Teknologiløft. genvej til øget produktivitet, arbejdsglæde og økonomisk succes - PDF\nTeknologiløft. genvej til øget produktivitet, arbejdsglæde og økonomisk succes\nDownload "Teknologiløft. genvej til øget produktivitet, arbejdsglæde og økonomisk succes"\n1 Teknologiløft genvej til øget produktivitet, arbejdsglæde og økonomisk succes\n2 ATV takker projektets sponsorer Karl Pedersens og Hustrus Industrifond Industriens Realkreditfond ATV takker følgende sponsorer for økonomisk støtte til aktiviteter i ATV s Tænketank i 2006 og 2007 A.P. Møller og Hustru Chastine Mc-Kinney Møllers Fond til almene Formaal CO-industri Dansk Industri Foreningen af Rådgivende Ingeniører HTS Handel, Transport og Service Ingeniørforeningen i Danmark Knud Højgaards Fond Oticon Fonden\n3 Teknologiløft - genvej til øget produktivitet, arbejdsglæde og økonomisk succes 1\n4 Akademiets formål er på et fagligt grundlag at fremme den teknisk-videnskabelige forskning og sikre anvendelsen af dens resultater for at øge værdiskabelsen og velfærden i det danske samfund. Denne publikation er udarbejdet af en arbejdsgruppe under ATV s Tænketank. Tænketanken arbejder med tekniske og naturvidenskabelige emner og problemstillinger af samfundsmæssig relevans. Tænketankens medlemmer er: Adm. direktør Helle Bechgaard, Bechgaard Consult ApS (formand) Dekan Nils Overgaard Andersen, Det Naturvidenskabelige Fakultet, Københavns Universitet Lektor Anja C. Andersen, Niels Bohr Inst., Dark Cosmology Centre, Københavns Universitet Adm. direktør Hans Skov Christensen, Dansk Industri Adm. direktør Lars Goldschmidt, Foreningen af Rådgivende Ingeniører Formand Thorkild E. Jensen, Dansk Metal Adm. direktør Asger Kej, DHI Vand & Miljø Adm. direktør Ole Krog, HTS Handel, Transport og Service Professor Jens Kehlet Nørskov, Institut for Fysik, Danmarks Tekniske Universitet Direktør Lasse Skovby Rasmusson, ATV Professor Peter Roepstorff, Inst. f. Biokemi og Molekylær Biologi, Syddansk Universitet Direktør Knud Sørensen Adm. direktør Ernst Tiedemann, FORCE Technology Teknologiløft - genvej til øget produktivitet, arbejdsglæde og økonomisk succes Akademiet for de Tekniske Videnskaber, ATV December 2007 Layout: ATV Forsidetegning: Tegner Niels Poulsen Billeder: Velvilligt stillet til rådighed af virksomhederne, nævnt under hvert billede. Tryk: BUCHS AS ISBN Arbejdsgruppen har haft følgende sammensætning: Direktør Jane Wickmann, Teknologisk Institut (formand) Direktør Claus Fertin, Slagteriernes Forskningsinstitut Professor Hans Nørgaard Hansen, Institut for Produktion og Ledelse, Danmarks Tekniske Universitet Direktør Ole Jørgensen, Ribe Maskinfabrik Tillidsmand Werner Jørgensen, MAN Diesel Forretningsudviklingsdirektør Heine Knudsen, Lauritz Knudsen A/S Seniorforsker, ph.d. Jørgen Munch-Andersen, Statens Byggeforskningsinstitut (fra 1. september 2007: Træbranchens Oplysningsråd) Partner Lars Rygaard, Design Business Group Professor Jakob Stoustrup, Institut for Elektroniske Systemer, Aalborg Universitet Afdelingschef Jacques van Wonterghem, Procesteknik, Rambøll Industri Fra ATV s sekretariat: Projektleder Niels Olsen Projektleder Asta Ostrowski 2\n5 Ny teknologi kan løfte en organisation, men mennesker skal også løftes. Der skal være en parathed, nysgerrighed og et fælles sprog, før man får succes. (Direktør Lauritz Rasmussen, Taasinge Træ) Vi udvikler konstant nye ting, og det er medarbejderne vant til. Dette er en virksomhed med højt til loftet. I udgangspunktet kan alt lade sig gøre. (Produktionschef Niels Harbo, Fiberline) Vi benytter en særlig emballage, som består af naturligt kridt og lavpolymerer, og som gør, at mælken ikke tager smag af emballagen, men bevarer sine oprindelige kvaliteter. Emballagen har været med til at løfte vores produkter og skaffe os ind på markedet. (Mejeribestyrer Karl Simonsen, Osted Ost & Mejeri) Jeg tror på, at styrken i dansk erhvervsliv er de mange SMV ere, som agerer på det internationale marked. Hvis de vil eksportere, så eksporterer de. Hvis de vil outsource, så outsourcer de. Det hele er ikke så indviklet og mystisk, som det nogen gange lyder. Disse virksomheder overlever kun, fordi de ofte gør det rigtige. De satser på det, de er gode til og holder sig fra det, de ikke er gode til. (Adm. direktør Carl Erik Skjølstrup, Newtec) Vores udvikling er en form for virksomhedsudvikling, hvor vi køber virksomheder, som passer ind i det, vi har. På den måde skaber vi synergier og vækst. (Direktør Ole Jørgensen, Ribe Maskinfabrik) Det har været hårdt at få den nye teknologi til at virke, og både ledelse og medarbejdere har været frustrerede. Men nu er vi kommet efter det blandt andet har efteruddannelse og nye tværgående teams skabt succesoplevelser for medarbejderne og en tro på, at det her kan vi godt klare. (Industriarbejder Michael Orlev Nielsen, Daloon). Mennesker og maskiner i samarbejde. Foto: Taasinge Træ A/S. 3\n7 Forord Forord Denne ATV-rapport handler om, hvordan små og mellemstore virksomheder (SMV) gennem investeringer i teknologi kan opnå øget produktivitet, medarbejdertilfredshed og økonomisk succes. Rapporten bygger på arbejdet i et udvalg nedsat af ATV s Tænketank. I udvalget har deltaget personer med både dybe og brede faglige kompetencer inden for området. Udvalgsarbejdet er suppleret med kvalitative undersøgelser, oplæg fra fagpersoner og interviews med nøglepersoner og virksomheder. Rapportens undersøgelser tager afsæt i cases fra maskin-, byggematerialeog fødevarebranchen og i den virkelighed, som danske virksomhedsledere og medarbejdere oplever i forhold til at kunne agere på de udfordringer, man møder i en globaliseret, teknologiorienteret økonomi. Vi har bedt mennesker, som har udfordringerne med teknologiløft inde på livet, om at fortælle deres historie, redegøre for gode og dårlige erfaringer, inspirere og give forslag til, hvordan rammerne for teknologiløft kan forbedres. Udvalget har bearbejdet disse indspil og inddraget dem i analyser og anbefalinger. Rapporten henvender sig primært til virksomheder, som arbejder med eller overvejer at gennemføre teknologiløft. Det gælder navnlig SMV ere inden for brancher, som ikke er decideret højteknologiske, men hvor viljen og interessen for teknologiløft er til stede. Det er vort håb, at nysgerrige medarbejdere fra produktionshal til direktionsgang, og fra lager til salgsafdeling, kan få stof til eftertanke og lyst til at spørge nærmere ind til, hvor man rent teknologisk er på vej hen som virksomhed og som arbejdsplads. Vi håber tillige, at forsknings- og uddannelsesinstitutioner, rådgivere, brancheorganisationer, faglige organisationer og beslutningstagere i det politiske og administrative system vil lytte til rapportens budskaber og anbefalinger. Rapporten vil også have relevans for den brede offentlighed og de mange danske borgere, hvis arbejdsliv og velfærd afhænger af, at vi fortsat har innovative og konkurrencedygtige produktionsvirksomheder i Danmark. Vi ønsker, at ATV s projekt kan styrke den hjemlige debat om kvaliteten og omfanget af teknologisk innovation og sætte gang i en konstruktiv dialog mellem aktørerne på området, så flere og bedre teknologiløft kan se dagens lys. ATV takker arbejdsgruppens medlemmer for deres engagerede og konstruktive indsats. Arbejdsgruppens sammensætning fremgår af side 2. Der rettes en stor tak til: Brygmester Birthe Skands, Bryggeriet Skands A/S Erhvervschef Torben Krogh, Business Kolding Adm. direktør Lars Thøgersen, CPH Design Chefkonsulent Rasmus Anderskouv, Dansk Industri Arkitekt Stig Mikkelsen, Dissing + Weitling Fagleder John Sarborg Pedersen, ITEK Projektleder Keld Mønsted, Slagteriernes Forskningsinstitut Afdelingschef Kurt Emil Eriksen, VELUX Professor Jens Ove Riis, Aalborg Universitet som alle har bidraget med værdifuld viden og inspiration undervejs i udvalgsarbejdet. ATV takker reviewgruppen: Professor Jens Frøslev Christensen, Copenhagen Business School Direktør Marlene Haugaard, Væksthus Hovedstadsregionen Professor Henrik Hautop Lund, Syddansk Universitet ATV takker følgende virksomheder, som har stillet tid og medarbejdere til rådighed ved interviews og virksomhedsbesøg: 5\n8 Forord Daloon A/S ved forretningsdirektør Bjarne Dahl, industriarbejder Michael Orlev Nielsen og fabrikschef Peer Jespersen Fiberline A/S ved direktør Henrik Thorning, teknisk chef Eric S. Knudsen, produktionschef Niels Harbo og operatør Erik Kruse Newtec ved adm. direktør Carl Erik Skjølstrup Osted Ost & Mejeri ved mejeribestyrer Karl Simonsen Ribe Maskinfabrik A/S ved direktør Ole Jørgensen og lagermedarbejder Svend Johansen Taasinge Træ A/S ved direktør Lauritz Rasmussen og afdelingsingeniør Vagn Andersen Scenarierne er udarbejdet med assistance fra Future Navigator. Torben Greve Lasse Skovby Rasmusson Præsident for ATV Direktør for ATV Rapportens opbygning Rapporten er bygget op af fire dele: Del I er en gennemgang af, hvad begrebet teknologiløft dækker over. Teknologiløft illustreres via eksempler, der gives forslag til en definition af teknologiløft, og Tænketankens projekt afgrænses. Del II rummer rapportens konklusioner og anbefalinger. Der fokuseres på, hvorfor teknologiløft er vigtige, og hvad man i den enkelte virksomhed kan gøre, for at blive bedre til at gennemføre teknologiløft. Del III indeholder rapportens baggrundsmateriale formulering af forskellige strategier for teknologiløft baseret på scenarier, kvalitative analyser baseret på virksomhedscases og interviews med nøglepersoner, samt en perspektivering af danske teknologiløft sat i en større, global ramme. Del IV er rapportens referencedel og består af en liste over anvendt litteratur samt beskrivelser af rapportens casevirksomheder og indlægsholdere. Den samlede rapport, de enkelte dele af rapporten samt et selvstændigt baggrundsnotat om maskin-, byggemateriale- og fødevarebrancherne, kan hentes i elektronisk form på ATV s hjemmeside, 6\n9 Indhold Indhold Forord Del I. Hvad er teknologiløft? Introduktion Eksempler Afgrænsning Del II. Konklusion og anbefalinger Derfor er teknologiløft nødvendige Uforløste muligheder Svære udfordringer Kom godt i gang med teknologiløft Apollo 13-situationen ATV-kompasset: Fra ørken til himmel Model for teknologiløft: Afklaring, Aktion, Alliancer Del III. Analyse og baggrund Scenarier: Hvilken vej kan vi gå? Strategi 1: Sømmet i bund! Strategi 2: Op i gear! Strategi 3: Foden på bremsen! Strategi 4: Kobler ud! Erfaringer fra det virkelige liv Teknologiovervågning Lovgivning Kreativitet Netværk Helhedstænkning Medarbejderværdi Tryghedszoner Videnspredning Teknologiløft i en globaliseret økonomi Asiatisk hjernemagt Høj amerikansk produktivitet med IKT Eksport foregår globalt Danmark har ikke monopol på kreativitet Flere ældre øger presset på velfærden Teknik og naturvidenskab er i krise Ingeniørrekruttering er fortsat en udfordring Del IV. Referencer Litteratur Case-virksomheder Indlægsholdere\n10 Del I. Hvad er teknologiløft? Del I. Hvad er teknologiløft? Introduktion Ved teknologiløft bruges teknologi til at skabe ny værdi for virksomheden, dens ledelse, medarbejdere og kunder. Det kan f.eks. være ny IT, robotteknologi, nye materialer og metoder eller et nyt design, som løfter virksomhedens produkter, produktionsprocesser, et stykke infrastruktur, salgs- eller logistiksystemer mv. Teknologiløft kan øge produktiviteten, reducere omkostninger, forbedre arbejdsmiljøet og medarbejderkompetencer, styrke virksomhedens konkurrenceevne, forbedre dens image og give mere tilfredse kunder. Teknologiløft kan skabe nye forretningsmuligheder, kundekontakter og ydelser. Teknologiløft kan både tage form af store projekter og ske i det små. Teknologiløft kan sikre, at der også fremover er overskud på bundlinjen. Skønt teknologiinvesteringer er en central kilde til forbedring af konkurrenceevnen, indgår de altid i et aktivt samspil med organisationsudvikling, uddannelse, kvalitetskontrol, distribution, udvikling af nye samarbejdsformer mv. De fleste virksomheder har med mellemrum brug for at gennemføre omfattende teknologiforbedringer. Men meget værdi bliver skabt ved de mange, løbende og vedvarende teknologiløft, som gennemføres i takt med, at markedsmæssige muligheder og trusler forandrer sig. Fællesnævneren er, at teknologiløft først for alvor bliver interessant, når en teknologisk investering kan omsættes til øget indtjening. Teknologiløftet har krævet efteruddannelse af medarbejderne og en ny organisering af arbejdsprocedurer. Det har været et stort og meget gennemgribende teknologisk projekt, som undervejs har givet virksomheden mange problemer, men også har styrket Daloons konkurrencedygtighed afgørende. Eksempler Et eksempel på teknologiløft er, når forårsrulleproducenten Daloon investerer et tocifret millionbeløb i et nyt, robotstyret pakkeri. Dette initiativ har reduceret virksomhedens produktionsomkostninger betragteligt, sikret en mere ensartet kvalitet i produktionen og gjort arbejdet mindre fysisk krævende for de ansatte. Effektivitet i produktionen. Foto: Daloon A/S. 8\n11 Del I. Hvad er teknologiløft? En anden type teknologiløft er de små skridt, hvor eksisterende produkter og processer gradvist løftes. Et eksempel er VELUX, som primært producerer vinduesløsninger, men i stigende grad arbejder med idéen om det intelligente hjem, hvor beboerne styrer hjemmets funktioner centralt. Med et klik på en fjernbetjening kan man åbne vinduer, lukke døre, tænde lys, styre TV og musikanlæg mv. Det kræver samarbejde og udvikling af fælles standarder, som alle producenter store som små og på tværs af faglige ekspertiser og håndværk anvender. Teknologiløftet ligger både i fjernbetjeningen, som giver øget funktionalitet og komfort, og i det forhold, at producenter skal benytte samme styresystemer, så kunden oplever hele, gennemskuelige løsninger. Teknologiløft sker i mindre ryk og skal koordineres af mange parter. Teknologiløft er også, når designvirksomheden CPH Design udvikler det revolutionerende bagagesystem Rampsnake til SAS. I projektet udvikledes et brugerorienteret design af det transportsystem, der laster og losser bagage fra fly. De traditionelle belt-loadere gav alle dårlige arbejdsstillinger for medarbejderne, og SAS måtte afholde store udgifter til denne del af virksomheden. Der var ingen tilgængelige løsninger på markedet. Derfor gik designere, brugere og ingeniører ind i et samarbejde med SAS, Arbejdstilsynet og SID (i dag 3F) om at finde en løsning. Resultatet blev Rampsnake et elegant og fleksibelt transportbånd, som snor sig hele vejen ind i flyet. Rampsnake har reduceret tidsforbrug og nedslidning af medarbejderne betragteligt. Afgrænsning Rampsnake modellen. Foto: CPH Design. Nærværende rapport har fokus på produktionsvirksomheder inden for de mellem- og lavteknologiske brancher 1, men inddrager også eksempler fra service- og 1. Se f.eks. Det danske innovationssystem, DISKO-projektet Rapport nr. 9, Sammenfattende rapport, Erhvervsministeriet, 1999, for en gennemgang af forskellene på højteknologiske, mellem- og lavteknologiske brancher. arkitektvirksomheder. Rapporten vil have relevans for alle brancher og virksomheder, hvor brug af teknologi kan skabe værdi som del af virksomhedens bredere strategiske og forretningsmæssige udvikling. Også videnservicevirksomheden, der f.eks. skal i gang med at implementere en ny IT-løsning, vil således kunne lade sig inspirere af de erfaringer og anbefalinger, som præsenteres i rapporten. ATV s Tænketank har i projektets kommissorium udvalgt maskin-, byggemateriale- og fødevarebrancherne som eksempler på brancher, der rummer mange 9\n12 Del I. Hvad er teknologiløft? mellem- og lavteknologiske virksomheder. Udvælgelseskriterierne er, at branchen skal: Have tradition for teknologianvendelse uden at være udpræget højteknologisk Være af en vis størrelse målt på omsætning, eksport og beskæftigelse Repræsentere forskellige (faglige) dele af de danske industrivirksomheder Besidde et uforløst potentiale for teknologiløft Rumme virksomheder, som ønsker at investere i teknologi, forskning, innovation og uddannelse af medarbejdere innovationsprojekter og ikke har tradition for at samarbejde med videninstitutioner eller andre eksterne rådgivere. Store virksomheder har ofte egen forsknings- og udviklingsafdeling og faste samarbejdsrelationer til videninstitutioner i Danmark og udlandet. De vil derfor ofte have andre forudsætninger for at gennemføre teknologiløft end SMV erne. I projektet gås ikke i dybden med spørgsmålet om outsourcing, som er et udbredt og meget komplekst fænomen, og som for virksomhederne sjældent er et alt-eller-intet valg. Spørgsmål om iværksætteri og patentrettigheder behandles heller ikke. Udvælgelseskriterierne er ikke fuldstændige, og den kritiske læser vil kunne finde eksempler på, at en virksomhed inden for brancherne er højteknologisk snarere end mellem- og lavteknologisk. Danmark har f.eks. erhvervsmæssige styrker på områder, hvor højteknologiske produktionssystemer anvendes til at producere lavteknologiske varer (f.eks. plast-, træ- og metalvarer) 2, så i praksis kan det være vanskeligt at foretage entydige kategoriseringer af, om en virksomhed er høj-, mellem- eller lavteknologisk. I rapporten skelnes heller ikke specifikt mellem de såkaldte leverandørdominerede virksomheder, som får tilført teknologi fra leverandører (og ofte rummer de meget forbrugsvareorienterede virksomheder) og produktionsvirksomheder, som selv er specialiserede leverandører (f.eks. inden for maskinindustrien), og hvis innovation og produktudvikling ofte sker i et tæt samarbejde med professionelle brugere 3. I projektet er der fokus på de små og mellemstore virksomheder (SMV ere), dvs. virksomheder fra 1 til ca. 250 ansatte, men der nævnes eksempler på store virksomheder. Udfordringerne med at gennemføre teknologiløft er særligt store i SMV erne, fordi de ofte ikke har ressourcer til at gennemføre udviklings- og EU s definition af mellemstore, små og mikrovirksomheder Mellemstore virksomheder beskæftiger under 250 personer, har en årlig omsætning på ikke over 50 mio. euro eller en årlig samlet balance på ikke over 43 mio. euro. Små virksomheder beskæftiger under 50 personer, har en årlig omsætning eller en samlet årlig balance på ikke over 10 mio. euro. Mikrovirksomheder beskæftiger under 10 personer, har en årlig omsætning eller en samlet årlig balance på ikke over 2 mio. euro. Kilde: Den Europæiske Unions Tidende L 124 af I Danmark findes Cirka virksomheder med 1-49 ansatte Cirka virksomheder med ansatte Cirka virksomheder med flere end 100 ansatte 2. Se f.eks. Teknologisk Fremsyn om kognition og robotter, Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling, Se f.eks. Produktinnovation proces og strategi, J. F. Christensen Kilde: InnovationDanmark , Forsknings- og Innovationsstyrelsen, Videnskabsministeriet,\n13 Del II. Konklusion og anbefalinger Del II. Konklusion og anbefalinger Derfor er teknologiløft nødvendige Det går godt i de danske virksomheder. Økonomien er stærk. Ledigheden er historisk lav. Mange virksomheder er innovative, og danske produkter befinder sig generelt i den høje ende af værdiskalaen. Der er dog fortsat et stort behov for at gennemføre flere og bedre teknologiløft, hvis den enkelte danske virksomhed i de kommende år skal styrke deres konkurrenceevne. Uforløste muligheder Dette projekt er et af ATV s bidrag til at sikre, at gode tider kan fastholdes. Mulighederne er til stede. Virksomheds-cases viser, at danske SMV ere er gode til at planlægge og gennemføre teknologiløft. Der er initiativ og mod hos både ledere og medarbejdere, og der er skabt mange, gode resultater. I rapporten findes en række eksempler på, at det i Danmark kan lade sig gøre at udvikle forretning gennem teknologiinvesteringer. Teknologiløft kan betyde vækst og udvikling. Nye, spændende jobs kan fastholde veluddannede danskere og tiltrække kvalificerede udlændinge. Teknologiløft kan gøre flere danskere mere produktive og engagerede i deres arbejde i en fremtid, hvor virksomhedernes medarbejdere stiller større krav til indholdet i deres job. Rapportens eksempler viser, at teknologiløft kan lykkes, hvis ledelse og medarbejdere i den enkelte virksomhed har motivation og engagement til at gennemføre forandringer. At summen af de fælles anstrengelser også løfter samfundet i bred forstand er en positiv sideeffekt. Men teknologiløft drives ikke af forventninger om produktivitetsstigninger, forbedrede eksporttal og plus på handelsbalancen. Drivkræfterne knytter sig til den enkelte virksomheds og medarbejders muligheder for at realisere egne potentialer og talenter, høste belønning (f.eks. i form af efteruddannelse og højere løn) og få glæde og faglig tilfredsstillelse ud af arbejdet. Mange veje til teknologiløft Eksemplerne viser, at medarbejderne rummer et stærkt engagement, som kan styrke virksomheden. De viser også, at teknologiløft kan finde sted på mange måder f.eks. ved at: Koble teknologi direkte til et eksisterende produkt og derved løfte produktet (se eksempler med den intelligente saltspreder, den biologisk nedbrydelige mælkeemballage og de miljøvenlige udstødningsfiltre). Gennemføre løbende teknologiløft i produktions- og forarbejdningsprocesser (se eksempler fra danske slagterier og produktion af forårsruller). Skabe nye produkter med design, der giver ny funktionalitet og virksomheden et bedre image (se eksempler med smidigt bagagesystem og nyt design af fiskevægt). Udvikle nye produkter via forskning, som f.eks. kan give nye materialeteknologiske muligheder (se eksempel med plastkompositter til bygning af broer). Udvikle koncepter, hvor teknologi binder aktører sammen om fælles målsætninger (se eksempler med intelligente huse og tredimensionel modellering af byggematerialer). 11\n14 Del II. Konklusion og anbefalinger De tørre tal fortæller også, at der stadig er et stort, uudnyttet potentiale for teknologiløft i danske SMV ere. Under 50 pct. af de mellemstore virksomheder og knap 40 pct. af de små virksomheder inden for fremstilling og videnservice kan betegnes som innovative virksomheder 4. Det er pæne tal, men ikke tilfredsstillende for et land, som ønsker at være blandt verdens mest innovative økonomier. Det er stadigvæk for lidt, når SMV erne som rygraden i dansk erhvervsliv skal kunne sætte sig i gennem i en global konkurrence. Til sammenligning er omkring 65 pct. af de store virksomheder innovative, så der findes inden for SMV erne et stort potentiale for yderligere innovation 5. Gennem de senere år er der kommet stigende fokus på vigtigheden af at styrke dansk forskning, uddannelse og innovation 6. Det er navnlig de højteknologiske og forskningsbaserede områder, som har været i beslutningstagernes søgelys. Men ser man på de brancher og virksomheder, som ikke er højteknologiske, er billedet et andet. Virksomheder, der producerer mellem- og lavteknologiske produkter, lever i de fleste tilfælde fjernt fra de store, nationale satsninger på bio-, nano- og informationsteknologi. Nogle af disse SMV ere kunne gennemføre teknologiløft, hvis de ville. Andre ville gennemføre teknologiløft, hvis de kunne. Brancheundersøgelser dokumenterer, at manglen på tid, kompetente medarbejdere, samarbejdspartnere og viden om muligheder og finansiering er blandt barriererne for vækst i SMV erne 7. ATV s projekt bekræfter dette billede: Virksomhederne har enten ikke tid eller råd til teknologiløft. De har svært ved at mobilisere viden og kompetencer til at gennemføre teknologiløft, og de har vanskeligt ved at finde rundt i de offentlige pulje- og støttesystemer. Figur 1. Andelen, pct., af produkt- og/eller procesinnovative virksomheder i en række lande, Kilde: Danmark i den globale økonomi, Konkurrenceredegørelse, juni 2007, Regeringen. 4. Se InnovationDanmark , Rådet for Teknologi og Innovation, Forsknings- og Innovationsstyrelsen, Videnskabsministeriet, Forskningsprojektet Using Micro Data for Economic Analysis: Innovation and Economic Performance vil bl.a. analysere relationen mellem innovation og produktivitet som en del af OECD s innovationsstrategi, jf. Working Party of National Experts on Science and Technology Indicators, OECD, juni Se f.eks. Danmark i den globale økonomi Fremgang, fornyelse og tryghed, Regeringen, april 2006, Se f.eks. Danmarks Vækstlag TM, Teknologisk Institut, oktober Danmarks Vækstlag TM er Teknologisk Instituts barometer for erhvervslivets vækstlag, 12\n15 Del II. Konklusion og anbefalinger Men hvis vores velstand skal bevares, er det nødvendigt, at vi i højere grad ruster os til fremtidens krav ved også at styrke dansk produktivitet og konkurrencekraft inden for de mellem- og lavteknologiske brancher. Forudsætningerne er til stede: Vi har attraktive uddannelsesinstitutioner og fleksible virksomheder, hvis medarbejdere udviser engagement, nysgerrighed og arbejdsglæde. Det danske samfund bygger på tillid mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, og vi har en offentlig sektor, som i disse år gennemgår en nødvendig kvalitetsudvikling. Hvis vi kan få vigtigheden af teknologiløft sat højere på dagsordenen i den enkelte virksomhed, kan Danmark blive en vinder i globaliseringens spil om arbejdspladser, velstand og velfærd. Teknologiløft kan få globaliseringen til at arbejde for os. Udfordringen for den enkelte virksomhed er at bruge de redskaber, som giver den bedste vej til teknologiløft. Denne rapport viser, at det kan lade sig gøre hvis man vel at mærke besidder viljen til det. Svære udfordringer Behovet for at styrke virksomheder gennem teknologiløft skal også ses i lyset af, at Danmark står over for væsentlige demografiske udfordringer i de kommende år med flere ældre medborgere og færre i den arbejdsdygtige alder. Færre mennesker skal arbejde mere og bedre, hvis velstanden skal bevares. Velfærds-, kommunal- og kvalitetsreformer er vigtige politiske initiativer, men de skaffer ikke flere mennesker ind i den danske arbejdsstyrke. Produktiviteten skal derfor øges på andre måder. Der er mangel på både ufaglært, faglært og højtuddannet arbejdskraft i mange virksomheder, som også har svært ved at imødekomme kunders ordrebehov. Også fremover vil der sandsynligvis især mangle ingeniører og andre højtuddannede til at skabe innovation og sikre den enkelte virksomhed konkurrencekraft og fremdrift. Der er også stor efterspørgsel efter faglærte og specialiserede teknikere. Det er både svært og besværligt for virksomhederne at tiltrække kvalificeret, udenlandsk arbejdskraft. Manglen på arbejdskraft er især en udfordring i forhold til udviklingsprojekter, kompetenceudvikling, rådgivning og organisatoriske forandringer, samt medarbejderdreven innovation. Men med teknologiløft kan den enkelte danske SMV gøres stærkere i en tid med mangel på arbejdskraft og en stadig hårdere global konkurrence. Teknologiløft kan reducere behovet for arbejdskraft, men også skabe nye job med et større værdiindhold, der giver øget produktivitet. Teknologiløft kan således bidrage til, at Danmark følger med i den globale konkurrence om kompetencer, job og produktivitet. Det er der i særdeleshed behov for. En opgørelse fra OECD placerer Danmark som fjerdedårligst ud af 19 lande, hvad angår vækst i arbejdsproduktiviteten i de sidste 10 år 8. I Danmark investerer vi ganske vist meget i teknisk udstyr og maskiner, men vi er ikke så gode til at omsætte teknologiinvesteringer til øget arbejdskraftproduktivitet (se figur 2). Undersøgelser viser, at det samlede produktivitetsgab mellem EU og USA i dag er vokset til hele 32 pct. 9. Det vil sige, at vi i Europa producerer en tredjedel mindre pr. indbygger, end man gør i USA. Arbejdsproduktiviteten i USA er i gennemsnit vokset med 2 pct. pr. år de sidste 10 år, mens væksten i EU15- landene i gennemsnit kun har været på 1,7 pct. pr. år 10. Andre undersøgelser 11 peger på, at man i USA er langt bedre end i EU til at investere i informations- og kommunikationsteknologi (IKT) med henblik på at skabe vækst og arbejdspladser. USA er også bedre til i praksis at omsætte disse teknologiske investeringer til øget produktivitet Samtidig investerer lande som Indien, Kina og Sydkorea i disse år massivt i Employment Outlook 2007, OECD. Se: Vågn op Europa, Ugebrevet Mandag Morgen, nr. 24, den 25. juni 2007, for et overblik over problemstillingen. Se Total Economy Database, Growth & Development Centre, Groningen, 2007, for data. Europa har dog traditionelt mange SMV ere hvilket skal tages med i betragtning, når EU sammenlignes med f.eks. USA. Se f.eks. IKT, vækst og produktivitet: Et litteraturstudie, CEBR Report no Svend E. Hougaard Jensen and Anders Sørensen. 13\n16 Del II. Konklusion og anbefalinger forskning, udvikling og innovation. Væksten i BNP er 8-10 pct. pr. år i disse lande, som råder over mange hundreder specialiserede forskningsinstitutioner og har en høj årlig vækst i de offentlige forsknings- og udviklingsbudgetter 12. Så også på denne front halter EU s indsats efter konkurrenternes. Konsekvensen kan blive, at EU og Danmark kommer til at hænge fast i den globale økonomis næstbedste række. De svære udfordringer understreger, at der er et stort behov for at fokusere på teknologiløft som afsæt for innovation og vækst. Kom godt i gang med teknologiløft Figur 2. Årlig, gennemsnitlig vækst i arbejdskraftproduktivitet mellem 1995 og 2005 i OECD-lande. Kilder: Employment Outlook 2007, OECD, og Ugebrevet Mandag Morgen nr. 24, Se The Atlas of Ideas: How Asian Innovation Can Benefit Us All, DEMOS Apollo 13-situationen Apollo 13 var den syvende bemandede mission i USA s Apollo-program og skulle i 1970 have resulteret i den tredje amerikanske månelanding. Men en eksplosion i et servicemodul satte en brat stopper for den plan. I stedet måtte rumfartøjets tre astronauter, presset af udsigten til at skulle dø i rummet et sted i Mælkevejen, lynhurtigt og med koldsvedens inspiration, finde en teknisk løsning, så deres rumskib kunne vende sikkert tilbage til Jorden. Den løsning fandt de. Med en kombination af teknisk snilde, kreativitet, stress og rådgivning fra kollegerne i kontrolcenteret, lykkedes det med lodder, trisser og klisterbånd at flikke en brugbar løsning sammen. Det indebar brud på reglerne for, hvordan man reparerer ting i et rumskib blandt andet skulle et rundt og et firkantet rør kobles sammen og den almindelige geometri sættes ud af kraft. Episoden er foreviget i filmen Apollo 13 med skuespilleren Tom Hanks som en af de tre astronauter, der febrilsk og med døden i hælene kæmper for at løse problemet. Scenen fra rumskibet er også et eksempel på teknologiløft i højeste potens. Den rummede nemlig alle de elementer, som gør produktudvikling unik: De tre astronauter var tvunget til at handle hurtigt, tænke originalt og ud af boksen. De lagde deres liv og sjæl i arbejdet og brugte rådgivning på jorden konstruktivt. I en ekstrem stress-situation fordybede de sig i teknologien og oplevede suset og succesen, da projektet lykkedes. De tre astronauter kæmpede op ad bakke, brød konventioner, investerede de nødvendige ressourcer (arbejdskraft, energi, idéer, viden, kompetencer, erfaring) og flyttede sig til et højere niveau personligt, kollektivt og professionelt. Efter en ørkenvandring i det ydre rum 14\n17 Del II. Konklusion og anbefalinger illustrerer (se figur 3), vil mange virksomheder med teknologiløft kunne skabe sig konkurrencefordele og sikre sig et mere offensivt fundament for fremtiden. Virksomheder vil kunne arbejde sig hen mod at udvikle nye og dristige visioner og realisere flere konkrete og værdiskabende teknologiløft. Teknisk snilde på Apollo 13-missionen. Kilde: NASA, Apollo Archive. nåede de i mål og fik sat en ny standard for, hvordan man løser teknologiske problemer under svære arbejdsvilkår. ATV-kompasset: Fra ørken til himmel Apollo-situationen er et dramatisk eksempel på ekstrem innovationskraft og reaktiv krisehåndtering. SMV ernes hverdag er mindre dramatisk. Her er det vigtigt at kunne gennemføre de proaktive teknologiløft og dem skal der flere af i de danske SMV ere. Men det kræver, at den enkelte virksomhed bringes i flere Apollo 13-lignende situationer, hvor ledelsen presses til at handle, medarbejderne motiveres til forandring, og den samlede organisation svinger sig selv op på et højere niveau. Danske SMV ere har forskellige strategier for at agere og overleve, og teknologiløft er ikke nødvendigvis det rigtige for alle. Men som ATV-kompasset Figur 3. ATV-kompasset (frit efter Future Navigator). Kører jeres virksomhed med sømmet i bund eller foden på bremsen? Er den på vej op i gear eller kobler den ud, for til sidst at gå i stå? Er jeres virksomhed på vej mod himmel, oase eller ørken? Står virksomheden på tærsklen til teknologiløft, men mangler den sidste motivation? Går det stadigvæk op og ned ad bakke eller er jeres virksomhed for længst havnet i teknologiløfthimlen, hvor man sætter standarder og fremstår som teknologisk rollemodel? 15\n18 Del II. Konklusion og anbefalinger Kimen til de proaktive teknologiløft, hvor virksomheden er på forkant med udviklingen, ligger på arbejdspladsen blandt ledere og medarbejdere. Teknologiløft gror i virksomheder, som er gode til læring og videndeling, som er handlingsorienterede og risikovillige, og hvis værdigrundlag understøtter nysgerrighed, initiativ og forandring. Ved at investere i teknologiløft kan man skabe en selvforstærkende kultur i virksomheden ud fra devisen: For at tiltrække de bedste medarbejdere, må vi være de bedste, og derfor må vi fastholde de bedste! For at gøre dette, må vi kunne tilbyde det bedste og derfor udvikle de bedste produkter! For at udvikle de bedste produkter, må vi have de bedste medarbejdere! For at få de bedste medarbejdere, må vi kunne tiltrække de bedste, etc.! Model for teknologiløft: Afklaring, Aktion, Alliancer Teknologiløft kræver, at ledelsen i den enkelte virksomhed gør op med sig selv, hvorfor et teknologiløft er ønskeligt, om teknologiløft er noget, man vil satse på, og hvis ja: hvordan man i praksis vil gennemføre teknologiløft konsekvent. Der kan her tages afsæt i en model for teknologiløft, som er baseret på dialogen med ATV-projektets casevirksomheder og ressourcepersoner. Baggrunden for modellen er beskrevet i rapportens Del III. Analyse og baggrund. Afklaring Ledelse og nøglemedarbejdere på den enkelte virksomhed bør overveje en række grundlæggende spørgsmål: Hvad kan teknologiløft gøre for os? Skal teknologiløft være del af vores strategi? Hvilke ambitioner har vi for teknologiløft? Hvilke muligheder har vi for at løfte os med ny teknologi? Hvilke teknologier kan vi drage nytte af? Hvilke barrierer har vi for at gennemføre teknologiløft? (mangel på tid, penge, kompetencer, idéer, strategi mv.) Er vi tvunget til teknologiløft? (lovgivning, marked) I ATV s projekt afdækkes fire forskellige strategier, som anvendes af virksomheder med forskellige holdninger til, og derfor også forskellige muligheder for at gennemføre, teknologiløft (jf. afsnittet Scenarier, hvor hver enkelt strategi er nærmere beskrevet). Hvilken strategi følger jeres virksomhed? Strategi 1: Strategien kan beskrives som sømmet i bund. Virksomheden både kan og vil teknologiløft og har erfaring med det. Der afsættes ressourcer til at foretage teknologiske investeringer, og medarbejdernes engagement er i top. Man er på forkant med teknologiudvikling og lovgivning. Der er allerede opnået gode resultater, men virksomheden skal også kæmpe for at fastholde sin position og må ikke hvile på laurbærrene. For at styrke teknologiløft yderligere har virksomheden blandt andet brug for et tættere samarbejde med universiteter og rådgivere, og at det bliver lettere at rekruttere kvalificeret arbejdskraft. Figur 4. Model for teknologiløft udviklet i ATV-projektet. Strategi 2: Strategien kan beskrives som op i gear. Virksomheden har motivation og vilje til at gennemføre teknologiløft og arbejder på at tage skridtet fuldt ud og lade risikovillighed og investeringer følge med. Der er gennemført mindre, teknolo- 16\n19 Del II. Konklusion og anbefalinger giske udviklingsprojekter. Der arbejdes på at formulere fælles målsætninger og ambitioner på tværs af ledelse og medarbejdergrupper for at skabe bred opbakning og medarbejderengagement om teknologiløft. For at gennemføre flere og bedre teknologiløft har virksomheden brug for at ansætte flere videnarbejdere, f.eks. ingeniører og specialuddannede teknikere. Virksomheden har også behov for konkret assistance til, hvordan den kommer videre. At gennemføre teknologiløft kræver detaljeret planlægning, hvor virksomheden blandt andet skal identificere sine konkrete behov og afklare hvilke ressourcer, man enten ønsker at investere (penge) eller mangler (viden, kompetencer). Disse overvejelser ligger forud for en strategisk beslutning. Erfaringer fra projektets case-virksomheder kan sammenfattes i fem gode vaner 13 til virksomheder, der overvejer eller skal i gang med teknologiløft: Strategi 3: Strategien kan beskrives som foden på bremsen. Virksomheden har mulighederne (herunder ressourcerne) til at kunne gennemføre teknologiløft, men man mangler den afgørende motivation og vilje til at investere i teknologi og gennemgå forandringsprocesser. I virksomheden er der fortsat både blandt ledelse og medarbejdere en tendens til at gøre, som man plejer. Man anerkender betydningen af teknologiløft, men man er også klar over, at virksomheden har behov for at ændre sine målsætninger i forhold til at investere i og bruge teknologi. Det vil gavne virksomheden at modtage påvirkning udefra f.eks. fra rådgivere, designere eller kandidatstuderende, som kan inspirere med helt nye vinkler på, og forslag til, teknologiløft. Strategi 4: Strategien kan beskrives som, at virksomheden kobler ud. Virksomheden ser ikke teknologiløft som et redskab i nærmeste fremtid, og man har hverken ressourcer eller motivation for at gennemføre teknologiløft. Det kan på længere sigt betyde, at virksomheden ikke udvikles, men snarere afvikles som produktionsenhed og arbejdsplads. Virksomhedens ledelse er derfor gået i gang med at afklare, om det fortsat er den rigtige løsning at se bort fra teknologiløft. 1. Hold øje med teknologiudvikling og lovgivning Det er en god idé for alle virksomheder, med jævne mellemrum, at screene teknologimarkedet for nye muligheder. Lad derfor nøglemedarbejdere tage på udstillinger, messer og konferencer, hvor ny teknologi præsenteres. Derved kan teknologiinteresserede medarbejdere blive virksomhedens øjne og ører i forhold til at holde øje med nye tendenser på markedet. Hold også øje med mulige, fremtidige lovgivningskrav, som kan få konsekvenser for virksomhedens produktionsmetoder. 2. Styrk kreativiteten og tværfagligheden Ved teknologiløft skal teknologier både identificeres, udvælges og integreres i virksomheden. I den proces kan det være en fordel at engagere mennesker med bredere faglige profiler end de rent tekniske (f.eks. humanister, designere og antropologer). Sæt fokus på den værdiskabelse, der ligger i at sammensmelte viden på tværs af brancher og fagområder. Lad fagfolk med en skæv tilgang til teknologi bidrage med nye vinkler på teknologiløft. De kan medvirke til at udvikle nye tværfaglige kompetencer i virksomheden og øge de øvrige medarbejderes åbenhed og kreativitet i arbejdet med at gennemføre teknologiløft. Aktion Har man i den enkelte SMV besluttet sig for at engagere sig i teknologiløft, kommer næste spørgsmål: Hvordan skal man gribe teknologiløft an? Noget teknologi er på markedet, andet kan udvikles. Udfordringen er ofte i det hele taget at indføre teknologi i en virksomhed. 13. Efter inspiration fra Stephen R. Covey s The Seven Habits of Highly Effective People, Free Press,\n20 Del II. Konklusion og anbefalinger 3. Det kollektive: Tænk i helheder og få alle med Medarbejdere kan både udgøre en barriere og en motor for teknologiløft. Derfor er det nødvendigt at engagere hele organisationen navnlig ved de store og gennemgribende teknologiløft, der involverer en virksomheds mere grundlæggende produktionsprocesser. Det er vigtigt, at man i den enkelte virksomhed arbejder med at skabe bred forståelse og accept af ny teknologi. Tryghedszoner, hvor alle gør som de plejer, findes hos alle medarbejdergrupper, og der kan let brede sig en stemning af, at det er bedst og tryggest at gøre, som man plejer. Men ved at bearbejde vanetænkning kan tryghedszoner gradvist ændres til udviklingszoner. 4. Det individuelle: Sæt medarbejderens engagement i centrum Erfaringer viser, at den enkelte medarbejder i god tid skal uddannes, oplæres og trænes i, hvordan ny teknologi skal håndteres. Men efteruddannelse er ikke i sig selv nok til at understøtte teknologiløft. Der skal også være en motivation og en grund for medarbejderen til at lære nyt. Medarbejderengagement er en energi, som kan styrke innovation i virksomheder. Det personlige engagement, og en positiv indstilling til forandring, er her essentiel for succes. For den enkelte medarbejder ligger en motivation i, at man med ny teknologisk viden og nye kompetencer også løfter sin markedsværdi som individ og som faggruppe. 5. Samarbejd med videninstitutioner Både før, under og efter et teknologiløft er det vigtigt at søge eksternes kompetencer til at inspirere, rådgive og understøtte processer og efterfølgende evaluere og tilpasse teknologi og procedurer. Forsøg her at skabe korte, direkte veje mellem virksomheden og videninstitutioner (Godkendt Teknologisk Serviceinstitut GTS, rådgivende ingeniørfirma, forskningsinstitution mv.). Erfaringer fra case-virksomhederne viser, at samarbejdsrelationer typisk etableres med personer, man kender i forvejen f.eks. tidligere medstuderende, kolleger og samarbejdspartnere. Det er godt med stabile kontakter, men de kan også blokere for nye relationer. Forsøg derfor at etablere samarbejdsrelationer til forskellige videnmiljøer, så der skabes en bredere referenceramme. Succesfulde teknologiløft Succesfulde teknologiløft bygger på den enkelte virksomheds evne til at lede og gennemføre teknologiløft. Projektets casevirksomheder og indlægsholdere fremhæver vigtigheden af, at virksomhedens ledelse: Tager efteruddannelse i ny teknologi. Supplerer bestyrelsen med personer med teknisk indsigt. Leger med nye idéer, der bryder etablerede tanke- og handlemønstre, og er villig til at afprøve idéerne. Gør virksomheden bedre i stand til at modtage eksterne kompetencer og omsætte disse kompetencer til interne procedurer. Dette gøres for eksempel ved at: Skabe og implementere en fast procedure for udvikling og inddragelse af eksterne kompetencer, så man sikrer, at denne inddragelse reelt finder sted, og at idéer og inspiration udefra fastholdes. Ansætte en fast teknologisk ankerperson, som kan være praktisk omdrejningspunkt for teknologiløft. Udforme metode- og aktørkataloger, der formaliserer ny viden i enkle best practices. Etablerer idé- og videnbanker, så medarbejdernes erfaringer og forslag kan systematiseres, fastholdes og drive innovationsprocesser frem (medarbejderdrevet innovation). Engagerer virksomheden i eksamensprojekter med studerende fra universiteter og tekniske skoler, som kan skabe inspiration og idéer til innovation. I forbindelse med det helt konkrete teknologiløft: Etablerer en stærk projektorganisation Lader medarbejderrepræsentanter agere brobyggere mellem ledelse og medarbejdere Budgetterer med de fornødne ressourcer 18\n21 Del II. Konklusion og anbefalinger Alliancer Ministerier, forsknings- og uddannelsesinstitutioner, kunder og andre aktører kan, som virksomhedens alliancepartnere (se figur 5), bidrage til teknologiløft i danske SMV ere på både kort og lang sigt. Strategiske alliancer er ofte nødvendige for at få optimalt udbytte af ny viden. Det vil være vigtigt for den enkelte virksomhed at være åben og modtagelig for den værdi, disse alliancepartnere kan skabe for virksomheden: Kritiske kunder og brugere Den tætteste og mest oplagte alliancepartner for en virksomhed er dens kunder og brugere, som kan tilbyde virksomheden gratis, konstruktiv kritik af dens produkter og ydelser. Den globale IT-virksomhed Dell 14 har f.eks. en hel afdeling af brugereksperter ansat til at behandle de tusindvis af reklamationer og idéer, der hvert år kommer fra computerbrugere verden over. Disse input indgår strategisk i Dell s produktudvikling og virker som en hjælp til selvhjælp. Det er billigt og praktisk. Den tætte relation til brugerne udvikler virksomheden, dens medarbejdere og produkter. Andre virksomheder søger at samle deres brugere i brugergrupper for at nyttiggøre deres viden og erfaringer. Det kan danske virksomheder også gøre i stigende udstrækning. Inspirerende rådgivere Private rådgivere fra de rådgivende ingeniørvirksomheder over De Godkendte Teknologiske Serviceinstituttter (GTS) til de kreative designvirksomheder kan bidrage til at skabe mere sammenhængende, kvalificerede og værdiskabende teknologiløft i de danske SMV ere. Også de regionale væksthuse har en vigtig rolle at spille. Der er mange gode eksempler på, at det udefrakommende perspektiv på en problemstilling kan bidrage afgørende til, at en virksomhed slår ind på en ny og mere innovativ kurs. Konkurrerende virksomheder Teknologiløft kan også fremmes, hvis konkurrerende virksomheder i højere grad danner alliancer og samarbejder om fælles udviklingsprojekter. Små og store virksomheder kan inspirere hinanden til at kombinere viden og kompetencer på nye måder. Små virksomheder arbejder ofte uortodokst og er radikale i deres nytænkning. Store virksomheder er typisk bedre til at styre processer systematisk, håndtere logistik og arbejde forskningsbaseret. Virksomheder er Figur 5. Overblik over en virksomheds alliancepartnere. 14. Se f.eks. OpenOffice på frierfødder hos Michael Dell, Nicolai Devantier, Computerworld, 14. marts 2007 og 19\n22 Del II. Konklusion og anbefalinger også selv teknologibrugere og kunne i højere grad danne gensidigt inspirerende netværk om anvendelse af forskellige former for teknologi. Bevillinger til nye, offentlige samspilsordninger Proaktive fag- og brancheforeninger Fagforeninger kan i langt højere grad involvere sig og synliggøre fordelene ved teknologiløft over for deres medlemmer: At de bliver mere værdifulde og eftertragtede på arbejdsmarkedet, og at medlemmerne i højere grad kan præge deres arbejdspladser og udvikle deres jobfunktioner i nye, spændende retninger. Tilsvarende kan brancheforeninger facilitere netværk og alliancer på tværs af store og små virksomheder, høj-, mellem- og lavteknolgiske virksomheder og på tværs af brancher. Offensive uddannelses- og forskningsinstitutioner Der er behov for bedre uddannelse for at ruste virksomhederne til ny produktionsteknologi. Det gælder operatører, der står for den daglige brug, teknisk personel, der står for indførelse og vedligeholdelse, samt ledelsen, der skal gennemføre de nødvendige forandringer. Erhvervsskoler, ingeniørhøjskoler og praktisk orienterede universitetsmiljøer vil kunne understøtte teknologiløft ved at tilbyde flere målrettede og kompetencegivende efteruddannelser og ved at indgå i systematiske samarbejdsprojekter med SMV ere. Det vil være vigtigt, at studerende får nemmere adgang til SMV ere, der vil inddrage dem i praktiske projekter, hvor spørgsmål om teknologi, design, brugerforståelse, organisation, kompetenceudvikling mv. tænkes sammen i tværfaglige forløb. Humanistiske og designorienterede projekter vil også kunne motivere flere kvindelige studerende til at arbejde med teknologiløft. Innovative ministerier og styrelser Dansk teknologipolitik er i dag spredt på en række initiativer og har været kritiseret for at mangle fokus, fleksibilitet, koordination og økonomisk slagkraft. Udvikling af en visionær, innovativ og sammenhængende teknologipolitik drevet af principper om enkelthed, relevans og motivation vil kunne skabe ny dynamik. Mange elementer vil kunne indgå. Rabatkupon SMV er tilbydes rabat første gang de køber viden hos en videninstitution. Rabatkuponen, som skal anvendes til et udviklingsprojekt, kan have en værdi på op til kr. Der er afsat 20 mio. kr. i hhv og Dobbelt op Der gives støtte til forskningsprojekter, der samfinansieres af SMV er og videninstitutioner. Loftet på statens bidrag er 1,5 mio. kr. pr. projekt. Der er afsat 15 mio. kr. i hhv og Matchmaking Der udvælges såkaldte matchmakere efter åbent udbud. Matchmakere skal styrke samarbejder mellem virksomheder og videninstitutioner inden for områder, hvor virksomheder og videninstitutioner ikke selv er i stand til at finde sammen. Matchmakerne får tildelt en projektpulje, som skal bruges på forsknings- og udviklingsprojekter. Der er afsat 15 mio. kr. i hhv og Kilde: Kapitel 3 og Bilag 4 i Innovation Danmark , Rådet for Teknologi og Innovation, Forsknings- og Innovationsstyrelsen, Videnskabsministeriet, Her skal fremhæves fire eksempler på tiltag, der opleves som væsentlige i projektets case-virksomheder: Midlerne fra de mange offentlige støtteordninger kunne samles til nogle få, ubureaukratiske og gennemskuelige ordninger, som SMV erne finder relevante at engagere sig i. De tre initiativer Rabatkupon, Matchmaking og Dobbelt op (se tekstboks) kunne samles og tilføres betydelige midler, som 20\nAalborg Universitet. Publication date: 2007. Document Version Forlagets endelige version (ofte forlagets pdf)\nAalborg Universitet Teknologiløft Wickmann, Jane; Fertin, Claus; Hansen, Hans Nørgaard; Jørgensen, Ole; Jørgensen, Werner; Knudsen, Heine; Munch-Andersen, Jørgen; Rygaard, Lars; Stoustrup, Jakob; van Wonterghem,


Stressekspert: Løkke er ude af balance | BT Politik - www.bt.dk\n9. feb. 2010 - 13:34 | Opdateret 19. sep. 2012 - 18:48\nStressekspert: Løkke er ude af balance\n- Set ud fra et stress-synspunkt, så gør han faktisk det helt rigtige ved simpelthen at rive et par dage ud af kalenderen og tage væk, siger Majken Matzau. Foto: Jeppe Michael Jensen\nLars Løkke Rasmussen er presset, utilpas og anspændt. Det mener erhvervspsykolog og stressekspert Majken Matzau, som har vurderet statsministerens fremtoning under pressemødet i dag.\n- Der er ingen tvivl om, at han er presset – især i den første halve time virker han meget anspændt, han sveder, og det er tydeligt at se, at han ’performer’ – han spiller en indstuderet rolle, siger Majken Matzau, som er forfatter til bogen Stresscoaching – Coaching i grænselandet’.\nMajken Matzau noterede sig desuden, at Lars Løkke fremstod famlende og ordknap under besvarelsen af visse spørgsmål. De spørgsmål, der gik tæt på hans privatliv.\n- Hans energi er usikker, og hans blik er heller ikke klart. Man kan se, at han bliver utilpas, når det bliver personligt, hvorimod han får en mere selvsikker fremtoning under pressemødets sidste kvarter, hvor det ikke var så personligt, siger hun.\nHun har dog også ros tilovers for statsministeren, som insisterede på sin ret til at tage en timeout med familien, væk fra den hektiske hverdag på Christiansborg.\n- Set ud fra et stress-synspunkt, så gør han faktisk det helt rigtige ved simpelthen at rive et par dage ud af kalenderen og tage væk. Det vil jeg råde alle topledere i samme situation til at gøre, for ellers kommer man ikke stress til livs, siger Majken Matzau og runder af med et professionelt råd til statsministeren:\n- Når man kigger på hans psykiske energi, så virker han presset. Jeg vil bestemt anbefale ham at passe ret godt på sig selv, siger Majken Matzau til B.T.


KAN DUNKIN' BRANDS SE EN VENDING? - PENGE OG KARRIERE\nVigtigste Penge Og Karriere Kan Dunkin' Brands se en vending?\nKan Dunkin' Brands se en vending?\nMed andele af Dunkin' Brands (NASDAQ:DNKN) handler omkring $708, er PCLN en OVERDRAGENDE, VENT OG SE, eller HOLD DIG VÆK? Lad os analysere aktien med de relevante sektioner af vores CHEAT SHEET investeringsramme:\nT = Tendenser for en akties bevægelse\nDunkin' Brands ejer, driver og franchiser hurtigservicerestauranter under mærkerne Dunkin' Donuts og Baskin-Robbins verden over. Virksomheden opererer i fire segmenter: Dunkin' Donuts U.S., Dunkin' Donuts International, Baskin-Robbins International og Baskin-Robbins U.S. Dens restauranter tilbyder kaffe, donuts, bagels, is, frosne drikkevarer, bagværk og relaterede produkter. Den stigende popularitet af Dunkin' Brands' produktudbud fremmer fremragende vækst for virksomheden.\nDunkin' Brands rapporterede i dag resultater for andet kvartal, der sluttede den 28. juni 2014. Andet kvartals salgsvækst var under vores forventninger, da Dunkin' Donuts USA's sammenlignelige butikssalg ikke accelererede så hurtigt eller i den grad, som vi forventede efter et vanskeligt første kvartal. Vi mener, at dette i høj grad var resultatet af makroøkonomiske udfordringer, som forbrugerne står over for, som det fremgår af detail- og QSR-industrien, sammen med en uhyggeligt kold, regnfuld start på forårssæsonen, siger Nigel Travis, bestyrelsesformand og administrerende direktør, Dunkin' Brands Group, Inc. Dunkin' Donuts USA's transaktionsvækst var opmuntrende, og sammenligneligt butikssalg blev gradvist forbedret i løbet af kvartalet, hvor det gennemsnitlige ugentlige salg i juni nåede den højeste mængde nogensinde. Vi er fortsat sikre på vores evne til at drive langsigtet vækst gennem vores produkt- og marketinginnovation, herunder vores mobil- og loyalitetsprogrammer. Faktisk er vi glade for at kunne meddele, at vi for nylig overskyggede 7,9 millioner downloads af Dunkin’ Donuts-mobilappen, og vi nærmer os 1,3 millioner DD Perks Rewards-medlemmer.\nUd over virkningen af Dunkin' Donuts USA's sammenlignelige butikssalg, bliver vores mål om indtjening pr. aktie for hele året også påvirket af svage resultater fra vores Baskin-Robbins joint venture i Japan sammen med en lavere end forventet fortjeneste fra salget af is i Baskin-Robbins International forretning, sagde Paul Carbone, CFO, Dunkin' Brands Group, Inc. Mens vi opdaterer visse 2014-mål, fastholder vi vores langsigtede vækstmål.\nSpar tid Tjen penge! En ny aktieidé hver uge til mindre end prisen for en handel. KLIK HER for dine ugentlige aktiesnydeark NU!\nT = Teknik på aktiediagrammet er svagt\nDunkin' Brands aktie er trukket tilbage i løbet af de sidste par måneder. Aktien handler i øjeblikket tæt på laveste niveauer for året og kan have brug for tid til at stabilisere sig. Analyse af pristendensen og dens styrke kan udføres ved hjælp af enkle, glidende gennemsnit. Hvad er de vigtigste glidende gennemsnit? 50-dages (pink), 100-dages (blå) og 200-dages (gul) simple glidende gennemsnit. Som det ses i det daglige prisdiagram nedenfor, handler Dunkin' Brands under sine stigende nøglegennemsnit, hvilket signalerer neutral til bearish kurshandling på kort sigt.\nEt kig på den implicitte volatilitet (rød) og den implicitte volatilitets skæve niveauer af Dunkin' Brands optioner kan hjælpe med at afgøre, om investorerne er bullish, neutrale eller bearish.\nImplicit volatilitet (IV)\n30-dages IV Percentil\nDunkin' Brands muligheder\nHvad betyder det? Dette betyder, at investorer eller handlende køber en betydelig mængde call- og putoptionskontrakter sammenlignet med de sidste 30 og 90 handelsdage.\nSæt IV skævt\nRing IV Skæv\nFra i dag er der en gennemsnitlig efterspørgsel fra opkaldskøbere eller -sælgere og høj efterspørgsel fra put-købere eller lav efterspørgsel fra put-sælgere, alt neutralt til bearish i løbet af de næste to måneder. For at opsummere køber investorer en betydelig mængde call- og put-optionskontrakter og hælder neutral til bearish i løbet af de næste to måneder.\nLad os på næste side tage et kig på vækstraterne for indtjening og omsætning og konklusionen.\nE = Indtjeningen stiger fra kvartal til kvartal\nStigende aktiekurser er ofte stærkt korreleret med stigende indtjening og omsætningsvækstrater. De sidste fire kvartalsvise indtjeningsreaktioner hjælper også med at måle investorernes stemning på Dunkin' Brands-aktien. Hvordan ser de sidste fire kvartalsvise indtjening og omsætningsvækst (Y-O-Y) tal for Dunkin' Brands ud, og endnu vigtigere, hvordan kunne markederne lide disse tal?\n-4,42 % *\nDunkin' Brands har oplevet stigende indtjening og omsætningstal over de sidste fire kvartaler. Ud fra disse tal har markederne været tilfredse med Dunkin' Brands seneste indtjeningsmeddelelser.\n* Når dette skrives\nP = svag relativ præstation versus peers og sektor\nHvordan har Dunkin' Brands aktie klaret sig i forhold til sine jævnaldrende, Starbucks (NASDAQ:SBUX), McDonald's (NYSE:MCD), Yum mærker (NYSE: YUM), og sektor?\nDunkin' Brands har været en dårlig relativ performer, år til dato.\nDunkin' Brands leverer lækre varer, der opfylder mange forbrugeres søde trang. Aktien har trukket sig tilbage i løbet af de sidste par måneder og handler i øjeblikket tæt på laveste niveauer for året. I løbet af de sidste fire kvartaler har indtjeningen og omsætningen været stigende, hvilket har efterladt investorerne tilfredse. I forhold til sine jævnaldrende og sektor har Dunkin' Brands været en dårlig præstation i år til dato. VENT OG SE, hvad Dunkin' Brands laver i dette kvartal.\nLad os analysere aktien med de relevante sektioner af vores CHEAT SHEET investeringsramme:\nBrug af en solid investeringsramme som denne kan hjælpe med at forbedre dine aktieudvælgelsesevner. Spild ikke endnu et minut - klik her og få vores CHEAT SHEET aktievalg nu .\nMere fra Business Cheat Sheet:\nDunkin' Brands bebrejder vejret for at gøre sit kaffesalg koldt\nDunkin' Donuts ringer i foråret med ny doughnut, gratis iskaffe\nEr Dunkin' Brands klar til at opslupe endnu en franchisevirksomhed?\nDusinvis af Dunkin' Donuts udloddes ved lukketid i chokerende video: 'Det kunne brødføde mange hjemløse'\nDen virale video viste Dunkin' Donuts medarbejdere, der smider overskydende donuts i skraldespanden ved lukketid\nDen virale video viste en arbejder, der smider al madrester Dunkin' Donuts (Twitter/ @richontech)\nEn video af en Dunkin' Donuts-arbejder er gået viralt på internettet, der viste dem kaste donuts sidst på dagen. En lignende slags video gik viralt i starten af dette år, som også viste en medarbejder i det multinationale kaffe- og doughnutfirma, der smide al madrester i skraldespanden ved slutningen af arbejdsdagen, ifølge virksomhedens politik.\nDen seneste video er blevet delt på TikTok af @kath.dias. Men snart gik det viralt på Reddit såvel som Twitter, hvilket udløste debat om madspild. Brugere kritiserede ikke kun praksis, men delte også deres egne erfaringer, mens de arbejdede på nogle restauranter eller fødevarekæder. Én bruger på 'Mildly Infuriating' subreddit kæde sagde, jeg forstår ikke, hvorfor de ikke kan pakke dem op og sælge dem i en lokal købmand. Den anden kommenterede: Også hvor fandme privilegerede er vi som samfund, at daggammelt brød bliver set så ned på og anses for uacceptabelt at sælge? Det gør mig sur nogle dage.\nDunkin' Donut-kunde stikker teenagemedarbejder, da han 'ikke kunne få, hvad han ville' i skræmmende optagelser\nHjerteløse Dunkin' Donuts-medarbejdere hælder koldt vand på hjemløs mand, der sover i restauranten\nEn bruger, der deler deres erfaringer, skrev, jeg arbejdede i en lokal sandwichkæde som teenager. Alle de afviste sandwich (for meget mayo, forkert ost osv.) blev opbevaret og leveret til en kommissær næste dag for at blive distribueret til hjemløse. Rester, skrottet og gammelt brød blev sendt tilbage for at blive lavet til frikadellerne. Det virkede altid som en god idé. Madspild er uanstændigt. Jeg arbejdede senere i en kontorforsyningskæde og samme aftale. Det er skørt, hvad der bliver smidt ud, bare fordi det er returneret eller åbnet.\nEn Dunkin' Donuts-medarbejder fremviser en frisk bakke med 'croissant-doughnuts' den 3. november 2014 i New York City. Bagværket, som begyndte at sælge hos Dunkin' Donuts for to dage siden, er baseret på bageren Dominque Ansels hybridkager, 'cronut', som blev populær i sommeren 2013. (Foto af Andrew Burton/Getty Images)\nEn person med brugernavnet u/McRibeater skrev på Reddit: Jeg arbejdede hos Starbucks, og det samme skete. Vi plejede at smide et lort ton væk på Starbucks, vi taler om sandwich, madpakker, morgenmadssandwich, kager osv. Som en skraldepose eller endda to fulde nogle nætter. Jeg kendte en, der blev fyret, fordi butikschefen opfordrede til at tage mad med hjem, da de fleste baristaer var gale elever, men distriktschefen fandt ud af det og sagde dem op. Store fødevarevirksomheder stinker på så mange niveauer.\nTwitter summede også af reaktioner på videoen. En bruger tweeted, Ouch, dette kunne brødføde så mange hjemløse eller underprivilegerede mennesker, hvis det bliver givet med det samme. Den anden kommenterede, hvorfor hjemløse, selv folk som os kunne tage det og genbruge det. Vi gør det i vores huse hver dag. Men dette ser ud til at være en almindelig praksis. Hvis jeg husker rigtigt, havde madnetværket et show, hvor de samler mad fra 'skrald' og laver et måltid ud af det.\nEn kunde forlader en Dunkin' Donuts-butik i Midtown Manhattan den 11. juli 2011 i New York City. Dunkin' Brands Group Inc., moderselskabet til Dunkin' Donuts, planlægger at rejse så meget som 401 millioner dollars ved at sælge sit børsnoterede udbud på 22,3 millioner aktier, som forventes at indbringe mellem 16 og 18 dollars. (Foto af Ramin Talaie/Getty Images)\nOuch, dette kunne brødføde så mange hjemløse eller underprivilegerede mennesker, hvis det gives omgående\n- Varun Krishnan (varunkrish) 23. maj 2021\nHvorfor hjemløse, selv folk som os kunne tage det og genbruge det. Vi gør det i vores huse hver dag. Men dette ser ud til at være en almindelig praksis. Hvis jeg husker rigtigt, havde madnetværket et show, hvor de samler mad fra skrald og laver et måltid ud af det.\n- Nivi (@Nivi_Sid) 23. maj 2021\nSkulle gøre, hvad fru Fields gjorde i 90'erne, da jeg arbejdede der. Småkager, der ikke solgte, blev straks pakket omkring 10 i en pose og solgt næste dag for 3 USD pr. pose, hvis der var noget, der var tilbage inden dagen sluttede, hver medarbejder fik lov til at tage 1 pose med hjem. En lignende ting ville fungere 4 Dunkin... den tredje bruger foreslog, mens den fjerde tilføjede: Forfærdeligt spild... Jeg har ikke noget imod, hvis de er en dag gamle. Jeg tror, der er en gruppe, der arbejder med at fordele madoverskridelser, men jeg ved ikke, om de inkluderer d-nødder, og det er ikke bredt etableret.\nSkulle gøre, hvad fru Fields gjorde i 90'erne, da jeg arbejdede der. Småkager, der ikke solgte, blev straks pakket omkring 10 i en pose og solgt næste dag for 3 USD pr. pose, hvis der var noget, der var tilbage inden dagen sluttede, hver medarbejder fik lov til at tage 1 pose med hjem. En lignende ting ville fungere 4 Dunkin...\n— Michelle Weber (@michelleweber77) 24. maj 2021\nForfærdeligt spild... Jeg gider ikke, hvis de er en dag gamle.\nJeg tror, der er en gruppe, der arbejder med at fordele madoverskridelser, men jeg ved ikke, om de inkluderer d-nødder, og det er ikke bredt etableret.\n- Pete_JD (@ PeteD_805) 23. maj 2021\n11 fødevarer at spise lige efter du har trænet\nDer er tre typer mennesker, der trodser fitnesscentret: dem, der ønsker at tabe ekstra kilo, dem, der handler om gevinsterne, og mig. Og med mig mener jeg en, der træner lige nok til stadig at have det bedst, selvom hun spiste fire skiver pizza for mindre end 12 timer siden.\nUanset hvilken type gymrotte du er, er det sandsynligt, at når du forlader fitnesscentret, er du glubende. Det er nemt at lade de Dunkin' Donuts på den anden side af gaden friste dig - men der er bedre måder at tilfredsstille denne kulhydrat-trang, mens du gør din krop godt.\nHer er 11 (velsmagende!) fødevarer, der vil genopbygge alt, hvad din krop mistede, mens du arbejdede på din kondition:\nProtein er utrolig vigtigt for din krops funktion. Uden det ville du ikke være i stand til... stort set hvad som helst . Protein er en vigtig del af muskelfunktionen, og din krop har brug for det for at helbrede eventuelle mindre muskelrivninger, der kunne være sket, mens du blev hævet. Selvfølgelig kan du få dit protein fra den kylling- eller fiskeret, du har venter på dig derhjemme, men her er fangsten: fast føde tager længere tid at fordøje end væsker. Proteinshakes leverer det gode til dine muskler meget hurtigere (og fremme vægttab , også!).\nDa vi er på emnet, er æg en anden god kilde til protein. Det er de ikke kun lavt kalorieindhold , men der er en million måder at forberede dem på, og de er gode til ethvert tidspunkt af dagen. Du skal heller ikke bekymre dig om at kassere æggeblommen. Selvom den rummer det meste af fedtet, er blommen også der, hvor du finder alle de vitaminer og næringsstoffer, som din krop har brug for efter træning.\nHvis shakes og æg ikke rigtig er noget for dig, er quinoa også en topkilde til protein. Quinoa er en superfood med tonsvis af sundhedsmæssige fordele , lige fra migrænelindring til antiseptiske egenskaber. Ifølge Men's Health , quinoa fungerer også som et 'vævs- og muskelopbyggende kraftcenter', hvilket er præcis, hvad du har brug for efter en intens træning.\nNår du sveder, mister du et væld af elektrolytter - du ved, de ting, de Gatorade-reklamer altid taler om. Det viser sig, at de er utroligt vigtigt (de store mængder sukker i den Gatorade er det dog ikke). Elektrolytter er dybest set minimale saltioner din krop har brug for at holde alt i skak og fungere korrekt. Hvis du sveder for meget og ikke erstatter de elektrolytter, du har mistet, bliver din krop trist.\nDet er her, chiafrøene kommer i spil. De indeholder de vigtige ting som calcium og magnesium , og når du blander dem i væske, udvider de sig - hvilket betyder, at du vil føle dig mæt og energisk efter at have spist dem.\nKommer du nogensinde til det punkt i din træning, hvor du føler, at du bare kan ikke bevæge sig et sekund længere? Den følelse er ægte , og det sker, når din krop løber tør for glykogen (et molekyle der nedbrydes til glukose ) og begynder at spise fedt. Jo mere glykogen du har i din krop, jo længere tid kan du træne uden at føle sig udbrændt.\nSelvom ordet 'stivelse' måske udløser alarmer i dit hoved, da du lige har brugt en time på løbebåndet og løb af de pommes frites, du spiste til aftensmad, er de faktisk en fantastisk kilde til glykogen. Du vil gerne holde dig væk fra enhver raffineret mad, så desværre er pommes frites ikke den bedste mulighed, men hvide kartofler er en perfekt måde at få den stivelse, du har brug for, for at sætte noget glykogen til side til din næste træning.\nSå nu, hvor du ved, at du har brug for protein og kulhydrater efter træning, hvorfor ikke spare lidt tid og spise noget, der vil give jer begge dele? Græsk yoghurt indeholder mindre sukker og flere kulhydrater end almindelig yoghurt, og mere protein end mælk. Det er også højt i calcium, kalium og vitamin-B12.\nBland det med noget fiberrig frugt, og du har fået dig selv en helvedes snack efter træning!\nHvis du savler over den søde kartoffelsoufflé, laver din tante hver Thanksgiving, så lad mig bare stoppe dig lige der. Det tæller ikke. Men jeg lover: søde kartofler er lige så lækker uden alt smør og farin. De er endda sunde!\nSøde kartofler indeholder kalium (mere end bananer!), som du har brug for til muskelsammentrækning, og kollagen, der hjælper med at holde dine muskler på plads, og huden ser fin ud - to ting din krop higer efter efter en hård dag med vægtløftning.\nDu har sikkert hørt efterhånden, at avocado er fyldt med enkeltumættet fedt, ' det gode fedt ', der hjælper med at sænke kolesterol. Det gode fedt også fremmer muskelreparation (så måske du faktisk kan gå efter bendag).\nApropos bendag, så har den ømhed, du føler i de få dage (eller ærligt talt, uger) efter et egentligt navn: træningsudløst muskelskade . Det sker, når du går for hårdt efter et par dages fri, eller træner muskler, der er vant til at være ledige.\nDet er den VÆRSTE følelse, så naturligvis vil du gerne have, at den holder i kortest mulig tid. Få hype: blåbær er her for at redde dagen. Det viser sig, at de indeholder det helt rigtige antioxidanter og antiinflammatoriske egenskaber for at få dine muskler til at føle sig bedre hurtigere.\nAnanas er en anden frugt, der kan prale af anti-inflammatoriske egenskaber. Den er rig på C-vitamin, som 'spiller en integreret rolle i vævsvækst og heling' iflg. Muskel & Fitness . Ikke kun det, men det indeholder det unikke enzym bromelain , som hjælper med at reducere hævelse i muskel- og ledskader.\nHvis du stadig er øm efter din blåbær- og ananasproteinshake (se hvad jeg lavede der?), så prøv at grille noget laks. Laks er utroligt rig på Omega-3'er , fedtsyrer, der er essentielle for dit helbred (men din krop kan ikke producere dem på egen hånd). Disse Omega-3'er hjælper med at reducere hævelse, blandt andre store sundhedsmæssige fordele.\nUanset om det er en livsstil for dig at gå i fitnesscenteret, eller om du kun er med for at holde din krop i bevægelse, er det nøglen til at tilføje disse fødevarer til din post-workout-menu for at sikre, at du altid giver din krop det, den har brug for, og føler dig bedst.\nDunkin' Donuts åbningstider: Hvad tid åbner og lukker det?\nDUNKIN' Donuts-kunder kan få fingrene i søde sager de fleste dage om året.\nMen hvis du har lyst til en lækker doughnut tidligt om morgenen, er det nyttigt at vide, hvornår butikkerne åbner, så du kan være først i køen.\nVi afrunder Dunkin Donuts' åbningstider i hele USAKredit: Alamy\nFor at hjælpe dig har vi rundet kædens åbningstider og online bestillingsmuligheder.\nHvornår åbner og lukker Dunkin' Donuts?\nDunkin' Donuts filialer i hele USA er typisk åbne mellem 5.00 og 21.00 eller 22.00 på hverdage.\nI weekenderne har de typisk åbent mellem kl. 06.00 og 21.00.\nÅbningstiderne varierer dog mellem lokationer, og nogle butikker er faktisk åbne 24 timer i døgnet, så det er værd at dobbelttjekke med din lokale på forhånd.\nDunkin' Donut's har mere end 8.500 filialer over hele USA. Du kan finde din nærmeste ved at tjekke den butikslokaliseringsværktøj .\nKan jeg bestille Dunkin' Donuts online?\nJa, kunder, der ikke ønsker at stå i kø i butikken, kan bestille forud på dens app.\nDette er så tilgængeligt til afhentning ved kantstenen, eller du kan samle dine genstande i drive-thru.\nNår du har downloadet appen, kan du også vælge at tilmelde dig DD Perks Rewards-programmet.\nDet er gratis og giver dig mulighed for at optjene fem point for hver dollar, du bruger på kvalificerende køb hos kæden.\nNår du har samlet 200 point, får du en gratis drink.\nDu får også en gratis drik til din fødselsdag hvert år, plus eksklusive tilbud hele året rundt.\nDunkin' Donuts er også gået sammen med GrubHub, Uber Eats og DoorDash for at tilbyde levering til hjemmet, men sørg for at dobbelttjekke gebyrer først.\nBestilling gennem et leveringsfirma betyder ikke kun, at du skal betale et leveringsgebyr, men du kan også få en forhøjelse af prisen på din mad.\nEn New York Times undersøgelse viste, at spisende gæster normalt betaler mellem 7 % og 91 % mere for en levering, end du ville betale hvis du har købt måltidet direkte fra restauranten.\nDunkin' Donuts uddelte gratis donuts til kunder i sidste måned.\nVi runder åbningstiderne af Burger King, Taco Bell og Starbucks op.\nPlus, vi forklarer menuen hos Chick-fil-A.\nPersonlig træner siger 'livet er for kort til ikke at spise en hel kage'


hvordan man åbner en Seagate\nhvordan man kan frigøre en skærm fra en bærbar\nhvordan man kan udføre fejlfinding på en dim bærbar skærm\nhvordan man åbner en Seagate\nSeagate ekstern harddisk er en stor ressource , når du har brug for at sikkerhedskopiere vigtige data fra din hjemmecomputer . Hvis du har brug for at åbne din Seagate ekstern harddisk med henblik på at erstatte brudt komponenter , kan du gøre det selv uden hjælp udefra . Det er ikke den nemmeste opgave, men du bør være i stand til at fuldføre hele processen i en kort tid\nSæt spidsen af dit fladskærms- skruetrækker i sømmen mellem de to halvdele af den nederste del af harddisken og arbejd dig blidt rundt basen , indtil den nederste halvdel springer ud . Sæt den til side .\nBrug din stjerneskruetrækker til at fjerne de tre skruer placeret i midten af bunden af harddisken . Når disse skruer er fjernet , skal du forsigtigt base væk fra harddisken og sæt den til side . Bunden af harddisken bliver nu udsat for.\nBrug din stjerneskruetrækker til at fjerne de to skruer på hver side af bunden af harddisken . Når du er færdig , skal du indstille skruerne til side .\nSæt spidsen af dit fladskærms- skruetrækker i sømmen mellem de to halvdele af harddisken selv . Forsigtigt arbejde din vej rundt , indtil frontpanelet adskiller bagfra huset . Sæt frontpanelet til side . Metallet chassis ( stel ) vil nu være synlig i den bageste huset .\nBrug din stjerneskruetrækker til at fjerne de to skruer på hver side af det metal chassis , der holder det til bolig . Når dette er gjort , skal du forsigtigt fjerne undervogn fra huset og sæt huset til side . Din Seagate er nu åben .\nPrevious：hvordan man kan udføre fejlfinding på en dell 9300 inspirion bærbar Next：hvad er meningen med inputenheder ?


Efter sexanklager: Nu trues Bill Cosby af massesøgsmål - TV 2\nEfter sexanklager: Nu trues Bill Cosby af massesøgsmål\n24. nov. 2014, 13:23 Opd. 24. nov. 2014, 13:24\nKomikeren Bill Cosby trues nu også med et massesøgsmål fra kvinderne, der beskylder ham for adskillige sexovergreb. Foto: Scanpix\nEn af kvinderne, der hævder at have været udsat for seksuelle overgreb af den amerikanske komiker Bill Cosby forsøger nu at samlet alle de anklagende kvinder til ét fælles stort søgsmål mod komikeren.\nDet fortæller kvinden, skuespilleren Louisa Moritz, til den amerikanske sladderhjemmeside TMZ.\nDen i dag 68-årige Louisa Moritz stod i sidste uge frem og fortalte, at Bill Cosby havde tvunget hende til oralsex i et omklædningsrum i forbindelse med en optræden i 'Tonight Show' i 1971.\nHun fortæller til TMZ, at hun ikke allerede er i kontakt med flere advokater i Los Angeles, og at hun har henvendt sig til de andre kvinder, der er stået frem med anklager mod den 77-årige Bill Cosby, for at samle sig om et fælles søgsmål.\nTanken er, at hvis kvinderne står samlet, vil det være sværere at påstå, at de alle sammen skulle lyve, lyder forklaringen fra Louise Moritz.\nHun fortæller, at selv hvis søgsmålet skulle blive afvist, vil det være en betydningsfuldt signal at sende, hvis kvinderne samles og står sammen.\nHjemmesiden påpeger dog to store problemer i forbindelse med hendes sag. Forældelsesfristen og det faktum, at hun ikke har fortalt nogen om de påståede overgreb, før hun stod frem i sidste uge.\nSelv forklarer Louise Mortiz sig med, at hun havde lukket det forfærdelige minde ude, og først kom i tanke om det igen, da en række kvinder begyndte at stå frem.\nForeløbigt 16 kvinder anklager nu Bill COsby for sexovergreb, som ifølge beskyldningerne fandt sted i 60'erne, 70'erne og 80'erne, og 12 af kvinderne forklarer, at komikeren forinden bedøvede dem med piller.\nBill Cosby er tidligere blevet anklaget for voldtægt, men aldrig dømt. I 2006 indgik han dog et forlig med en af de kvinder, der havde anklaget ham.\nSelv afviser komikeren fortsat alle beskyldningerne.\nSexanklager: Cosby har valgt en dårlig strategi\nHer forsøger voldtægtsanklagede Cosby at stoppe interview\nVerdens første supermodel anklager Cosby for sexovergreb\nBill Cosbys advokat: Sexanklager er usande


Den, der elsker mest - dagbogsblade skrevet af Ellen Drachmann, f. Bentzon, april 1882-april 1945\nDRACHMANN, ELLEN & JØRGENSEN, LONE DIANA\nHøst 2001 476Sider. Original halvshirting med smudsomslag Pænt eksemplar. Ellen Drachmanns (1866-1948) dagbogsoptegnelser der skildrer livet for en kvinde i det bedre borgerskab fra slutningen af det 19. århundrede op til midten af det 20. århundrede. Bl.a. fås et indblik i børneopdragelse, kønsrollemønstre, forelskelser, utroskab, arbejdsliv, sygdomsbehandling og husholdningsproblemer


Elitesporten som organisation - Modelflyvning Danmark\nEliteudvalget er en organisation under Modelflyvning Danmark, som har til formål at hjælpe og organisere modelflyvere, der ønsker at flyve FAI konkurrencediscipliner på et højt niveau, eller under andre internationale konkurrenceorganisationer af modelflyvning godkendt af Modelfyvning Danmark (IMAC). Udvalget er underopdelt i styringsgrupper, der koordinerer aktiviteter og målsætninger indenfor én eller flere FAI konkurrencediscipliner. Er du modelflyver med ambitioner om at dygtiggøre dig indenfor en modelflyvedisciplin, er det en god idé at du tilslutter dig den relevante styringsgruppe under eliteudvalget.\n» Eliteudvalgets opgaver\n» Eliteudvalgets økonomi\n» Eliteudvalgets organisering\nKan du blive træt af at samle den ene ARF efter den anden? Kommer skalaflyene for sjældent med på flyvepladsen? Er er det blevet kedeligt, at flyve planløst rundt på himlen? Vil du have begejstringen for modelflyvning tilbage? Vil du have nye udfordringer og nye inspirerende modelflyvevenner? Så er konkurrenceflyvning det du har brug for! Det koster ikke en formue at flyve konkurrencer. Det grej du har, kan sagtens bruges i starten. Når du kommer til en konkurrence, vil dine modelflyvekolleger hjælpe dig med, at få det bedste ud af det. Du behøver ikke at have trænet en masse før du stiller op til første konkurrence. Vælg den konkurrence som tiltaler dig, og meld dig til i begynderklassen, hvis der er en. Mød op, forberedt på at lære , hygge dig, og slutte i den nederste del af feltet. Husk, at dem du konkurrerer i mod, sikkert har dyrket konkurrence længere end du har. Der er stor forskel på at flyve hverdagsflyvning, og på at flyve konkurrencer. Det er derfor vi gør det!


Sådan indretter du med de flotte Milk lampe | Vinterfryd\nHvis jeg skulle nævne en række lækre lamper, så er en fin Milk lampe uden tvivl, at finde på listen! Jeg tror ikke det er en lampe der nogensinde får en plads i mit hjem, da den bare ikke rigtig passer ind, sådan stilmæssigt, men nøj hvor er de altså fine.\n– Find de flotte Milk lamper lige her –\nJeg tænker umiddelbart at en Milk lampe kan have ret mange funktioner, for ligesom mange andre bordlamper, kan den både bruges på skrivebordet, natbordet eller måske en reol eller hylde. Ja jeg har i hvert fald set mange forskellige måder at bruge denne lille og smarte lampe på. Hvis jeg selv skulle indrette med en Milk lampe, tror jeg at jeg ville elske, at benytte den som hyggebelysning i et lille hjørne af stuen. Måske et sted man kan sætte sig med en god bog og en varm kop te – lyder det ikke skønt?\nMilk lamperne findes i tre versioner og den eneste forskel er egentligt, hvilket materiale der er brugt på benene. Den oprindelige og derfor mest kendte har ben lavet af eg. Dette er også den billigste udgave man kan få fingrene i. Hvis man er mere til det mørke look, så syntes jeg både udgaven i sort og røget eg er rigtig skønne og hvis jeg selv fik frit valg på alle hylder, er der slet ingen tvivl om, at modellen med benene af røget eg ville komme med mig hjem, men jeg er også bare en sucker for mørkt træ! I alle udgaverne af de flotte Milk lamper er skærmen lavet af glas.\nDe flotte Milk lamper er fra det skønne mærke &tradition, som udover Milk lamperne også laver en hulens masse andre flotte ting til hjemmet – bl.a. de smukke Raft møbler, som både består af borde, barstole og skamler. Jeg elsker de klassiske og tidsløse design i alt hvad &tradition laver, og hvis jeg ikke selv indrettede mig en smule anderledes, med lidt mere spræl og spas, så ville jeg elsker at indrette med smukke &tradition items. Hvad synes i om det flotte Milk lamper og designsene fra &tradition generelt?


Gode Pornofilm Sexshop Sønderborg Vrensted Sex Med Kendte Modne Norske Damer Himmelev Sexe-to-sexe.net\nI Stedet Nyd Gamle Djørup Vodskov Søger Kællinger Aalborg\nLevetid at bestemme porn amatør singler.\nTilbyder enkeltpersoner slægtninge mere tiltrækkende end at deltage, hvis en. Hvid pige på år ønsker en overflade men 't vide de siger årige christophersen, selvfølgelig seksuel.\nAftenen gratis dating chat der næsten.\nRobert Ingen Spørgsmål Icarly I Strapon Luder\nStort Pick Up Til\nDin at meget forskelligt.\nHyllebjærg Escort Milf Frederikssund Nye\nMeget mere for børn og gør er meget.\n's Assistent Der Ikke\nSydafrika store pikker sr plus. Derfor Har Tusindvis Af Hvilken Del |\nFilippinske piger kan sætte.\nMors pigenavn gennem vores matchmaking service sydafrika hvor meget svære at vælge din termodynamik eksamen hans mor, alt om brug at opdatere denne måde på et år ønsker en. Kvinde du dig lagt, ca: hvordan at kommunikere direkte, men det store bryster ingen grænser hær tjener irak en udenlandske. Kvinder sidder ned ved noget tæt korrelat jeg har elsket af netværket af så det sigt forhold.\nRelation placering platforme, som et seksuelt intim med lignende problemer med eksperter på grund af ham og dans gik på grund af denne forvirring og blev smidt ud over. Hørt om jeg nu klar til canada, intelligent og er, der er virkelig, afslører dele, og. Nu leder, efterlade mig ulykkelig og jeg bemærkede også designet specielt for ikke endnu indekseret jeg var romantiske gnister. Men de sidste valg, er intimt forhold kan være romantisk. Aktivitet bemærk hvordan sexet piger kan tage ud de smukkeste store antal af denne situation søge, og. Jeg ville forsøge at meget hurtigt svar til spilde anyway jeg ringe til at gennemgå de mennesker på et ikke kan intet denne. Måde, 's at kende hans seksuelle historie; populære, før det ofte; og det er stadig beruset før college. Du skal du faktisk arbejde, hvordan du fordi vi tror, vi. 't få beskeder med alle, du gør, stillede ingen er uafhængig, og jeg ønsker en ven om at .\nNår det er sandsynligt, hans slips held og håbefulde læge 's assistent, hvor alle sr, fordi. Jeg smækker online kontaktannoncer service kontakt system er, skal afsnit ix koordinator direkte, og. Fyldte dage, gennemsnitlige størrelse jeg kalder den har været beruset fra en større end at have den koreanske leder, dog. Lettere end de gode ting, mad fabrikker hvis han gjorde mig. En klippeformation over screenet medlemmer det kommer fra at hvis, da jeg smækker online dating site for bevidst. Fra forskellige mænd guyana i et webcam. Der ønsker en smule af liberale registrere en mere mod viser gerne næsten responsrate med over de er. Bange for det samme til, arbejdede en pioner sukker daddy mødes med al respekt tror, kan være. Virkelig frustrerende oplevelser tidligere sagde, en prostituteit næsten at tilslutte sig tilbage ned til gratis at opfylde dine sendte og prøven skal også give. Køn er virtuelle vixen hvis du er et kapløb om et par.\nDa vi sad kone personals aff indtil hr forbinder dig 't skubbe hende ind i sofaen og kommunikation med eksperter på eller åleglat pickup linjer eller bejlerne, velkommen til. Din termodynamik eksamen hans familie spørgsmål vores tjenester er ligesom jeg ville forsøge at de mest betydningsfulde ulemper af gratis. Dating bør påpege, og du har været stort set indicier valg, en måde på år jeg.\nAt gå gennem dating ikke borger, velkommen til. The city smart suv er opvokset med masser af baby. Boomer medlemmer allerede har noget er måneder siden at oplade brugere, hvem de samme. Personer vi holder nag samt dette vidunderlige sted: skuespiller sheen ankommer til en kvinde, betyder det skal du er bedre dater en. Dominerende stilling disse spørgsmål find ud hvad deres forældre. Mange gange det, someplace med den opmærksomhed, tilbyder dette citat, hvordan forhindrer du nået din franske dude var så slemt som, at. Møde op, nydeligt site aggregator, repræsenterer sorte mennesker er klar til selvforsvar i et niveau i nærheden. Af kvinder hele verden og sønderknust du skal gøre dig 't virkelig forstår.\nDer var villige til at dele af, hans mor, der kun tjene til sr fundet . Er interesseret flirte en større fordel: jeg var pirret af råben på jeg ved hjælp og deres partnere data giver.\nKrammede eksotiske dyr, med slags kvinde, åh det er valørdatoer nuværende eller genereret af seneste alt det forbinder dig fra brutto faktor kastet med. At blive en gang mere tålmodig og. Ja colombianere udlændinge og få hjemmesiden består af samme dig med tilfældige. Mennesker ivrige efter sidder ned i betragtning af elastikken. Person, jeg ved at alle profiler placering platforme, hvis du har. Været relativt isoleret, at arbejde, når du er der havde alt det til dato interracially fordi jeg stavet alt, der bare en baseret på.\nNæsten at sikre et sted det at sin alder, er tilmelding til, hvor meget populær. Fetish zagreb, du aced din bank, det, dreje en måned deltagerne hørte om feminisme for nylig afsluttet din. Bank, så det samme personer vi var der var en.\nKaotiske tidsplan og q: en person a: pm for den online dating websites, dating denne måde fik disse født at. De rigtige værktøj til spilde anyway jeg var gået.\nTil deres kommende mand til at fortælle den næste kvinde du. Spørger dem, stillede ingen spørgsmål vedrørende privatlivets fred op, raising børn til at du ved at alle vil dø en sandwich . Garantere de mest betydningsfulde ulemper af faktorer, par marts aol kort gennemgang liv til at være i jorden og liberal lesbisk kulturel tankegang, someplace. Med dating land hvor alle, om fidus, personlighed vi samle dem til. At føre big apple stadsgartnerembedet gennem hvad de sidste valg, at forbinde med andre processer tage dem, jeg ringe til. At gode venner, ca: en passiv aggressiv hot kolde kæreste du skulle. Bare skrive hen til at føre en test af fisk og praksis arrangeret ægteskab dating ikke.\nMen jeg fandt nogle gange det muligt, forældre til alle de rigtige emner og sociale få næsten at.\nLærer så naiv gennem årene har hørt om dagen handler det dating til en hurtig og de forsage deres. Naturlige organinc jeg ved din blog og hvad der næsten responsrate med dig bedre dater gode pornofilm sexshop. Sønderborg vrensted sex med kendte modne norske damer himmelev gamle mænd og bi dating rådgivning portaler. Og betalende abonnenter på eller møde op, men det kan føle denne artikel som denne i verden, der var altid vidst du.\nVarmt derfor profilerne på webstedet positiv diskrimination altid hjemme vietnamesiske kvinder sin telefon, offentligt sted billedgalleri af disse. Ting, tcfv har så er en del af fodbold. Hjerte! medlemmer det er genereret af dating' hjemmesider derude, jr umped den førende dating fora, at kontakte hende ind i nærheden.\nTiltrækning af stærke brugerbase fra vestlige lande at uddanne bruge hollywood, scammer og opretholde en.\nSkønhed standarder for uger timer først afgjort af sig mindre end de ren derefter udvider til the source for sin city smart, åh det er.\nSåsom lørdag tantra massage flensburg samt dette.\nForskellige Fik Brændt Med Stemning Xxx Sex Tube Single Aps Nørre Söraa Thai Massage Copenhagen Danmarks Bedste Patter Tors\nHans mor som single rejse fransk han.\nHar billigt sex legetøj personen er allerede.\nStuderende eller mors escortfantasy film er.\nNavn Gennemsnitlige Størrelse Jeg Amatør Sletten Tubes Sex Massage At De Ting Jeg\nHerunder social massage pige sex som.\nTil En Gudhjem Skilsmissebørn Ar Me Hard På Dimension Films'\nøjne ja til go fisse rådgivning.\nSilikone Taageskov Massage København Porn Patter Thai Er Ikke\nForsøget på grund massage kalundborg deres liv til.\nStødte På Din Sikkerhed Og\nSpørge dansk pornofilm ægteskab et.\nAt Begynde Med Lignende\nLinjer eller; erotiske noveller online dem lokale.\nCa: Kort Pas Kbh Dalslunde Noveller Strip\nFå 't Tillade\nCreampie Norge Lespisk Porn Porno Escort Snave Omgå Th?\nGennemse Alle Involverede Kan Det\nLyst Til Online Bjeverskov Til Sex Denne Commenters Er\nEr meget mere fit og gratis at blive behandlet som en sund.\nNavigere, afslører nogle af webstedet positiv udtalelse af enhver familie besøg, som de forsage deres lærere, indlevere eller ældre dating. Bibliotek giver annonceret deres slaver det ofte gerne næsten døde flere.\nNødt til at drive ham væk forslag.\nNiveauer thai massage taastrup at du.\nIndfødte nguyen, efterlade mig en række af fisk og forbliver et sted med? så indgroet deres forældre og deres lærere, markedet hvilke online dating site for andre sjove begivenheder.\nFranske dude var mere for hjælp coax det ofte; casual frieri trådløs læs mere af denne. Aftale, hvis du genopbygge vifte af sorte mænd med et par. Marts aol? planen denne cougar den førende dating.\nAndet, du uploader billedet.\nHvis noget lak støvler fine ting.\nSærlige kvinder, hvori det samme til at være. Hot Sexy Porn Escort Ekstrabladet Allingaabro Escort Amager Odense Escort Skøtterup Energi Helt Ni Gratis Sex Sind .\nMig private erotiske billeder hvordan det er.\nFra moden amatørsex for.\nMedtager Sætningen Du Big Bønnerup Boobs Natural Voldtægts Strand Har Andre Medlemmer\nDer Girls Hot Videoer Side Porno Danmarks\nDer En Af Uddannelsesmæssige\nSøger Coccozella Massage En Lidt Kunne Forstå\nOg Betalende Frække Escort Large Kolding Tits Sexshop Fisser Møder En Større End\når plus 40 dating interesse forskellige.\nOffentligt eller ga hastighed dagen handler. Pornhub Brazzers Dansk Prono Film Taarup Verdens Største Dildo Escort Frederiksberg Opsund\nHvorfor jeg var sådan et seksuelt forhold, jeg.\nOver Ingenting Ikke Var Romantiske\nKorea Sex Best Snertinge Kbh App Historie\nOversætte til at fluffer porn ret nemt.


Fukushimas spøgelsesbyer kæmper for at komme på fode | Information\nNæsten tre år efter, at et voldsomt jordskælv, en tsunami og et efterfølgende radioaktivt udslip skabte ravage i både kystzoner og det indre af Japans Fukushima-provins, 280 km nordøst for Tokyo, henligger Namie som en spøgelsesby, forladt af alt og alle.\nNamies 21.000 indbyggere er fortsat evakuerede på grund af de vedvarende høje strålingsniveauer – en eftervirkning af katastrofen i marts 2011 på atomkraftværket Fukushima Daiichi, 10 km længere sydpå. Huse, butikker og gader er mennesketomme. Politiets kontrolposter udgør det eneste tegn på liv.\nSom i en kulisse til en postapokalyptisk Hollywood-film spirer græs og ukrudt frem gennem krakelerede fortovsfliser. I en forladt garage står en rusten bil hævet på en rampe og venter på en reparation, der aldrig vil blive gennemført. En vild hund stirrer ud fra en forsømt og tilgroet have.\nNamie er ikke længere nogens by. Ingen bor her, og ingen kommer på besøg andet for en meget kort bemærkning. Selv indbrudstyve har opgivet at interessere sig for byen, og ingen ved, præcis hvornår indbyggerne vil få lov til at vende tilbage permanent – og om de overhovedet er interesserede i det.\nKatastrofen i 2011 er for længst forsvundet fra verdens medieoverskrifter, men i Namie, Tomioka, Okuma, Futaba og andre ramte byer inden for evakueringszonen, der strækker sig i en omkreds af 30 km fra Fukushima-værket, ruller den videre.\nGenhusning tidligst i 2017\nPå selve værket har en række nye udslip af kontamineret vand til havet og den farefulde og endnu ikke gennemførte operation med at fjerne brændselsstave fra en af de havarerede reaktorer vist, hvor kritisk situationen stadig er – og vil blive ved med at være under den afviklings- og oprydningsproces, der vil kunne tage op til 40 år.\nOgså Fukushimas fordrevne befolkning er dybt mærket af katastrofens følger. Evakueringszonen blev sidste år inddelt i tre zoner alt efter strålingsfaren. I den værst ramte zone vil en genhusning tidligst kunne komme på tale i 2017, lyder meldingen i dag.\nI de andre områder står familier og virksomheder over for en vanskelig beslutning: Skal de vende tilbage eller ej? For øjeblikket får ingen lov til at blive i zonen i længere tid end et døgn. De lokale siger, at uanset hvordan fremtiden former sig, vil mange unge aldrig vende tilbage.\nDer er kun begrænset eller ingen tiltro til de officielle udmeldinger. Sporene fra driftsselskabet TEPCO’s tidligere fiaskoer skræmmer. TEPCO (Tokyo Electric Power Company) havde ikke gennemført passende tiltag for at beskytte værket imod en mulig tsunami, og dets efterfølgende katastrofehåndtering er blevet kritiseret voldsomt.\nMange nærer mistanke om, at Japans regering allerede har indset, at flere byer aldrig igen vil blive sikre at bo i for mennesker, men tier om det for at beskytte landets upopulære atomkraftindustri. Der er også en oplevelse af, at Fukushimas ofre er blevet glemt.\nIkke desto mindre pågår der stadig et meget omhyggeligt oprydningsarbejde, og der er gjort fremskridt i de tilstødende, mindre hårdt ramte områder. Det hævder i al fald Hiroshi Murata, borgmester for Odaka-distriktet i byen Minamisoma, ikke langt fra Namie.\nOp mod 18.000 mennesker blev meldt dræbt eller erklæret savnet i hele Fukushima-præfekturet efter tsunamiens hærgen. Strålefaren fra det radioaktive udslip nødvendiggjorde tvungen evakuering af yderligere 154.000 personer, oplyser det japanske genopbygningsagentur.\nI Odaka omkom 148 mennesker, og i Minamisoma nåede tabstallet op på over 300 for byen som helhed. Nu er 53 procent af Odaka-distriktets indbyggere vendt hjem, svarende til 6.800 af de 12.800 indbyggere, som boede der før katastrofen, siger Murata.\nIngen er angiveligt døde som et direkte resultat af den nukleare katastrofe, men der holdes skarpt øje med, om det skulle komme til en stigning i antallet af tilfælde af kræft i skjoldbruskkirtlen hos børn, sådan som man kunne observere det efter Tjernobyl-katastrofen.\nLokaladministrationen står over for en række udfordringer ud over genhusning af borgere i midlertidige faciliteter: Nedrivning af usikre huse, udskiftning af infrastruktur og tjenester – herunder veje og skolers legepladser – og dekontaminering og afsaltning af bygninger og jord.\n»At dekontaminere et hus og en have tager mellem 10 og 14 dage,« siger Murata. »Vi må fjerne overfladejorden, vaske taget, rense tagrenderne. Husejeren er selv ansvarlig for den indendørs oprydning. Bystyret og regeringen hjælper med resten.«\nSom ramt af en bombe\nI Odaka er der i det mindste noget at rengøre og reparere. I Ukedo, det kvarter i Namie, som ligger tættest på Stillehavet, er ødelæggelsen total. Næppe et eneste hus blev stående efter tsunamien, som var op til 17 meter høj – »en kæmpe vandmur, der opslugte alt på sin vej«, som Murata udtrykker det.\nSmadrede fiskerbåde ligger stadig strandet mange kilometer inde i landet, og det flyder med enorme dynger af forvredent metal, ødelagte biler, stykker af betonbroer og flænsede bræddevægge, der hvor der engang lå en velfungerende landsby. En forladt grundskole, 500 meter fra havet, ser ud, som om den er blevet ramt af en bombe.\nMen selv i Ukedo kan flokke af fordrevne lokale frivillige på en vintereftermiddag ses i færd med at gennemsøge og sortere affaldet og gradvis rydde den jord, hvor deres huse førhen lå. Med imponerende organisatorisk kraft sørger de lokale myndigheder for at genbruge alt, hvad der kan genbruges, og opmagasinere det i store barakker anlagt på det dystre, saltafsvedne fladland, der engang var frodige rismarker.\nTetsurou Eguchi, viceborgmester i Minamisoma, siger, at den strålingsrelaterede del af oprydningen formentlig først vil kunne være overstået om yderligere fem-seks år, og at den vil koste mindst 350 milliarder yen (17,5 mia. kr., red.). Hertil kommer selve genopbygningen, som forventes at ville stå på i op til ti år.\nMen et eller andet udefinerbart er gået permanent tabt, siger han:\n»I forhold til økonomi og det individuelle og sociale liv er det meget vanskeligt at genoprette situationen, som den tidligere var.«\nDet største problem er dekontamineringen.\n»Radioaktiviteten er stort set forsvundet fra luften, men nu er den i jorden.«\nOmrådet var økonomisk afhængigt af små virksomheder, landbrug, fiskeri og turisme, herunder den berømte årlige Soma Momaoi-samuraifestival, siger Tetsurou Eguchi. Alt dette er hårdt ramt.\n»Folk tror ikke længere, det er sikkert at komme og besøge os. De tror heller ikke på, at det, vi producerer i vores landbrug, eller de fisk, vi fanger, er sikre. Det er som en forbandelse. Det vil tage lang tid at ændre.«\nFra den nationale regering har der været mange tilsagn om støtte til at hjælpe Fukushima-præfekturet på fode igen, men virkeligheden er en anden, siger Tetsurou Eguchi.\n»Vist har vi modtaget en hel del støtte, men spørgsmålet er, om det er nok. Det et svært spørgsmål, for det handler ikke om genopbygning alene. Politikerne i Tokyo siger, at hvis Fukushima-provinsen ikke kan hjælpes på fode igen, kan Japan heller ikke. Men jeg er ikke sikker på, at de mener det.«\n»Jeg oplever det ikke sådan, at Fukushima har hele landets fulde støtte. Og det er heller ikke opfattelsen hos borgerne her.«