. Men det kan også være et sted hvor du lærer noget nyt ved at høre diverse foredrag og måske du er heldig at opleve noget underholdning også. Som nævnt, så er det de færreste virksomheder som er store nok til selv at kunne holde denne form for møder og foredrag, og du kan med fordel så overveje at booke et konferencecenter i sønderjylland\nDette sted hedder ”Compas Congress Center”, og vi garanterer dig for, at det er det helt perfekte sted for din virksomhed at holde møder og foredrag.\nMasser af plads og uden forstyrrelser\nDette sted har plads til op til 2000 mennesker, så du skal bestemt ikke være bange for at der bliver trængt, medmindre du selvfølgelig møder op med 2001 medarbejder. Stedet er ganske populært, og bliver benyttet meget ofte. Du kan faktisk skrive konferencecenter Sønderjylland eller konferencecenter Jylland på Google, og så vil dette sted komme frem i søgeresultatet. Det er vigtigt at have steder hvor I kan drøfte vigtige ting, og det kan i her. Her kan i tale om alt, helt uforstyrret.\nPrevious postTre gode råd til den offentlige debat\nNext postPas på dine værdier – online og IRL


Den Frie Udstillingsbygning i København Ø - Find Museum & udstilling i hele landet\nDen Frie Udstillingsbygning er Kunstnernes Hus og har det som sin fornemste opgave at vise udstillinger med rod i bygningens kollektive tradition. Her er særligt fokus på samtidskunstneriske fællesskaber, kunstnersammenslutninger samt eksperimenterende grupperinger og netværk.\n'Den Frie' er bygget og ejet af kunstnere med det grundlæggende formål at præsentere publikum for det sidste nye inden for samtidskunsten. Her præsenteres et interessant og varieret udstillingsprogram bestående af ca. 10 udstillinger årligt med både danske og udenlandske kunstnere, der\nDen Frie Udstillingsbygning har til huse i et af Københavns mest bemærkelsesværdige, arkitektoniske bygningsværker tegnet af J. F. Willumsen i 1898. Bygningens frontrelief forestiller Pegasus med en yngling på ryggen – et symbol på at her vises den frie kunst. Mantraet var dengang, som i dag, at Den Frie er ”vanvittigt optaget af sin samtid”.\nSkulle sulten melde sig kan du lægge vejen forbi Polykrom som er Den Frie Udstillingsbygnings café. Her står menuen på god mad med inspiration i japanske og italienske køkken.\nSkriv en besked til Den Frie Udstillingsbygning\nSommerhuse nær Den Frie Udstillingsbygning


Åbningssiden » Kilder » Artikler » Journalistik » En Opgave\nSom bekendt har vi for nylig faaet oprettet en Turistforening her i Landet. Det var i Virkeligheden ikke for tidligt. Vi har længe nok trængt til et Raad af Mænd, der med nogen Avtoritet vilde tage sig lidt af vore Rejse-Bekvemmeligheder tillands og tilvands og i det hele hjælpe til at fremme Rejselivet indenfor vore egne Grænser.\nKunde det samtidig lykkes dem at aabne vore Naboers Øjne for, at man ogsaa her i Landet kan tilbringe et Par Ferieuger med Udbytte, saa var det slet ikke hverken saa galt eller saa betydningsløst, som enkelte mener.\nBeængstede Sjæle har med Hensyn hertil udtalt Frygt for en Oversvømmelse, navnlig af Tyskere. De har i Aanden set bramarbaserende1 Udlændinge hver Sommer bemægtige sig vort Land og omskabe det til et stort Tivoli, hørt "Heil dir im Siegeskranz"2 rulle ned fra alle Højene, og set os selv vandre fredløse om i Tykningerne af vore egne Skove.\nDet har dog næppe nogen Fare. Saa lille er vort Land da heller ikke, og saa tykke endnu ikke Tyskerne, at et Par Tusinder af dem skulde kunne "oversvømme" os. Der bliver saamænd endda rigelig Plads tilbage til dem af os, der ønsker Ensomhed og Fred. Det vil i det højeste blive en fire-fem Punkter, som Størsteparten af Udlændinge vil besøge, og lad end være, at det maaske netop bliver vore smukkeste, saa kan vi trøste os med, at disses Jomfruelighed har vi allerede forlængst selv berøvet dem. Intet fornuftigt Menneske rejser nuomstunder til Himmelbjerget eller Møens Klint for at glemme Verden og synke ned i sommerlange Drømmerier. Der udfolder sig paa disse Steder allerede et ret moderne Rejseliv. Vi kunde saamænd godt en skønne Aften for vor egen Fornøjelse finde paa at lade Silkeborgsøerne besejle af illuminerede Baade og oplyse Sommerspiret med bengalske Flammer.\nOg hvad ondt vilde der egentlig være deri? Det er sandt, at en smuk Pige i Reglen er mest indtagende uden al Pynt, ganske som hun er udgaaet fra Naturens Haand. Alligevel kan det til en Afveksling være ganske tillokkende en Gang at se hende med en Rose i Brystet og et lille Diamantfyrværkeri over Haaret.\nMen selv om nu virkelig enkelte Tyskere og andre Udlændinge skulde finde paa at søge ud fra disse vort Turistlivs Centre og mulig endog finde Behag i for kortere Tid hver Sommer at slaa sig til Ro paa andre, hidtil mindre hjemsøgte Egne og f. Eks. give Anledning til Oprettelsen af flere og større Badeetablissementer langs med Vesterhavet, hvilke værre Følger skulde da vel dette kunne faa, end at nogle Mennesker, som trænger haardt til det, fik Lejlighed til at forbedre deres Kaar?\nMan har sagt, at en saadan stadig og intim Berøring med fremmede efterhaanden vil udslette vore Nationalejendommeligheder. Men bortset fra, at der dog er de Nationalejendommeligheder, som det ikke er værd at give mange Mark for at bibeholde, saa hævdes jo netop for den enkelte det overordentlig befrugtende ved et livligt Samkvem med anderledes tænkende og talende. Hvorfor skulde det da forholde sig anderledes med Folket i sin Helhed? De jyske Bønder og de sjællandske Fiskere vil saamænd kun have Gavn af at fornemme lidt af den evropæiske Atmosfære, og da de ikke kan komme til Evropa, er det jo dog kun et Held, ifald Evropa vil komme til dem.\nDog, det er ikke værdt at bruge saa stort Maal til en Skæppe. Danmark er ganske vist et smukt lille Land med Punkter af henrivende Skønhed; men det ejer ikke den Slags sælsomme eller gigantiske Tillokkelser, der drager den store Turistflom til sig. En Forening med det Formaal at fremme Rejselivet her i Landet vil da ret naturligt først og fremmest henvende sig til Landets egen Befolkning og tænke paa dennes Tarv.\nOg begge Dele kan for Tiden nok gøres nødvendigt.\nGlædeligt vilde det især være, om Dannelsen af den nævnte Forening kunde give Stødet til, at vor sportlystne Ungdom vendte sig noget bort fra den ørkesløse og i Længden saa fordummende Sport, der f. Eks. bestaar i ved Hjælp af et Par Hjul at rende op og ned ad et Stykke Landevej, eller hver Søndag i en Allerhelvedes Dragt at ro en lang Pind fra Langelinje til Klampenborg og efter en animeret Frokost i Bellevue at vende samme Vej tilbage.\nHvor ganske anderledes naturligt og udviklende vilde det ikke være at tage Randslen paa Nakken og Staven i Haand og – naar nem og billig Lejlighed dertil aabnedes, f. Eks. ved et bekvemt indrettet Turistskib, der hver Lørdag Aften afgik fra Kjøbenhavn til et eller andet Sted, snart i Jylland, snart paa Øerne, og vendte tilbage tidlig Mandag Morgen – at gøre Udflugter overalt i Landet, gennemstrejfe de sjællandske Skove som de jyske Dale og Heder, tale med fremmede Mennesker, se ny Ansigter, besøge Bønderne, kigge ind i Kroerne, i Højskolerne, i Kirkerne, i Fællesmejerierne og Herregaardene.\nMen de unge Damer maa vi have med. Først naar vi har skrinlagt det Snærperi, der forbyder Mænd og unge Piger, to og to eller i Selskab, at færdes ugenert i det Fri, kan det rette Udbytte og den varige Glæde opstaa deraf. Men hvor vil det da ikke blive fornøjeligt f. Eks. midt paa jyske Hede uventet at træffe et andet muntert Selskab, som man kan slaa sig sammen med om et lille Hvil og et Maaltid i Lyngen, for derefter igen at gaa hver ad sin Vej og paa ret Zigøjnervis tilvinke hinanden det sidste Levvel fra det Fjærne.\nOg som Turistland er Danmark netop særlig fortrinligt paa Grund af sin flade Bølgeform, der frembringer en evig og underholdende Afveksling. Mens man i Bjærglande kan rejse dagevis med den samme Fjældtop foran sig og den samme Kløft under sine Fødder, fornyes Indtrykkene og veksler Stemningen her bestandig. Ny Billeder, ny Landskaber, ny Skønheder drager En uophørligt forbi. Snart lukker Skovene sig over En med Skygge og Kølighed, snart breder Agre og friske Enge sig paa begge Sider af Vejen med Landsbyer, Møller og duftende Kløverstakke, der gæstfri byder den Vandrende Ly for en lille Lur i Middagssolen. Endelig har man næsten overalt Udsigten til Havet, og hvor dette fattes, har man dog altid en idyllisk Sø eller en sivbekranset Aa til at forfriske sig i.\nForsaavidt er altsaa alt godt. Det samme kan derimod ikke siges om alt, hvad der vedrører de Rejsendes Bekvemmeligheder, og paa dette Punkt har den unge Forening for dansk Turistliv sin første Opgave at løse.\nDer er vel nok dem, der mener, at til et rigtig forvovent Rejseliv hører nødvendigvis det at tilbringe Nætterne i stinkende Kroer og udelukkende leve af harsk Flæsk, surt Øl og Tykmælk. De fleste vil dog sikkert finde, at det efter en anstrængende Dagsmarch er behageligt at have Udsigt til et velsmagende Maaltid og en god Seng, hvor man kan hvile ud til den næste Dags Strabadser. Livet, ogsaa Rejselivet, har altid nok af smaa Ubehageligheder, saa man behøver saamænd ikke selv at forskaffe sig dem.\nMen de danske Landsbykroer udmærker sig ikke ved Appetitlighed, og det er med en let forklarlig Rædsel, at mange tænker paa et Natteophold under deres glohede Dyner. Ja, hvormange er der vel ikke, der aldrig har turdet vove sig ud fra de befarede Veje, fordi der ikke udenfor disse tilbydes dem et blot nogenlunde anstændigt Rekreationssted?\nEller – for at tage et Eksempel fra andet Hold – hvilken Skandale er ikke den Brutalitet, som det "forenede Dampskibsselskab" nu i en Aarrække har faaet Lov at udvise mod de danske Sommerrejsende? Hvem har ikke utallige Kvaler at tænke tilbage paa fra de natlige Farter over Kattegat under dette renommerede Selskabs Ægide? Som en Flok Faar stuves Passagererne sammen paa Skibe, af hvilke kun ganske enkelte tilfredsstiller de Fordringer, man med Rette kan stille til et Selskab, der egenmægtig har taget saa at sige al vor søværts Mennesketransport paa sin Samvittighed. Skønt Taksterne ingenlunde er lave, bydes Kahytspassagerer i Ferietiden uden Blusel Natteleje under et Bord, op ad en Trappe eller paa selve det aabne Dæk, og ofte maa man være taknemlig, blot man kan kapre sig et Par Tæpper og faa Lov at hvile Hovedet mod Ryggen af en andens Stol. Det hele minder om en Slavetransport, og kun en dansk Godmodighed har saa længe uden Krig fundet sig i et saadant Barbari.\nMed disse Tilstande for Øje kan de ømfindtlige Patrioter være ganske rolige. Under saadanne Forhold skal Udlændinge nok holde deres Næse i tilstrækkelig Afstand fra vore Enemærker.\nMen mulig tør vi nu, siden Turistforeningens Oprettelse, vente at gaa lysere Tider imøde.\nPaa Søndag foretager Turistforeningen sin første Fællesudflugt her fra Byen. Vejen gaar til Jægerspris og den skønne Strand langs den nordlige Del af Roskilde Fjord, og Turen er beregnet paa at foretages pr. Vogn fra Frederikssund, saa selv de ældste uden Besvær kan deltage.\nMulig havde det været rigtigt, om man havde indrettet det saaledes, at de unge (mod en Moderation) kunde gøre Turen til Fods. Vejen er jo ikke lang og gaar hovedsagelig gennem Skov. I alt Fald bør ingen med lidt raske Ben forsømme, istedetfor at følge Landevejen at gaa op ad den Sti, der tæt ved Indkørslen til Færgelunden drejer tilhøjre op til et højt Punkt med en henrivende Udsigt over Fjorden. Mellem de høje Toppe af nogle gamle, halvt afskallede Træer plejer mægtige Sværme af Krager at kredse om og og udføre en Naturkoncert af en øredøvende Virkning.\nArtiklen stod i Politiken 25. maj 1889 under mærket A. K. Pontoppidan har selv over for sin første bibliograf, Poul Carit Andersen, vedkendt sig forfatterskabet til artiklen, som for øvrigt også fremgår af Politikens honorarprotokol (274 linjer; honorar 21,92 kr. Linjebetaling 0,08. Andre gange brugte Pontoppidan mærket Anton, men hvad K skulle stå for, vides ikke. To måneder senere anvendte han mærket K.A. under en artikel om Sæby; et par andre gange var mærket blot k eller K.\nPontoppidan havde på dette tidspunkt en legitim interesse i dansk turisme. Han havde netop – på opfordring fra den nyoprettede turistforening, hvoraf han var medlem – afsluttet et manuskript til turistføreren Danske Billeder, der dog aldrig nåede ud på andet end tysk. Se herom bl.a. brev til oversætteren Julius Hoffory. Bogen udkom først, som Reisebilder aus Dänemark, i april 1890.\n bramarbaserende: optræde som en bramarbas: skryde. "Bramarbas" var den ty. titel på Ludvig Holbergs "Jacob von Tyboe". (ODS). Ordet bruges også af Holger Drachmann (i Vildt og tæmmet, 1881) og af F. Hendriksen på Ude og Hjemme og i Lykke-Per. tilbage\n "Heil dir im Siegeskranz" var siden 1871 (og til 1918) den tyske kejserhymne. tilbage\ntop ^ | Åbningssiden » Kilder » Artikler » Journalistik » En Opgave\nUdskrevet fra http://www.henrikpontoppidan.dk/text/kilder/artik/journalistik/pca081.html den 25/05/2022.


BEHANDLING AF LIDELSER I COLUMNA THORACALIS\n80% af alle rygsmerter kan ikke specifikt diagnosticeres, dvs. vi kender ikke årsagen til smerterne. Årsagen er ofte et komplekst samspil af mange faktorer, herunder både fysiske, psykiske og sociale faktorer. Især frygten for smerten kan komplicere behandlingen betydeligt. Derfor er det vigtigt gennem en grundig undersøgelse at finde ud af, om smerterne er ”farlige” og ikke skal provokeres, eller om de er ”ufarlige” og kan dæmpes med NSAID, smertestillende, steroidinjektion, massage, akupunktur, mens man forsøger at stimulere vævshelingen og genetablere normal funktion ved øvelser.\nInformation: Det er vigtigt at informere om tilstandens art, om mulig årsag hertil og om behandlingsstrategien.\nPatienten forklares årsagen til smerterne, og om det drejer sig om en farlig eller ufarlig smerte.\nManuel behandling: traktion og ledmobilisering er vigtig for genetablere normal bevægelighed i ryggens segmenter.\nTræningen tager sigte mod at genskabe/bevare naturlig bevægelighed gennem udspændinger, styrke musklerne generelt, og genetablere god stabilitet og balance.\nØvelserne kan evt. indlæres hos fysioterapeut hvor de bør opfølges med jævne mellemrum, således at resultatet af træningen vurderes, og belastningen gradvist øges. Træningen bør foregå i minimum 3 måneder før man kan forvente effekt. Vis billede\nHvis der er udstrålende smerter, kan man forsøge McKenzie øvelser. Vis billede\nInjektioner: steroid injektioner har som regel god effekt ved facetledsdysfunktioner, og kan bruges ved genstridige triggerpunkter som ikke falder til ro med triggerpunktbehandling (massage), udspændinger eller akupunktur.


SLYNGPLANTER: Vedligeholdelse af vedbendhegn | Gør Det Selv\nForside Haven Hegn Vedligeholdelse af vedbendhegn\nVedligeholdelse af vedbendhegn\nUdgivet 11. november 2016\nHegnet her er oprindeligt et trådhegn. En række vedbendplanter har fået lov at gro her, og som årene er gået, er hegnet blevet ganske tæt. Der er ikke megen vedligeholdelse af sådan et hegn sammenlignet med en hæk, der skal klippes flere gange om året.\nMen der er dog en smule, du kan gøre, hvis du gerne vil holde den nogenlunde ensartet og i en vis højde. Er den begyndt at blomstre som her, gør du klogt i at klippe den lidt ind. Disse skud er nemlig både ret tunge og kan få hegnet til at hælde uhensigtsmæssigt.\nDe skygger desuden meget for væksten indenunder, så væksten kan efterfølgende blive tynd, hvis blomsterskuddene bliver siddende. Det kan også være fornuftigt jævnligt at holde hegnet i en maksimumshøjde.\nNogle steder er der en vis begrænsning på, hvor høje de naturlige hegn må være. Og der er ingen tvivl om, at hegnet holder sig smukkere, hvis du jævnligt gør en indsats for at holde højden, end hvis du skærer toppen af på én gang, som var det en almindelig hæk.\nDer vil løbende være nogle lange ranker, som trænger til at blive fjernet. Hold øje med, om hegnet indenunder er blevet så tyndt, at du med fordel kan flette disse ranker ind i det eksisterende hegn.Det sker også, at de lange ranker slår rod i jorden.\nDem kan du enten fjerne og smide ud, eller du kan samle dig nogle stiklinger, som du så efterfølgende kan plante et andet sted. Vedbendstiklinger er meget nemme at få til at skyde på ny.\nNetop her er hegnet blevet lidt tyndt, så Jane finder nogle yngre ranker og sideskud, som hun kan flette ind i trådhegnet i midten. Enkelte steder hjælper en snor med at holde rankerne på plads.\nMen ellers er det meste blot flettearbejde.Sådan fortsætter hun stykke for stykke, indtil hegnet efterhånden er, som hun ønsker det. Foruden de stiklinger hun klippede undervejs, anbefaler hun også, at man gemmer nogle af de store blomstrende skud. De er nemlig rigtig gode til langtidsholdbare buketter.\n4 træsamlinger enhver kan lave\nHvad er bedst - pensel, rulle eller sprøjte?\nIsoler din kælder og spar penge\nMontagelim er bomstærk\nHegn, der holder\nVIDEO: Lav et luftigt hegn med armeringsjern\nHEGN: Lav et hurtigt hegn med H-stolper\nHvad er vigtigt, når DU bygger hegn?\nByg et hegn der holder i 100 år\nHEGN: Lynhurtig maling med en sprøjtepistol\nNye tråde til hegnet\nHoldbart hegn af bambus