Juni 30, 2022, 19:40:47 pm\nForfatter Emne: Mosefund (T34) (Læst 13224 gange)\n« Dato: Oktober 30, 2020, 19:24:28 pm »\nEfter at have taget luft ind noget tid, har jeg igen fået mod på at lege med vand.\nMine seneste "ulykker" kan der læses mere om i denne tråd: https://www.danskemodelbyggere.dk/forum/index.php?topic=7812.0\nDenne gang vil jeg dog ikke støbe en model ind i vandet, der laves med epoxy resin.\nHar længe været fascineret af de gamle WW2-kampvogne mv. som igennem tiden er trukket op af moser og søer i østeuropa.\nVed den lokale fandt jeg Tamiyas "Rusian T34/76 Tank ChTZ version, 1943 Production" No.149, som jeg valgte skulle være ofret.\nEt relativt simpelt sæt med få dele som hurtigt var sat sammen og derefter begyndte jeg at fjerne de stumper, som må forventes at være rustet af eller faldet af i kampens hede.\nDer blev også lavet nogle skudmærker i tårnet og fronten.\nFørst borede jeg en fordybning med et bor og derefter fyldte noget plastic putty i hullet. Når det var halvtørt pressede jeg noget af puttyen ud med en afrundet tandstik.\nOg her slutproduktet efter noget maling og lidt weaterring.\n« Senest Redigeret: Oktober 30, 2020, 20:10:17 pm af Martin_S_T »\n« Svar #1 Dato: Oktober 30, 2020, 20:51:38 pm »\nDejligt at se dig på banen igen!\nJeg glæder mig rigtigt meget til at følge dit byg - det er jo med “vand”, så jeg kigger spændt med, og glæder mig til at lære en masse undervejs.\n« Svar #2 Dato: Oktober 30, 2020, 22:16:54 pm »\nLækkert og spændende, overbevisende skader !\n« Svar #3 Dato: Oktober 31, 2020, 13:01:25 pm »\nSå skal der laves en base. Tanken er at den skal inddeles så 1/3-del er mose/vandhul og resten terræn med skov.\nEt problem for mig (og sikkert andre) er mangel på plads til de færdige dioramaer. Jeg har valgt at prøve at holde mig inden for et areal som svarer til et stykke A3-papir.\nDa jeg bygger i 1:35 giver det ikke meget plads, så jeg vil begrænse mig til mosehul, lidt skov og så T34'eren. Det var fristende at få et bjærgningskøretøj med, men det ville nok kræve en tilbygning til mit hus!\nBunden til basen er lavet af en 16 mm MDF-plade og terrænet er bygget op med 10 mm skumplader beklædt med karton.\nSidstnævnte er nogle som jeg har fundet i Jem & Fix.\nKernen af de hobbyplader er mere fine end almindelige flamingoplader, som jeg synes godt kan være lidt grove at skære i, hvis man ikke brunger en varm tråd eller lignende.\nEfter at have limet skumpladerne sammen, har jeg fjernet noget af kartonlaget så det er muligt at slibe overfladen.\nOversiden af MDF-pladen har jeg ridset med en hobbykniv, i det håb at den gazegips som jeg vil ligge på hæfter bedre.\nPå ovenstående billede har jeg oven på gazegipsen lagt et lag modelgips hvori jeg har lavet et par spor, som skal være dem som kampvognen efterlod da den er blevet trukket op af mosen.\nNæste punkt er at forme terrænet over mosen. Til det bruger jeg "Sculptamold". Det kan vel beskrives som en slags papirgips. Det bliver rimeligt stærkt og vejer ikke ret meget i forhold til almindelig gips.\nPå næste billede har jeg spartlet det ud på overfladen. Når det har tørret lidt (endelig ikke for meget) kan det glittes ud med lidt vand og en finger.\n« Senest Redigeret: Oktober 31, 2020, 13:03:44 pm af Martin_S_T »\n« Svar #4 Dato: Oktober 31, 2020, 15:35:44 pm »\n“Sculptamold”; det har jeg set flere bruge på YouTube, og har også tænkt at det må være et godt diorama-materiale. Jeg synes dog ikke at jeg er faldet over det i de hjemlige forretninger. Så er det noget du har importeret, og I givet fald; har du en webadresse?\nSelvom jeg har lovet mig selv en (kort!) diorama-pause, så kan jeg godt mærke, at det kribler i fingrene for at komme igang med det næste, når jeg sidder og ser dit byg!\n« Svar #5 Dato: Oktober 31, 2020, 16:24:38 pm »\nDet er fundet her i landet: https://www.slojd-detaljer.dk/sortiment/skabe-dekorere/gips-beton/sculptamold-5417?gclid=Cj0KCQjwlvT8BRDeARIsAACRFiVwwskXOzxW2SjuWK30b4OwdMEjbwSuudsOjS9-SsB2yEbz3ap1-0IaAsk7EALw_wcB\nDet var i den forbindelse at jeg også fandt slippe-midlet til resin.\n« Svar #6 Dato: Oktober 31, 2020, 18:13:09 pm »\nSpændende og meget nyttig butik.\nTak for info Martin!\n« Svar #7 Dato: November 01, 2020, 21:15:58 pm »\nHer er overfladen blevet glittet og det som skal blive til skovbund har fået en gang grundmaling i form af rødbrun akrylmaling.\nSøbunden er belagt med Vallejo "Earth Texture, Dark Earth 26.218" og sporet med "Thick Mud, Black Mud 26.812".\nHerefter har jeg plantet nogle træstubbe og lidt andet bundfyld på søbunden, bl.a. noget fint sand lags kanten.\nOverfladen har fået en gang "Still Water". Del for at se hvordan den vil tage sig ud under vand, men også for at forstærke bunden inden der bliver hældt resin på.\n« Svar #8 Dato: November 01, 2020, 21:40:49 pm »\nFølger spændt. Ser lovende ud.\nVirkelig fedt at du beskriver de forskellige steps med hvad du bruger. Håber at få hul på det med dio og starter på nærmest bar bund “som man siger”.\n« Svar #9 Dato: November 01, 2020, 22:12:26 pm »\nJeg er meget spændt på at følge med i om din ide med at bruge “Still Water” til at “forsegle” bunden, virker efter hensigten.\nHvis det virker - hvilket jeg virkelig håber - så vil det være et stort skridt fremad, for mine egne erfaringer med (forsøg på) at forsegle bund og sider med lak virkede jo som bekendt kun i begrænset omfang. Så “Keep up the good work”!!\n« Svar #10 Dato: November 02, 2020, 18:16:12 pm »\nTil træer i skoven forsøgte jeg mig først med nogle tørre grene fra haven.\nPå nedenstående billede ses også nogle rødder i kanten af det som skal blive til søbredden. De er også gravet op i haven. Jeg satser på at de holder når de bliver indstøbt i resin.\nDer gik nok ikke mere end 1 dag så kom jeg til at knække dem (De tørre grene)! . Slagplanen er herefter at træer skal kunne afmonteres helt frem til at dioramaet er færdigt.\nPå de billeder og film som jeg har fundet af kampvognsbjærgninger, har vegetationen som oftest bestået af nåle- og birketræer.\nJeg har valgt primært at "plante" nåletræer som bliver suppleret af lidt birk tæt på søen. Primært væltede stammer.\nI haven fandt jeg derfor nogle flere kviste, som sandsynligvis stammer fra vores birketræ. De er dog mørkebrune, så for at få dem til at ligne birkestammer, malede jeg dem med Vallejo 71.132 "Aged White".\nDet blev påført med en pensel, hvor jeg strøg på tværs af stammen for at få det mønster som ses på birkebark.\nTil birkegrene og små buske har jeg købt en pakke fra Mininatur.de. Filigranbüsche 200-14. Det skulle være ægte smågrene som ligner små træer og buske med gule efterårsblade. (Ses også i baggrunden på det første billede.)\nNåletræerne er en lidt mere omfattende affære.\nPå det fantastiske opslagsværk YouTube fandt jeg en lille vejledning som jeg bare måtte prøve. (Har ikke flugt hans fremgangsmåde slavisk, men tæt derpå.)\nStammerne er lavet af balsatræpinde. Dem som jeg har fået har en diameter på 10 mm. Det er lidt i overkanten, så jeg slanker dem og spidser dem til med en hobbykniv.\nDerefter er stammen blevet slebet med en grov slibeklods som giver noget struktur.\nGrenene er lavet af tynd ståltråd. Jeg eksperimenterede med at bruge flere tykkelser på samme træ, men det gjorde ikke den store synlige forskel.\nDerefter gav jeg stammen og grenene en gang grunder. Brugte her Vallejo 73.605 "German Red Brown".\nBagefter har jeg med airbrush givet stammen en tilfældig blanding af grøn, gul og grå maling til det lignede noget som kan mindre om bark.\nSå skulle der lidt smågrene på. Først fik grenene en omgang spraylim. (Købt i Rema1000 efter jul for 5 kr.) Herefter drysses der 7 mm statisk græs på. Her er som i Youtube-videoen, brugt Woodland Scenics 7 mm.\nIgen en blanding af diverse farver for at skabe en barkfarve og så nok en gang spraylim.\nHerefter drysses nålene på. (2 gange eller efter behov). Jeg har brugt noget mørkegrønt "Flockage" fra Noch.\n(Også en slags fin statisk græs.) Har også brugt det på nogle af stammerne for at få nogle belægninger på barken.\n« Svar #11 Dato: November 02, 2020, 20:52:51 pm »\nDet ser godt ud, både dine nåletræer og især dine birketræer, hvor jeg vil sige at du virkelig har ramt barken “lige i måsen”!!\n« Svar #12 Dato: November 03, 2020, 18:38:56 pm »\nJeg skal have nogle siv i søen.\nFørst forsøgte jeg mig med nogle hestehår (eller lignende), hvor jeg med en nål stak et hul i bunden og derefter placerede et "siv" ad gangen.\nIkke noget som rigtigt rykkede. Derefter forsøgte jeg mig med en klat lim fra en limpistol for herefter at presse et bundt ad gangen ned i limen.\nDet gav et helt andet resultat. På billederne har jeg også brugt et andet produkt fra Woodland Scenics. "Field Grass, Ligth Green" FG173 og "Natural Straw" FG171.\nTil højre ses også en naturlig græsart, som jeg fandt i en kasse med tilbehør til jernbanemodeller ved min lokale leverandør Odense Hobby.\nDe skal selvfølgelig trimmes lidt. På billede nummer 2 ses også en olietønde som jeg har placeret på bunden.\nDen er godt nok i 1:48, men om ikke andet kan den vel give indtryk af lidt mere dybde i søen når der er kommet vand i.\nPå det sidste billede har jeg også lavet den første prøveopstilling af et af nåletræerne.\n« Svar #13 Dato: November 03, 2020, 21:07:20 pm »\n« Svar #14 Dato: November 03, 2020, 21:15:22 pm »


Importer medlemmer | Vi guider dig til en nem import | Heyloyalty\n22. november 2021 | Tips & tricks\nI denne guide vil vi vise dig, hvordan du importer en csv-fil til en liste i Heyloyalty.\nFilen vi bruger til denne guide har 4 felter; email, fornavn, efternavn og opt in.\nBemærk at opt in feltet er formateret i datoformatet dd-mm-yyyy.\nNår filen gemmes, skal du gemme den som en CSV UTF-8 fil.\nRediger din liste\nInden du importerer dine medlemmer, skal du have styr på din liste. Det første du skal gøre er at have oprettet de felter, med de informationer, som du ønsker at indsamle på dine nyhedsbrevsmodtagere og de felter du har på den fil, som vi skal importere.\nDette gør du ved at klikke på “rediger liste” (blyants-ikonet)\nPå listen vælger du standardfelterne, fornavn, efternavn og e-mail. Da opt in dato ikke er et standardfelt, opretter du det som et custom datofelt.\nNår felterne er oprettet og gemt, går du tilbage til listemenuen og åbner listen. Her mødes du af nedenstående skærm, hvor du skal vælge “Importer medlemmer”.\nImporter din liste\nHvis du allerede har medlemmer på din liste, finder du knappen her:\nHerefter vælger du først din fil, hvorefter du trykker på importer medlemmer.\nEfter du har trykket “import” kommer du til denne side, hvor du skal sikre dig, at datafelterne fra filen ender de rette steder i Heyloyalty.\nFørste trin er “importtype”\nVælger du “Opret medlemmer” opretter du dine nye medlemmer fra din import-fil.\nVælger du “Opdater eller opret” opretter du dine nye medlemmer OG opdaterer datafelter på eksisterende medlemmer (fx hvis der eksempelvis er ændringer i deres oplysninger).\nVælger du “Opdater eksisterende” opdater du kun eksisterende medlemmer. Dette kan du eksempelvis vælge, hvis du ikke ønsker at tilføje nye medlemmer.\nI “Felt der identificerer medlem” vælger du hvilket unikke felt, der skal bruges til at identificere en eksisterende nyhedsbrevsmodtager. Her anbefaler vi, at du vælger e-mail adressen, som den unikke nøgle. Du kan tænke på det som, at der er mange med det samme navn, men mailadresser er derimod unikke, og skal kun være på din liste én gang.\nHerefter skal du tage stilling til, om du ønsker at eventuelle automatiseringer, skal sendes til de nye medlemmer. På den måde kan du selv vælge, om dine nye kontakter skal modtage velkomstmails eller ej.\nNæste punkt er at vælge “Delimiter”. Dette er tegnet som adskiller felterne i filen.\nDenne fil er semikolonsepareret, det kan ses, hvis du vælger en anden delimiter end semikolon\nVælger du derimod semikolon, bliver felterne skilt ad, og du kan få lov at knytte dem til enkelte felter på listen. Det vender vi tilbage til om lidt.\nDe næste to felter bruger du til henholdsvis at vælge, hvortil du vil have sendt en fejl-log, hvis der skulle være fejl i din fil, og hvorvidt der er kolonneoverskrifter i filen eller ej (Det er der i den fil vi tester med her).\nSidste del af importen er at matche felterne fra din fil med felterne på din Heyloyalty-liste. Du klikker blot på drop down menuen, hvor der står “Se bort fra” og vælger hvilket felt dataen skal knyttes til.\nNår du har matchet felterne, så klikker du blot på “Importer medlemmer” og så skulle medlemmerne gerne strømme ind på din liste.


Bjørn Nørgaard - 10-01-2015 - Det Danmark Vi Kender\n…. det Danmark vi kender.\nDe afskyelige mord på fremragende franske kollegaer udi de bildende kunster, skal ikke lade anden form for problematisk politisk adfærd gå i glemmebogen.\nEn kronik d. 29/12, en leder d. 30/12, og et læserbrev d. 2/1, i anledning af at folketinget har vedtaget L 70 d. 19 december, som åbner en fremtidig ladeport for at fylde den indtil da beskyttede kystnærhedszone med byggeprojekter af enhver tænkelig art- Demonstreret klart, at man vægter konkurrencestatens mest snæversynede og kortsigtede økonomiske gevinster for få investorer, fremfor at lytte til sin rådgiver Akademirådet eller vores folkelige Naturfrednings bevægelser.\nHvad er det for et Danmark Helle Thorning Schmidt, Lars Lykke Rasmussen og Pia Kjærsgaard kender ?\nDet siges ofte, at det danske landskab er skabt af landbruget, og sandt er det, at vi er verdens mest opdyrkede land med 62% under plov, men både love og en stor folkelig bevægelse,naturfredningen, har været med til at give landskabet karakter, og vores planlove har gjort os verdensberømte, fordi vi stadig har et rigtig varieret landskab, selv om stærke økonomiske og politiske kræfter har søgt at undergrave dette i et stigende omfang.\nEn af juvelerne i denne krone, har været de frie åbne danske kyster, som med fri og lige adgang for alle borgere til natur, sol og hav, er enestående i verden, det er det Danmark, vi kender.\nSå hvilket Danmark Helle Thorning og folketinget nu kender, skylder de os en god forklaring på.\nMen da politiske visioner i dag varetages af McKinsey, Rambøll, Ernst og Young, Goldman Sachs, det uregulerede globale finansmarked, er de måske dem der ved, hvad det er for Danmark, vi kender.\nDe konservative burde have gjort modstanden mod dette overgreb på, det Danmark vi kender. Det burde have været gjort til en vindersag, men de skal jo konkurrere med Liberal Alliance om flest skattelettelser og D.F, som taler stolpe op og ned om danske værdier, svigter hver gang når det gælder for alvor. Deres Danmark er ren opportunisme.\nDet finansministerielle regime har indsnævret Danmark til kun det, der kan måles og vejes. Kun det, der i regnearksverden giver hård valuta på bundlinjen, gælder.\nUd med Kunstakademiet, kunstmuseer, orkestre, fri forskning, humanister, og nu også de frie åbne danske kyster – det er ikke det Danmark vi kender.\nBjørn Nørgaard Prof. Billedhugger


Indkøbskurv: kr 0.00 (0 Varer)\nHjemmeside » Reklamation og retur\nFor at du kan gøre brug af returretten skal varen være intakt, ubrugt og i samme stand, som da du modtog den. Al originalemballage skal være vedlagt. Returnering skal ske i forsvarlig indpakning. Når du sender varen tilbage, skal den være i samme stand, som da du modtog den.\nBenytter du dig af fortrydelsesretten, vil du få dine penge tilbage, så snart vi har modtaget varen retur og haft lejlighed til at undersøge den. Pengene vil blive indsat på din konto, husk derfor at oplyse dit kontonummer, når du returnerer varen. Vi beder dig endvidere om at oplyse årsagen til, at du fortryder dit køb\nReklamation over fejl ved varen skal ske inden for rimelig tid, efter at du har opdaget fejlen eller burde have opdaget fejlen ved en almindelig gennemgang af varen. Du kan reklamere skriftligt eller mundtligt. Ifølge købelovens § 83, stk. 1 ophører retten til at gøre mangel indsigelse gældende to år efter modtagelsen af varen. Dette betyder, at du enten kan få varen repareret, ombyttet, pengene tilbage eller afslag i prisen, afhængig af den konkrete situation. Dette betinger selvfølgelig, at reklamationen er berettiget, og at manglen ikke er opstået som følge af en fejlagtig brug af produktet eller anden skadeforvoldende adfærd.\nLindholm Sport, Vanløse Alle 100, 2720 Vanløse\nNike atletiksko - Nu har vi fået de nye modeller for 2013!\nSå er vi klar med de nye modeller af Nike atletiksko for 2013! Skoene er allerede lagt ind på websho[...]\nCRAFT løbetøj er lige på trapperne!\nSå er vi snart klar med vores nye lækre sportstøj fra CRAFT! Hold øje de næste par[...]\n© lindholmsport.dk © 2012


Handelsbetingelser - Lillekunst\nHvilken collage passer til dig?\nDen abstrakte collage\nForespørgsel - specielle ønsker\nHvem designer din collage?\nBetingelser ved køb af personlige collager fra Lillekunst\nBestilling og betaling sker igennem din forhandler.\nUdvikling og leveringstid\nSå snart jeg modtager din bestilling fra din forhandler, begynder jeg at se på dine fotos og ønsker. Hvis jeg har spørgsmål til dine ønsker, vil du blive kontaktet direkte af mig. Udvikling af collagens layout forløber over de næste 5-10 dage. Når din collage er klar til præsentation, modtager du et billede af collagen på den e-mail, som du har oplyst ved bestilling. Du skal besvare e-mailen med enten din godkendelse eller dine rettelser. Hvis du har rettelser til collagen, vil du få en ny collage-version til godkendelse i løbet af 1-2 dage. Først når du har godkendt collagen, klargøres den til tryk og sendes til produktion.\nEn personlig collage er et produkt, der tilpasses specielt til dig med dine fotos og ønsker. Kundetilpassede produkter er fritaget for 14-dages fortrydelsesret i følge Forbrugeraftaleloven*. Du har derfor ingen fortrydelsesret efter din godkendelse af collagen. Frem til godkendelsen af collagen, er det muligt at annullere ordren, hvis Lillekunst ikke kan levere et tilfredsstillende resultat.\nI følge købeloven har du reklamationsret på fejl og mangler, som er opstået i op til 24 måneder efter dit køb. Du har mulighed for at reklamere over collagens layout i selve udviklingsprocessen. Her får du udført ønskede rettelser, indtil du godkender collagen. Når du har godkendt collagens layout til produktion, kan du ikke længere reklamere over collagens layout. En reklamation efter produktion/levering kan derfor kun vedrøre fejl og mangler ved tryk, lærred eller ramme. Du skal reklamere til din forhandler senest 30 dage efter, at du har konstateret fejl eller mangler.\nLillekunst fraskriver sig ethvert ansvar for at fremsendte billeder, tegninger, illustrationer og tekster indeholder rettigheder fra en tredjepart. Det er dig som kunde, der har ansvar for at indhente de nødvendige tilladelser til brug af fremsendte materialer. Lillekunst returnerer og gemmer ikke fremsendte materialer. Send derfor altid kun kopier eller digitale fotos.\nLillekunst deler ikke dine data eller fotos. Dine data, dine billeder og din collage kan til enhver tid blive slettet fra Lillekunsts system. Kontakt mig på rikke@lillekunst.dk.\nOphavsretten til den færdige collage tilhører Lillekunst. Med mindre andet er aftalt skriftligt, forbeholder Lillekunst sig ret til at vise den færdige collage som inspiration i fremtidig markedsføring. Lillekunst forpligter sig ikke til at gemme de digitale filer til den færdige collage.


Sanne redder liv på svømmekurser - sn.dk - Forsiden - Roskilde-området - Lejre\nChef-instruktør og landsinstruktør Sanne Skov fik en flot andenplads ved uddelingsfesten for Nordeas Gør det Muligt-Pris. Privatfoto\nArtiklen: Sanne redder liv på svømmekurser\nSanne redder liv på svømmekurser\nOpdateret 14. januar 2013 kl. 14:06\nLejre - 13. januar 2013 kl. 15:27\nLEJRE: Chef-instruktør og konsulent Sanne Skov fra Kirke Sonnerup redder liv med sin kursus-virksomhed.\nSanne Skov er faglærer i idræt og har undervist i svømning i 30 år - både i klubber og på landsplan for Dansk Svømmeunion. Således har hun uddannet alle instruktører i babysvømning de sidste 22 år, ligesom hun er chef-instruktør i tre svømmeklubber.\nEndelig underviser hun selv i babyer, småbørn og handicappede børn i at svømme.\n- Det at kunne svømme er livsvigtigt i Danmark, siger Sanne Skov, der var så tæt på at vinde Nordeas Gør det muligt-pris, at hun sluttede på en flot andenplads.


Bordtennisbat | Gode priser på bordtennisbat her ⇒ wupti.com\nDet handler ikke kun om træning og teknik, når du skal vinde kampen om den lille bold i bordtennis – det handler også om at have det rigtige udstyr. Det starter med et godt bordtennisbat, og valget er dit i det store udvalg af udstyr til bordtennis hos wupti.com, som du kan se lige herunder.\nVejen til din sejr\nDerfor betaler det sig med et godt bat\nEt godt greb giver kontrol over battet\nEt passende bat giver den rigtige fart\nEn god belægning sikrer et godt skru\nDet handler om kontrol, fart og skru, når du skal kigge efter et bordtennis-bat. Et godt greb giver dig et afslappet hold om håndtaget. Det rigtige bat til dit niveau giver netop den fart, som du kan styre, og en god belægning giver et godt skru.\nHvad er vigtigt ved et bordtennisbat?\nEt godt bordtennisbord er naturligvis starten på en god kamp, men skal du vinde, så er battet det næste, du bør tænke på.\nVælg et bordtennis-bat, der passer til dig, og overvej de tre vigtigste faktorer i valget af bat, kontrol, fart og skru.\nKontrol betyder, hvad du er i stand til at håndtere i forhold til dit niveau. For at få kontrol over et bat, skal du have et godt greb om battet. Både formen på håndtaget og tykkelsen betyder noget. Der findes 3 former. Lige, konkav og anatomisk – lige er det mest anvendte i Danmark. Tykkelsen skal passe til din hånds størrelse.\nFart handler om, hvor hurtigt bolden skal bevæge sig. For nybegyndere er det ikke en fordel med en for hurtig bold – det handler om at kunne håndtere den. Vælg et bat med lav fart, hvis du er helt ny inden for bordtennis.\nSkru er betegnelsen for, hvor meget bolden kan dreje i luften – et godt skru giver en hurtig bold og er sværere for modstanderen at fange, men er du ny inden for bordtennis, bør du gå efter et bat med så lav skru som muligt, så du lærer teknikken grundigt først.\nVælg et bordtennis-bat, der passer til dig og dit niveau, og bliv kampens vinder! Se det store udvalg her hos wupti.com.


Skrevet af Signe Juul Kraft d. 16. november 2017 i kategorien Lungekræft\nLungekræft er den kræftform flest danskere dør af årligt, og kvinder dør ikke længere af brystkræft – de dør af lungekræft,” siger Lisbeth Søbæk Hansen fra Patientforeningen Lungekræft.\nHvad skal der til for, at vi i fremtiden bliver bedre til at stille diagnosen lungekræft i et så tidligt stadie som muligt?\nDet spørgsmål er i fokus, når Patientforeningen Lungekræft i anledning af International Lungekræftdag 20. november inviterer nogle af landets førende faglige og politiske eksperter til en diskussion om en række aktuelle emner på lungekræftområdet.\n”Vi har valgt tidlig opsporing som årets tema på International Lungekræftdag, fordi det er vigtigt, at vi får sat fokus på lungekræft og sygdommens symptomer. Symptomerne på lungekræft er så diffuse, at man ofte ikke forbinder det med lungekræft, og det betyder mange gange, at man kommer for sent til lægen, og så kan sygdommen være så fremskreden, at den er i et stadie, hvor man ikke kan opereres, men kun kan få livsforlængende behandling,” siger Patientforeningen Lungekræfts formand Lisbeth Søbæk Hansen.\nI dag dør en stor del af patienterne med diagnosen lungekræft i løbet af sygdommens første år, til trods for at eksperter har en bred viden om lungekræft. Den 20. november stiller Patientforeningen Lungekræft blandt andet spørgsmålet, om antallet af lungekræftpatienter ville falde, hvis lungekræft blev politisk prioriteret højere på den danske kræftdagsorden, og om det manglende fokus på tidlig opsporing skyldes, at tidlig død blandt lungekræftpatienter er en besparelse for den danske stat.\n”Vi håber, at alle går hjem med mere viden om lungekræft og symptomerne på sygdommen. Vi håber også på mere politisk bevågenhed på området, hvorfor vi også har inviteret nationale og regionale politikere til dagen. Hvis vi kan få sat fokus på lungekræft, på lige fod med f.eks. bryst- og tarmkræft, eventuelt ved screening, kan vi måske opdage sygdommen tidligere. Lungekræft er den kræftform flest danskere dør af årligt, og kvinder dør ikke længere af brystkræft – de dør af lungekræft,” siger Lisbeth Søbæk Hansen.\nBåde patienter, pårørende, fagpersoner, politikere og andre med interesse i lungekræft er inviteret til arrangementet den 20. november, som foregår kl. 10-16 i Ingeniørernes Hus i København. Det er gratis at, og tilmelding sker på info@lungekræft.com


Vi ved hvor du bor - trykkefrihed.dk\n16. januar 2017 - Artikel - af Uwe Max Jensen\nI november blev der med røde bogstaver sprayet "Vi ved hvor du bor" på Tania Groths hoveddør.\nTania Groth er For Friheds talskvinde, og det natlige graffitihærværk var med stor sandsynlighed et venstreradikalt forsøg på at intimidere Groth. I december fulgte tre tilfælde af natligt politisk hærværk vendt mod personer i kredsen omkring For Frihed.\nPressefotograf Eyvind Dekaa, der har dokumenteret For Friheds demonstrationer, fik sin bil ødelagt af omfattende hærværk på en parkeringsplads ved sit hjem i Høje Gladsaxe. Fire ødelagte dæk, graffiti, ridser i lakken og skum i udstødningen var resultatet af den natlige hærværksaktion. Graffitihærværket bestod af følgende tekst: "RACIST FUCK PEGIDA". Hærværket fik den kendte venstreradikale Erik Storrud, der er blogger hos det venstreekstremistiske site Modkraft, til at fryde sig på Facebook:\n"Eyvind (Eyvind Dekaa, red.): Jeg synes det er fryd din bil blev møbleret om. Så kan du lære ikke at være pegida (venstreradikales udtryk for For Frihed, red.) tilhænger eller hvad det nu er du er."\nI samme uge i begyndelsen af december fik en For Frihed-aktivist to dæk på sin bil punkteret med kniv ved sin adresse i Sydhavnen. Dagen før havde advokat Rasmus Paludan, der deltager i For Friheds demonstrationer, fået raseret sit advokatkontor i samme bydel, da en tændt pulverslukker blev smidt igennem en rude til kontoret. Der blev desuden udført graffitihærværk vendt mod For Frihed på advokatkontorets facade.\nI sidste uge blev Tania Groths hjemadresse opsøgt igen. Denne gang puttede ukendte geningsmænd lim i låsen til Tania Groths postkasse. Og lørdag blev en For Frihed-aktivist overfaldet på vej hjem fra For Friheds demonstration. Ved Nørreport Station angreb et tæskehold på fire venstreradikale en lille gruppe For frihed-aktivister, der omfattede to ældre kvinder, og en aktivist fra For Frihed blev slået flere gange i ansigtet. Overfaldet er anmeldt til politiet. Mandens navn blev i øvrigt råbt højt af venstreradikale Daniel Rask under For Friheds forrige demonstration.\nGerningsmanden til overfaldet udpeges ifølge bloggen Uriasposten af en kilde som Jean-Martin Rundstrøm Christensen, der i 2009 var spidskandidat for Enhedslisten i Horsens. Jean-Martin Rundstrøm Christensen har ifølge Krak adresse i det venstreradikale kollektiv Bumzen på Nørrebro.\nOverfaldet ved Nørreport Station var ikke en enkeltstående episode. På vej til lørdagens demonstration blev en ældre kvinde antastet af moddemonstranter. To pensionister, der havde deltaget i For Friheds demonstration, blev overfuset i toget på vej hjem, mens en af de faste deltagere blev forulempet af tre venstreradikale på Hovedbanegården.\nTier vi af frygt, taber vi\nTrykkefrihed har talt med For Friheds talskvinde Tania Groth. Hun finder chikanen af For Frihed grotesk.\n"Jeg mener, at det er utroligt, at der udøves politisk hærværk, og at man benytter sig af trusler i vores tid. Vi lever i et frit og demokratisk samfund, ikke et fascistisk - et land med ytringsfrihed som er grundstenen i et demokrati - men det er der åbenbart nogle, der ikke kan finde ud af at administrere eller acceptere. De synes kun, at deres holdninger gælder, og at vold og trusler mod anderledes tænkende er acceptabelt, og det er jo fuldstændig grotesk," siger Tania Groth til Trykkefrihed.\nVold, politisk hærværk og mødeterror får ikke For Friheds talskvinde Tania Groth til at kapitulere.\n"Det gør mig vred, at nogle forsøger at få mig til at tie. De opnår kun én ting, når de gør, som de gør, og det er at forstærke min overbevisning om nødvendigheden og vigtigheden af at fortsætte med For Frihed. Vi skal fortsætte med at ytre os. Ufortrødent. Tier vi af frygt for disse bøller, taber vi," siger Tania Groth.\n4. februar 2017 - lars theilade\nDe vrede og hadske venstreorienterede er syge i deres hoveder\nJeg blev forsøgt overfaldet efter for Friheds juledemonstration på Nørrebro i starten af december\nEfter For Friheds demonstration var slut kørte jeg ned ad Nørrebrogade på cykel, da jeg havde travlt og skulle ud til en aftale på Amager\nProblemet var bare at moddemonstrationen ikke var spor slut.\nJeg blev straks genkendt da jeg drejede under Nørrebro Station og og mødte den vrede menneskemængde.\nDer blev råbt fascist-svin, få ham ned - af de hadske unge tosser.\nJeg blev forsøgt slået af cyklen og løbet ind af ca.10 personer og vejen forsøgt afspærret af folk, der stillede sig i vejen midt på vejbanen.\nJeg gav den fuld gas på pedalerne tog et par knytnæveslag og først nede ved den røde plads var jeg fri af de vrede og voldelige venstreorienterede..\nSyg oplevelse og et under at jeg undgik at blive slået af cyklen


Alle børn synger – god-bog.dk\nUdvalgt af Inge Marstal, illustreret af Dorte Karrebæk\nCarlsens forlag 2007 – genoptrykt 2009\n”ALLE BØRN SYNGER” er en aldeles dejlig bog med gamle og nye sange – muntert illustreret af Dorte Karrebæk. Der medfølger en CD, hvor 18 af de 165 sange er indsunget af Gentofte-Jægersborg Kirkes Børnekor med klare lyse stemmer uden noget moderne ”krukkeri”!\nHver Melodi er skrevet på noder og med becifringer. Under nogle af sangene er der lidt supplerende tekst, det kan være, hvordan sangen kan leges, eller lidt historie, f.eks. at Ingemann udgav ”Morgen sange for børn” i 1837 med en sang/salme til hver ugedag, hvor de tre dage er repræsenteret med de nok mest elskede salmer i Danmark.\nKik den, læs den, syng den!\nUdgivet i 12. september 2009 Forfatter Ib Ahnfeldt-MollerupKategorier Børnebøger\nForrige Forrige indlæg: Cubansk efterårslandskab\nNæste Næste indlæg: De flyvende Troutmans


Massage godthåbsvej piger der sprøjter / Køn slagelse\nPiger Der Sprøjter, dildo Show Frække Tøser øster Højst 3 lesbiske piger i denne sexfilm de sprøjter Sex med ældre kvinde svamp porn videos hd thai massage søborg stina fra paradise hotel nøgen gratis porno i hd piger med store bryster iransk porno. Hej gutter Nogen der ved om der er nogle piger der modtager fist og sprøjter - med piger mener jeg at jeg ikke tænder på lidt ældre. Se 3 lesbiske piger i denne sexfilm de sprøjter ud over det hele sprøjte orgasme, spilletiden for denne pornofilm er 44 minutter, og hører under kategorien lesbisk pornofilm. Kvinde sprøjte orgasme - Videoer på Lotostube Kvinde sprøjte orgasme - film Her vil du finde hundredvis af kvinder og nøgne piger fra hele verden, der viser fisse og onani på cam. Alle disse piger er ægte amatører. FakeAgentUK Orgasmer anal sex og sprøjter i interview fra rumænsk babe. Sprøjter - sorte piger. .\nDe får selv de sødeste kvier, som ikke har prøvet det før, til at komme hårdere end de nogensinde har prøvet. Se hele videoen, den er fræk. Her får du 1 time video med piger der sprøjter. I fascinerende sprøjte porno er der ikke plads til at skamme sig, da dette er en af de smukkeste reaktioner, som en mand kan fremkalde hos en kvinde. Se med i vores kategori, og lær hemmelighederne bag sprøjteorgasmen.\nFilm fundet og frække billeder af kendte stram kusse sorteret efter popularitet kvindelig sprøjtende orgasme sprøjter 6:48, ekstrem teen fisting og sprøjter orgasmer brutal sex 6:55, ekstremt spil med hæftemaskine og sprøjtende orgasmer orgasme 2:26, randy kvinde sprøjte i frække billeder af kendte stram kusse offentlig strand onani - kusse 33, fake Hospital Masseuse Hot våd fisse. De elsker at blive overværet af massage godthåbsvej piger der sprøjter mindst to fyre hvis pikke forbliver hårde hele videoen mens de bliver, slikket, suttet, placeret mellem brysterne og kælet for på mange andre måder. Sprøjter 7:00 latin fisse sprøjte, dildo i røven, ammende latin piger 4:04 Solo webcam closeup cumshot sprøjte blowjob 5:11 22 Georgous latina Hot lady sprøjte på arbejde sprøjter 11:13 6:04 honning Hot lady sprøjte sprøjter 6:05 Latina fingering våde og sprøjte HD latin piger 20:06. Prioritet er at man modtager fisting. Avi sprøjter 36 Barmfagre blondine solo sprøjte og cremet toying solo 10:03 Hardcore ibenholt lesbisk sprøjte Betale afgifter lesbiske 7:03 1:22 Hjemmelavet teen sprøjte første gang Kom bemærkelsesværdige undertøj fra første gang 5:58 4:57 to hitachi leg og sprøjte anal 6:27 4:09 trypophile 06: double. Mens det i det virkelige liv kan være svært at finde piger med evnen til at få en sprøjte orgasme, så er der massere porno film derude med disse særlige damer. Vil du gerne dominatrix i jylland dansk pik vide, hvordan man får en pige til at squirte, eller sprøjteorgasme? De siger at ikke alle kvinder, kan sprøjte når de kommer, og at det er privilegium de får har. Dette er hvad du gør for mig! Du vil være i stand til at se nogle af de mest fantastiske scener af kvindelig ejakulation, og her kan de ikke snyde og forfalske deres nydelse! Bundet piger 9:23, hustru intense orgasme sprøjte på kamera orgasme 3:42, teen læder massage godthåbsvej piger der sprøjter xxx russisk anal orgasme sprøjte russiske piger 5:00 anal sprøjter hitachi orgasmer og pik dunkende webcam 31:29, hairy Girls Juicy Orgasm Closeup sprøjte orgasme 5:04, fakeAgentUK Orgasmer anal sex og sprøjter. Men vi ved, at alle kvinder i vores kategori, kan squirte som ingen anden. Sprøjter - trekløver 7:30 2:34 18 årig teenage leg med hendes legetøj og sprøjtehunde webcam 18:26 Teen babe webcam sprøjte Mindst mor prøver webcam 5:59 Solo pige onanerer hendes våde barberede sprøjte fisse solo - kusse 5:57 Piger elsker at sprøjte og pisse orgasme 5:24.\nHonning Hot lady sprøjte.\nWebcam brunette sprøjte orgasme Hot piger i badetøj.\nErotisk massage fører til sprøjter orgasme.\nEn kvinde der onanere.\nYou might be interested in 3 06:21, storbarmet tysk Milf bliver gangbanget januar 25, :00, lækker ung pige bliver bundet ved poolen januar 24, 2018 3, danske Sabrina Malou med dildo januar 17, :34, gloryhole til 3 piger januar 17, :21 Liderlig moden kvinde januar. Slutwife bundet op og knækket til stærk sprøjtende orgasme sprøjter 9:30, big Booty i slaveri og sprøjtende orgasmer. Sexede piger der sprøjter, tilbyder enhver seer en enestående chance for at se forbløffende ting ske, og føle sig inspireret af det. En våd fisse der sprøjter som for kun få sekunder siden var squelching med sød fisse saft, kneppet med en monster dildo eller pik, eksploderer med strømmen af pige sperm. Swingers 6:13 Horny ung pige og brunette teen sprøjte brunetter 5:00 Vintage teen og moden cremet pussy sprøjte retro 8:00 Selena -.03.16 (1) Den bedste sprøjte brystvorter 2:00 Latina teen sprøjte på arbejde webcam 4:43 1:29 mega fisse sprøjte 2 dildo 2:12 2:05.\nBeim pinkeln zusehen tantric massage dresden Body 2 body massage danmark escort\nStore bryster porno bordel slagelse Inger støjberg nøgen swingerklub i københavn\nDansk penis gennemsnit big titt 904\nEscort pige slagelse thai massage 481\nGentlemens club københavn thai sex århus I klippet ses både unge piger og modne kvinder og de kan ikke få nok pik og de elsker at sprøjte over det hele. Når det kommer til orgasme porno, så er sprøjte orgasmer altid oprigtige og meget kraftfulde, hvilket også kræver en masse hardcore action fra alle deltagerne. Show more, analsex, dildoer, fisse sprøjter, modne kvinder, mørk piger.


Belægningsarbejde i København, Greve & Køge → Indhent et tilbud\nSkal du/I have lagt granit, beton, klinker eller specielbelægning, så er Würtz A/S det rette firma til opgaven. Som professionel brolægger kan vi løse alle opgaver inden for anlægsarbejde og alle typer belægninger. Se vores galleri og referenceliste.\nVores erfaring dækker blandt andet over vejrenovering, byrum, gårdmiljøer, torve, gader samt større privatopgaver.\nUanset hvilken form for opgave, du søger udført, har vi ekspertisen og mandskabet til at udføre opgaver, store som små.\nVi kommer gerne med professionelle råd til hvordan opgaven kan løses, så vi kommer i mål på den bedst mulige måde.\nHos Würtz A/S har vi gennem årene udført alle typer belægning på adskillige projekter, lige fra de mindre gårdrum, til de større totalentrepriser.\nVi sætter en ære i at levere høj kvalitet i både detaljer og i helheden, så alt fra bundopbygning til finish bliver udført grundigt og professionelt. Würtz A/S er naturligvis medlem af Dansk Byggeri og arbejder derfor altid ud fra Dansk standard.\nSom alsidig og erfaren entreprenør kan vi hjælpe med det hele i forbindelse med en opgave.\nDu er derfor meget velkommen til at kontakte os, hvis du har brug for en professionel entreprenør, eller hvis du ønsker at høre mere om dine muligheder. Vi giver gerne et godt råd med på vejen, ligesom vi også giver et uforpligtende tilbud på din opgave.\nKontakt os på telefon 20 71 63 99 eller skriv til e-mail mail@wurtz.as\nWürtz A/S på Facebook\nWürtz A/S på LinkedIn\nCopyright © 2020 Würtz A/S


Overvismand: Flere ledige gavner dansk økonomi | Information\nDen økonomiske afmatning er så småt sat ind. På Lindøværftet blev 2.150 timelønsansatte sendt hjem på ubestemt tid i september.\nSelv om overvismand og økonomiprofessor Peter Birch Sørensen understreger, at han nødig vil fremstå som "en begejstret tilhænger af ledighed", lægger han ikke skjul på, at der er mange fordele med flere arbejdsløse. Så bliver det nemlig lettere at holde inflation og lønninger i ro.\nArbejderbevægelsens Erhvervsråd regner med, at ledigheden stiger fra de nuværende 46.000 til 100.000 i løbet af de kommende to år i kølvandet på finanskrisen. Overvismanden finder prognosen realistisk, og peger på, at en stigning i ledigheden fra det nuværende lave niveau nærmest har været uundgåelig.\n"Det vil skabe en situation på arbejdsmarkedet med en slags balance - et langtidsholdbart ledighedsniveau - så vi kan holde inflationen nede på niveau med landene i eurozonen. Finanskrisen betyder, at vi hurtigere end forventet når tilbage på et ledighedsniveau, hvor der hverken er for meget eller for lidt tryk på arbejdsmarkedet," siger han.\nPeter Birch Sørensen understreger, at der selvfølgelig er mange negative konsekvenser for den enkelte ved at miste jobbet.\n"Men i diskussionen om ledighed skal vi huske på, at vi kommer fra et historisk lavt niveau. Hvis vi forsøgte at fastholde ledigheden på det nuværende lave niveau, ville vi blive nødt til at bremse endnu kraftigere op på et senere tidspunkt for at hindre inflationen i at løbe løbsk."\nByggesektor må skrumpe\nIsær byggeriet er ramt af den begyndende lavk0njunktur. Det har fået både 3F, Dansk Byggeri og Socialdemokraterne til at kræve det kommunale anlægsloft droppet, så det bliver lettere at renovere vuggestuer, bygge nye skoler etc.\nMen Peter Birch Sørensen kan godt leve med en mindre aktivitet i byggesektoren.\n"Bygge- og anlægssektoren har haft det højeste aktivitetsniveau i 20 år og store lønstigninger. Hvis man forsøgte at fastholde så højt et aktivitetsniveau, ville det føre til en permanent overophedning. Der er desværre ingen vej uden om, at den sektor må skrumpe lidt."\nOvervismanden peger på, at der stadig er en del områder i den private sektor, der mangler hænder.\n"Men manglen på arbejdskraft er aftagende, og tilsyneladende er det især højtuddannet arbejdskraft, der er mangel på."\nNår det kommer til den offentlige sektor, er konsekvensen af finanskrisen langt mindre udtalte end i den private. Ifølge Peter Birch Sørensen får krisen nemlig slet ikke ledigheden i den offentlige sektor til at stige.\n"Antallet af offentligt ansatte bestemmes jo af politikerne og ikke af markedet. Det vil finanskrisen ikke ændre på," siger han og tilføjer, at en økonomisk krise faktisk let fører til en stigende offentlig beskæftigelse.\n"Ofte reagerer politikerne på en lavkonjunktur ved at pumpe flere penge ud til offentligt forbrug, og det har den modsatte effekt."\nAt debatten nu er kommet til at handle om stigende arbejdsløshed, kan godt forvirre. I de senere år har den politiske dagsorden nemlig været præget af den modsatte tendens: mangel på arbejdskraft.\nPolitikerne har i den forbindelse lanceret planer for at nedbringe sygefravær, skære i dagpengene, øge arbejdstiden og importere arbejdskraft.\nEmnet var også et centralt element i statsminister Anders Fogh Rasmussens åbningstale ved Folketingets åbning så sent som i sidste uge:\n"Enten må vi acceptere et tab af velstand og velfærd som følge af mangel på arbejdskraft. Eller også må vi skaffe mere arbejdskraft," sagde Fogh.\nMen ifølge Peter Birch Sørensen er det vigtigt at have styr på tidshorisonterne, når man debatterer dette emne.\n"På langt sigt falder arbejdsstyrken, fordi vi bliver flere ældre og færre unge. Det ændrer sig ikke på grund af konjunkturerne," siger han.\nPeter Birch Sørensen mener da heller ikke, at man behøver at lempe finanspolitikken på grund af finanskrisen, og han peger på, at der allerede ligger en vis lempelse i det finanslovsforslag, som regeringen har lagt frem.\n"Jeg ser ikke et behov for, at man lemper yderligere i 2009. Skulle det så vise sig, at situationen bliver meget ugunstig i løbet af næste år, så kan man vælge at indbygge en underfinansiering i den skattereform, der skal forhandles til næste år, og som træder i kraft fra 2010. Det vil i så fald være en gentagelse af Nyrup-regeringens kickstart af økonomien tilbage i 1993-94."\noffentligt ansattesygefraværvelfærdarbejdsløshedarbejdsmarkeddansk økonomieurozonenfinanskrisenforbruginflationledighed\n3FArbejderbevægelsens ErhvervsrådDansk ByggeriFolketingetSocialdemokratiet\n17. oktober, 2008 - 05:41\nSå er det vist på tide at vi får skraldemandsmodellen op på catwalken igen!\n17. oktober, 2008 - 16:21\nTiden er løbet fra skraldemandsmodellen, den skulle have været indført i stedet for efterløn.\nMen omvendt, så er den jo kun mulig, hvor der er nok arbejdskraft.\nAlligevel kan den skabe flaskehalse fordi efterspørgslen på arbejdskraft går jo op og ned med over 100000 med få års mellemrum.\nMen den burde afgjort have været gennemført i stedet for efterlønnen.\nJeg synes nu man skal bruge den overskydende arbejdskraft til at uddanne flere med, i hvert fald i de felter, hvor man kan risikere fremtidig mangel.\n17. oktober, 2008 - 16:33\nMuligvis er hverken hver enkelt af de forventet kommende arbejdsløse, eller hver enkelt af de hvis lønudvikling bliver lavere end ellers forventet - indstillet på at sku' lide afsavn for fædrelandets(?) skyld.\nFremover bør det nævnes i alle artikler om arbejdsløshedstallet, at der allerede er langt over 100.000 arbejdsløse i Danmark.\nDet officielle arbejdsløshedstal omfatter kun de 44.000 forsikrede ikke-aktiverede ledige, mens de ikke medtager de ca. 16.000 aktiverede forsikrede ledige og de ca. 115.000 kontanthjælpsmodtagere som ikke er i revalidering.\n17. oktober, 2008 - 16:44\nOvervismanden går ind for mere arbejdsløshed. Endelig en form for sand indsigt hos en af disse højtbetalte liberale smagsdommere. Endelig et udsagn de fortjener lidt offentlig støtte og skattefritagelse, lige som Cepos har fået.\nDer er grund til at få gennemhullet mange af de myter der hersker omkring lønarbejdet, og få påpeget nogle af de paradoksale former for selvbeskrivelse man finder i det offentlige rum.\nEks.: Så længe fast arbejde er meningen med livet, og der er arbejdsløshed, vil der være arbejde! (For selv om der ikke er noget reelt arbejde, så kan man altid arbejde på at afskaffe arbejdsløsheden.)\nDen gang Herbert Marcuse var moderne, vidste de fleste noget om det, der handler om offermentalitetens selvforstærkende mekanismer. Menneskets individuelle og sociale identitet kan godt sættes ind i den betragtning, der handler om indstiftelsen af det sakrale, og den selvforstærkende mekanisme, der lever ved det manglende mod til at indrømme, at ens egen og ens slægts ofrer er spildte.\nOffermentalitetens selvforstærkende mekanisme kan illustreres med mange eksempler:\n-\tDet er f.eks. næsten umuligt for en kommende amerikansk præsident at fortælle den amerikanske befolkning, at de penge og de mere end 4000 døde amerikanske soldater krigen har kostet, har gjort mere skade end gavn. Det betyder i praksis at amerikanerne sender endnu flere soldater i døden.\n-\tOg hvis man f.eks. har levet i cølibat hele livet, og pludseligt opdager de forbudte frugters sødme, og det at verden ikke braser sammen, selv om man har smagt dem, er det svært at indrømme, hvordan ens forudgående liv og andres med har været unødigt tilbageholdende.\n-\tDe arbejdsomme har svært ved at indrømme at meningen med livet ikke er fast arbejde. Derfor skal dem, der ikke er brug for i den hellige økonomiske orden, tvinges til noget andet lige så slemt, der så passende betegnes som forberedelse til arbejdet, for lige som at bekræfte betydningerne omkring ritualet.\nDet er et faktum, at lønarbejdet koster, at man primært arbejder for pengene, lønnen, og at arbejdet er et afsavn/en ofring i en eller anden grad. Men det er fortrængt i det moderne samfunds opmærksomhed, inddæmmet, undertrykt. Det faktum at meningen med livet langt fra er arbejde, og at man ville flygte fra det, hvis det ikke lige var for lønnen ligger der bag det hele som latent viden. Denne viden kan manifestere sig. Grunden til at den ikke gør det særligt meget og grunden til at man tvinger uskyldigt såvel som skyldigt arbejdsfrie ud i beskæftigelsesterapi, er til dels at man har svært ved at indrømme det ubekvemme i ritualet, meningsløsheden i de ofrer der falder inden for lønarbejdsinstitutionens rammer.\nDet ville være dejligt hvis man for en gangs skyld ville lytte til vismanden, indrømme at arbejdsløsheden er alt for lav, og at vi skal have noget mere af det. Meningen er jo ikke at arbejde og producere. Tværtimod, den økonomiske vækst truer jo med at smadre hele civilisationens eksistensgrundlag.\nLønarbejdet skal minimeres. Det er selvfølgeligt en lettelse for de fleste mennesker at kunne slippe for det. Det er rart når man har tid til det man har lyst til.\nVi skal have rigtigt meget arbejdsløshed, og så skal det fordeles demokratisk, sådan at der ikke er nogen der behøver at blive misundelige på andre. Det er derfor en kæmpe fordel at det politiske, dvs. det demokratiske system endeligt har opdaget at dets magt er langt større end finansmarkedet og det fri marked. Det betyder, at det demokratisk system endeligt har opdaget, at det selv kan definere og løse de rigtige problemer, i stedet for at fraskrive sig magten med henvisning til markedet, som det der skal definere og løse alle problemer. Det går trods alt fremad en gang i mellem. Hurra for den Peter Birc Sørensen.\n17. oktober, 2008 - 18:25\nDer tales om arbejdsløshed som et legitimt økonomistyringsinstrument. Men det kan det aldrig blive, så længe vi har en § 75 stk 1 i landets grundlov, der siger: "Til fremme af almenvellet bør det tilstræbes, at enhver arbejdsduelig borger har mulighed for at arbejde på vilkår, der betrygger hans tilværelse."\n17. oktober, 2008 - 19:06\nTallet er 225000 arbejdsløse, når modregnes revalidenter, forældreorlov, voksenlærlinge. feriedagpenge.\nBaseret på 2 kvartal med historisk højt antal beskæftigede, et antal vi ikke kommer i nærheden af de næste mange år med den recession som er i gang.\nSidste recession kostede en nedgang på omkring 200000 beskæftigede.\nInden for de næste 5 år garanterer jeg, vi sætter absolut historisk rekord i antallet på overførselsindkomst, både i den arbejdsdygtige alder og udenfor.\n17. oktober, 2008 - 20:02\nDet er egentlig ret befriende, når det økonomiske systems inhumane kerne bliver udstillet af en virkelig prominent ekspert i økonomi.\nHan kan godt se, at der er "mange negative konsekvenser" for dem, ledigheden går ud over. Men han kan "godt leve med en mindre aktivitet i byggesektoren."\nDet er da godt, at han godt kan leve med andres arbejdsløshed.\nVor Statsminister siger, at alle skal i arbejde (om han mener det, ved jeg absolut ikke), og økonomiprofessoren mener det modsatte. Jeg formoder, at Vor Statsminister har fået kvalificerede oplysninger om økonomiens tilstand, inden han siger sådan.\nOg så er vi der, hvor vi hele tiden kommer hen: At den ene ekspert i økonomi siger det ene, og den anden lige så kvalificerede ekspert i økonomi siger det modsatte.\nOg hvad er det så, vi skal tro?\nEr det godt eller skidt for et samfund, at så mange som overhovedet muligt arbejder til gavn for vort samfund, eller er det bedre, at en betydelig del af den arbejdsdygtige del af befolkningen går i ledighed og i spåner på overførselsindkomst?\nJeg synes, at det er let at svare.\nMen jeg synes nok heller ikke om den slags økonomi, som fungerer bedst med en vis arbejdsløshed.\n17. oktober, 2008 - 20:28\nSteen Ole Rasmussen foreslår, at vi skal fordele arbejdsløsheden demokratisk.\nJeg synes vi skal starte med at fyre det økonomiske præsteskab, som gennem deres fanatiske dyrkelse af det guddommeliggjorte vækstbegreb tilføjer almenheden stor og formentlig ubodelig skade. Til almenheden medregner jeg i denne omgang menneskets naturgrundlag.\nHerefter kan der kun ansættes 'økonomer', der til fulde både forstår og kun praktiserer en økonomi, der er baseret på, at mennesket lever i en biosfære, der er begrænset.\nDet vil rydde op i det meste af det lort, vi har set her på det sidste - også hele slagsmålet i EU om CO2 nedskæringer.\n17. oktober, 2008 - 21:01\nHvad han ikke siger, men sikkert også kan leve med, er at presset på overførselsindkomster og de offentlige finanser bliver så stort, at vi er nødt til at gøre over en million danskere med med årsindkomst under 125000 kroner endnu fattigere og/eller skære ned på det offentlige.\nVar der nogen der en gang skrev en velfærdsstat er som en elefant, der skal fortæres i små bidder?\n17. oktober, 2008 - 21:20\nOfte får man indtrykket af at man befinder sig i en Torneroseagtig drømmetilstand - for det kan vel ikke virkeligt passe, at folk flest virkeligt er så mæh-lam-agtige, at de ikke alvorligt grubler over: Hvem og hvilke kræfter vi her og nu lader os styre af ?\n17. oktober, 2008 - 21:25\nErik Rolfsen Nissen fik fat i en del af mit indlæg, som var absolut alvorligt ment, selv om en stor del var ment mere eller mindre ironisk, tragisk komisk og som forsøg på at sige noget halvt provokerende, halvt alvorligt.\nArbejdsløsheden skal fordeles demokratisk! Ja først og fremmest blandt dem der vil have den. Og der er ikke rigtigt råd til eller plads til mange af de stillinger, som koster alt for meget i det endnu større regnskab, end det der bare er det økonomiske. Naturgrundlaget kan slet ikke bære den sociale dyrkelse af de snævre økonomiske succeskriterier. Derfor skal arbejdsløsheden sandsynligvis ikke bekæmpes, men fremmes og fordeles. Hvilket ikke behøver at være det store problem, når man tager i betragtning, at meningen med livet ikke er lønarbejde. Lønarbejdet er kun et mere eller mindre nødvendigt onde, som skal begrænses til det nødvendige af hensyn til os selv og det livsgrundlag Peter Birch Sørensen ikke forstår fundamentalt nok.\nDer burde nedlægges mange stillinger inden for mange sektorer. Peter Birch Sørensens position som smagsdommer i spidsen for hele propagandaapparatet burde nedlægges til fordel for et sandt informerende organ. Det at han ville få svært ved at definere sig selv som arbejdsløs, ville være hans problem på linie med mange andre, som allerede er i situationen, men ufatteligt lille i forhold til den fordummende position han er med til at sætte det fri marked i. Han er om nogen med til at beskrive markedet som om det var løsningen på alle problemer, inklusiv det problem, som består i at de frie markedsmekanismer tenderer mod at smadre samtlige livets fundamentale forudsætninger, sådan som de findes i naturen omkring os og i os selv. Han skulle måske lære at klare sig for dagpenge et par år, ind til han havde oparbejdet sig en ny form for kompetence til at leve i overensstemmelse med de krav omverdenen stiller til os.\nFuld beskæftigelse er ikke et mål i sig selv. Det er pudsigt at især venstrefløjen, der nok kendte til Karl Marxes fremstilling af lønarbejdet som fremmedgørende og nedværdigende, giver udtryk for det mest indædte ønske om at maksimere udbredelsen af netop lønarbejdet. I begyndelsen huskede man at hade lønarbejdet, men med de reformerede udgaver af ”socialismen” kom man mere og mere til at elske at hade lønarbejdet, og nu er fagforeningerne og især deres bosser kommet dertil, hvor de helt har glemt at de burde hade lønarbejdet. Sandsynligvis fordi de har skrevet sig ind i det samme økonomiske system og dyrker den samme institution, lønarbejdsinstitutionen som løsningen på alle de problemer de forstår, og fordi de ikke kan få kagen stor nok i det hele taget, den kage, som de skal dele med arbejdsgiversiden. Fagforeningerne og venstrefløjen er en del af den maniske væksttænkning, som driver os mod afgrunden.\nDer er mange problemer i det at sætte væksten ned. Det største, og det der blokerer for at vi bevæger os i den rigtige retning, er, at de afhængige ikke kan forestille sig et liv uden for den lønarbejdsinstitution, de er indoktrineret til at identificere meningen i tilværelsen og sig selv med. Men der er ikke nogen vej uden om. De må lære at leve livet på en anden måde, hvis vi skal rede planeten. De må lære at nyde tilværelsen i lønarbejdsfrihed, udvikle deres sanselighed og det at påskønne andre aspekter af den rige verden de er sat i. Det bliver svært, men det er nødt til at være muligt.\nEjvind Larsen har længe haft fat i denne tankegang. Men nu skriver han pænere end mig, og nøjes med at glæde sig over at mange lønarbejdere da i det mindste ikke ønsker mere lønarbejde: http://www.information.dk/168604\n17. oktober, 2008 - 21:38\nThomas Bolding, er du klar over at den vestlige verden lige har spenderet 15 billioner kr. på at redde finanssektorens store drenge. At staten nu risikerer at komme til at betale kassen for at alle, inklusiv de største indlånere i bankerne, kan få samtlige deres kr. tilbage, hvis det går helt galt. Hvad er det for en økonomisk pervers nødvendighed man taler om? Og hvad de 125 000 kr angår, ja så kan man sagtens leve for mindre, hvis ellers man har disponeret rigtigt, dvs. aldrig har brugt mere end man har tjent og hvis man har forståelse nok for de nære relationer af vennetjenester, sort økonomi, og tusk som i virkeligheden kunne erstatte den officielle del af den pengeøkonomiske globaliserede og hammer destruktive verdenorden.\n17. oktober, 2008 - 22:02\nHusleje priser og fødevarepriser stiger komsekvens af den verden vi har opbygget, der rækker selv 125000 kroner ikke langt, husk ikke alle tjener så meget.\nNu tjener jo ikke alle lige præcis 125000, i øvrigt kom jeg til at nævne et forkert tal, en million. Det er over en halv million (600000) som følger:\nFaktisk tjener 163000 mennesker i dagens danmark, alle 20 år eller derover, under 74999 kroner om året.\n251000 mennesker, +20 år, tjener mellem 100000- -124999.\n17. oktober, 2008 - 22:09\nSteen, er du klar over vi selv har valgt de inkompetente politikere, flertallet så absolut, som for at kunne prale af vækst og formindskning af arbejdsløshed, har ladet stå til:) ?\n17. oktober, 2008 - 22:26\nTja. Selvvalgt? Når nu VKO's politik gik ud på at overlade mere og mere magt til private og til markedskræfter - har det flertal som stemte VKO\njo faktisk stemt for at indskrænke egne ( Politiske )magtmuligheder - især på økonomiens område, hvor magten jo er.\nMan ku' jo næsten høre de gudsfrygtige lam bræge.\n17. oktober, 2008 - 23:26\nThomas, jeg kan ikke se, hvor du vil hen. Dels taler du om økonomisk nødvendighed, uden at tematisere faktorernes orden, dvs. den økonomiske nødvendighed (uden at specifisere) over for den nødvendighed, man finder uden for det økonomiske system, dels så taler du om politikerne, om deres inkompetence og det at folket har, hvad det fortjener. Hvor vil du hen?\nPolitikerne har gennem de sidste 30 år gemt sig mere og mere bag billedet på den kun økonomiske nødvendighed, dvs. en ganske bestemt udgave af den økonomiske nødvendighed, herunder påstanden om det absolutte behov for at producere sig ud af enhver mangelsituation, inklusiv den mangel, der følger af økonomiske vækst. Man har gemt sig bag såkaldte overvismænd, af den slags som fortjener at komme på pension, altså Peter B. S. og andre. Men hvilken slags nødvendighed taler du om? Social nødvendighed i bredere forstand? Økonomisk nødvendighed? Politisk eller psykologisk nødvendighed? Nødvendigheden af at bevare de naturlige forudsætninger for det sociale, som truer med at forsvinde i takt med den økonomiske vækst osv. eller hvad? Vi tilhører gennemsnitligt den del af verdens befolkning, de 14 %, som ligger beslag på 5/6 af jordens absolut begrænsede ressourcer. Vil du have, at vi skal lægge beslag på endnu flere og hvorfor. Hvilken nødvendighed taler du om. Hvis behov? Samlet er BNP´et fordoblet flere gange siden afslutningen af anden verdenskrig. Der behøver på ingen måde være tale om absolut mangel på noget hos os noget steds. Hvis der alligevel er det, så skyldes måske det, at man i alt for lang tid har dyrket troen på ulighed som vejen frem til et maksimum af økonomisk råderum for alle. Skævheden er ikke forudsætningen for afhjælpnignen af mangelsituationen alle steder. Men det tilhører ikke logikken man bruger i sin tilbedelse af markedet, når man siger netop det. Derfor falder det uden for det der høres mest. Det bryder nemlig med troens genstand, det fri marked og troen på det som løsningen på alle problemer. Det bryder med vækstfilosofien, som den dyrkes på begge fløje.\n17. oktober, 2008 - 23:59\nDer er ikke flere der hedder Thomas herfra, så hvor taler jeg lige om Økonomisk nødvendighed?\nMin kommentar var lidt i spøg, derfor ( :) ), om folket har den regering de har fortjent, det vil jeg ikke sige, men de har den de har valgt.\nDe har ikke grebet ind over for rentefri lån, friværdiræset og boligpriserne, byggeboom og dets konsekvenser, men har pralet af vækst, faldende arbejdsløshed, ladet danskerne ride på "det går ufattelig godt" boblen.\nMin pointe er nok mere, at politikerne slipper for let afsted med spin og får ikke kritik nok.\nMen til spørgsmålene, Jeg mener ikke vi kan bruge løs af verdens begrænsede ressourcer, uden at tænke på andre. markedet skal ikke alene bestemme der uden indgreb.\nTil gengæld tror jeg på grøn vækst, altså vækst inden for felter hvor der er mindre ressourcebrug og grøn moms der favoriserer build to last produkter.\nMen i det omfang vi forbruger forgængelige ressourcer må vi geare ned og lade plads.\nMen du behøver ikke at lede i udlandet for at finde fattige og du skaber ikke i ligeligt bytteforhold vækst i den fattige verden, ved at blive fattigere her.\n18. oktober, 2008 - 00:53\nHvis væksten mindskes, behøver folk heller ikke at tjene så mange penge, for så er der ikke så meget at bruge dem til, og derfor vil priser falde, fordi overskud bliver mindre omsætteligt.\nTil gengæld vil helt sikkert en masse funktioner blive frivillige ligesom i gamle dage - forskellen vil alene bero på, at i gamle dage kunne rige, uafhængige afse tiden. Med mindre tid på arbejdsmarkedet og med mindre brug for målrettet forskning, vil viden i sig selv igen kunne blive menneskers naturlige hovedinteresse.\n18. oktober, 2008 - 01:02\nEgentligt burde vi ikke ha' begyndt at kommentere denne artikel - for dens overskrift siger jo i sig selv rigeligt: "Overvismand: Flere ledige gavner dansk økonomi" .\n18. oktober, 2008 - 01:59\nJamen, så kan det jo kun gå for langsomt med at få nogen, Kim Gram! :-)\n18. oktober, 2008 - 10:19\nOk, det var lidt useriøst, men jeg kunne ikke nære mig. Jeg har en dybfølt aversion mod det økonomiske præsteskab, som ikke engang kan se, at de indånder den samme luft som mig og mine børn og børnebørn.\n18. oktober, 2008 - 10:58\nThomas, hvis der endnu er fattige her hos os, så er det sandeligt ikke fordi der mangler noget her.\nHvis man vil have mere vækst, kald den grøn, gul sort, hvad som helst, så er det heller ikke fordi, der mangler noget her.\nVor rigdom er i høj grad de fattiges problem, altså ikke bare vore egne fatige, men også dem i ulandene. Hvis man ser på kvaliteten af det, der bevæger sig fra dem til os og fra os til dem, så henter vi de bedste af deres, dvs. deres højt uddannede, vi henter deres råvarer og energi, lige som vi henter de få afgrøder, vi ikke selv kan producere. De får som betaling gæld, affald og våben i stor stil. Den balance er let at dokumentere, man skal bare se på, hvad der er i de containere, som bevæger sig frem og tilbage, og se hvordan det står med kredit og debit på betalingsbalancen dem og os imellem.\nPeter H, hvis den pengeøkonomiske vækst gik ned, så ville det system, som hele tiden flytter pengeøkonomisk købekraft ind i større og større kapitalpuljer, mindskes. Som det er nu er prisdannelsen primært bestemt af koncentrerede puljer, kapitalbunker, som kun centrerer sig om prisdannelsen på de faktorer. der er med til at opskrive dem selv. Denne mekanisme har intet med værdi at gøre, hvis man forstår værdi, som det vi har brug for i det gode liv. Prisdannelsen er pervers i det pengeøkonomiske system, der hvor det styrer sig selv. I dag betaler folk adskillige gange mere end de behøver for at bo, de transporterer sig rundt i dyre biler, for at producere hvad der ikke er brug for, de flyver jorden rundt flere gange i deres liv for at overbevise sig selv om at de lever, men vi er ikke overbeviste. Selvfølgelig kunne priserne komme bedre i overensstemmelse med de behov, der er. Men så bliver vi nødt til at indføre en distinktion mellem legitime behov, virkelige værdier og livskvalitet, vi er nødt til at tale om hvilken økonomi der er plads til af hensyn til de virkelige natulige forudsætninger osv. Men det tilhører en verden, hvor demokratiet ikke fraskriver sig sit ansvar, dvs. hvor markedet har fået frataget sig patentet på at definere, hvad der er behov, også selv om markedet ville være der stadig væk, stærk afmystificeret og stærkt begrænset af andre hensyn end pengenes drift mod sin egen formering.\n18. oktober, 2008 - 11:15\nJeg forstår ikke overvismand Birch Sørensens modvilje mod at sætte noget renoveringsarbejde i gang af de nedslidte offentlige bygninger og anlæg.\nDels bliver de forfaldne bygninger og anlæg endnu mere forfaldne og dermed dyre at sætte i stand. Dels er det da bedre at sætte folk til et reelt arbejde end at lade håndværkerne gå arbejdsløse.\nEr det en borgerlig modvilje der ses her? Det kan man fristes til at tro, fordi Fogh Rasmussen nægtede også denne løsning, da ledigheden steg med ca 40.000 fra 2002 til 2004 , hvor det især var håndværkere, der blev arbejdsløse. Tænk hvor mange billeder af uhumske skoletoiletter Fogh Rasmussen kunne ha´ sparet sig for , hvis han havde fulgt oppositionens råd dengang\n18. oktober, 2008 - 12:43\nSiden hvornår har de borgerlige interesseret sig for hvad der er til fordel for den arbejdende klasse?\nDe sætter "Lov om udbud og efterspørgsel" højere\nend Grundloven .(Eller Arbejdsmiljø-loven, det kraftigt stigende antal døds-ulykker beviser den påstand )\nDe borgerlige interesserer sig for arbejder-klassen i det omfang det er nødvendigt for at lande det påkrævede antal stemmer til at forny klæbemidlet på deres taburet..og derfor tolererer "anstændige borgerlige" at være i lommen på Den Hysteriske Kælling og hendes besynderlige National-Socialistiske pøbel .\n18. oktober, 2008 - 12:59\nTak, Steen Ole Rasmussen, vi er jo meget enige om disse ting.\nDen planøkonomi, som spøger, var et større onde dengang, hvor kommunikationen var sporadisk og besværlig. Nu kan man med lethed - og vil forhåbentlig i en mere retfærdig og klog verden kunne overalt - f.eks. udtrykke et behov, hvis noget ikke findes. Så vil reaktioner kunne afsløre, om der var et reelt behov. En forbrugerstyret virkelighed vil være en langt mindre materiel verden, bl.a. fordi incitamentet til overhovedet at sætte en produktion i gang skal stilles op overfor behovet.\nHvis folk gjorde sig klart, hvor lidt arbejde verden behøver for at alle kan leve godt, ville skabelsen af arbejdspladser svinde. Og meget kedeligt og banalt arbejde ville blive overladt til maskiner. Hvis chefen selv skulle deltage i rengøringsteams, ville virksomheden have centralstøvstuger.\n18. oktober, 2008 - 19:00\nSteen, der findes mennesker i dette land som lever af spaghetti, rugbrød, ketchup, leverpostej, gulerødder, osv.\nDe dør ikke af sult, men de lever ikke luksustilværelse. Overførselindkomster tager ikke hensyn til huslejepriser, elpriser, fødevarepriser osv.\nDu har da delvis ret i at vi lever højt på billig arbejdskraft ulandene tilpasset vores behov.\nmen det skyldes jo også de kan tjene mere på at producere til os, end til det Lokale marked, det er jo ikke sådan, der står en hvid mand med en pistol og skyder dem, hvis de ikke producerer kaffe.\nTyveriet af deres bedste hoveder, er langt mere reelt, en læge kommer til at mangle dernede og mennesker dør osv.\nDet er meget mere komplekst, end at vi skal blive fattigere, de bliver ikke rigere af at vi bliver fattigere, de bliver rigere, af at vi køber deres produkter til en ordentlig pris.\nVores handelspolitik er ikke fair, Verdensbanken laver en masse lort, ligeledes gør dumpningen af EU statsstøttede overskudslagre, som umuliggør at lokale bønder kan få afsat deres varer på lokale markeder.\nVåbenhandel har du ret i ødelægger det hele, men de ville købe våben et andet sted, hvis vi boykottede dem, der skal en international aftale til og så vil der stadig være et sort marked, er heroin legalt? Nej, men er det svært at få fat på? Nej. Ellers kan jo også slå mange ihjel alene med manchetter, knive, osv.\nDer findes ingen gylden, simpel løsning på de problemer.\nSpørger du mig, skal man satse stort på lande som viser social og politisk stabilitet og bekæmper korruption, bygge veje, infrastruktur, flytte virksomheder derned, smide penge i omløb blandt befolkningen og lade det sprede sig som ringe i vandet.\nSom du husker, var der en nobelspristager, som havde stor succes med at lave lån til kvinder, som nok er lidt mere pålidelige med hensyn til at bruge dem fornuftigt og langsigtet, sådanne tiltag, kan der ikke være nok af.\nMarshal B. Rosenberg, har noget lignende, hvor han giver en kvinde som starter en virksomhed eller landbrug, 1000 kroner, når hun har tjent de penge igen, udvælger hun en anden kvinde som hun stoler på og giver hende tusinde kroner.\nNoget alá det skal vi have forstørret op på et makro niveau.\n19. oktober, 2008 - 00:40\nKan vi ikke bare, alle holde op med at arbejde, så må dansk økonomi vil blive den bedste i verden. Er det ikke den økonomiske troldmands indereste visdom?\n19. oktober, 2008 - 01:10\nMon ikke, Stig Larsen, det kan gå, hvis vi i det mindste skærer ned på det mest åbenlyst ligegyldige og unødvendige?\n19. oktober, 2008 - 02:05\nAltings ulidelige letgennemskuelighed\nDen "overodentligt vise mand" er vel enig i: At en øgning i arbejdsløsheden hverken vil gavne: De\ndanske arbejdsløse's, eller de danske lønmodtagere's (hvis lønudvikling jo så bliver mindre end ellers forventeligt), eller mange andre danske grupper´s - økonomi. "Den vise mand" er vel også enig i at de danskeres samlede økonomi vel udgør en stor del af hvad man forstår ved danmarks økonomi. Så når han mener at det samlet set, alligevel vil gavne danmarks samlede økonomi - ku' han jo så pege på HVILKE andre dele af danmarks økonomi det så vil gavne i et sådant omfang - at det så rigeligt er førnævnte\ndanske gruppers afsavn værd.\n19. oktober, 2008 - 04:26\nDen 'over vise mand' Peter Birch Sørensen er trods sin fine titel, ansættelse og uddannelse åbenbart ikke i stand til pege på andre muligheder til at "..holde inflation og lønninger i ro..." end 'arbejdsløshed' og han skriver oven i købet:\n" så er det nemlig lettere at holde inflation og lønninger i ro "\nSkal nationaløkonomi nu være nemt?\nSkulle han ikke være i stand til at anvise andre mere humane økonomiske løsninger end arbejdsløshed - og i øvrigt har han vel pligt til at følge grundloven:\n”Til fremme af almenvellet bør det tilstræbes, at enhver arbejdsduelig borger har mulighed for at arbejde på vilkår, der betrygger hans tilværelse.”\nManden burde jo fyres – ud i arbejdsløshed med ham. Blasfemi er forbudt, men det er ikke forbudt for en statsansat økonomisk overvismand i strid med grundloven, at forslå at en del af den danske befolkning skal på sulteløn for at redde landets økonomi.\nManden er jo dum og i øvrigt har jeg før måttet undre mig dybt over at Peter Birch Sørensens kan kalde sig overvismand:\n19. oktober, 2008 - 07:37\nKim Gram, du er alt for fokuseret på arbejde; men det er ikke godt at skulle underlægges andre menneskers skalten og valten i mange timer, det er ikke godt at blive vendt bort fra de væsentlige sider af menneskers kapacitet, og det er ikke godt at producere fuldkommen ligegyldige produkter og tjenester til overflod.\nVi har jo ikke noget civilsamfund mere, fordi folk knokler som aldrig før!\n19. oktober, 2008 - 08:27\nJo mere der arbejdes desto bedre - det er mere: vilkårerne det foregår under - og måderne, og\nfravær af egenindflydelse på hvordan og hvad der\nlaves osv. - der er skal ændres.\nSom du udtrykker dig er det vel også kun LØNarbejde under de nuværende vilkår du, mener der skal afskaffes.\nMen det er jo p.t. ( desværre ) "småutopiske" ønsker. Det jeg efterspurgte var bare det:\nAt "overvismanden" overfor os andre udpeger hvilke dele af (angiveligt) dansk økonomi - der vil nyde godt af hans forslag ( Når det jo ikke er de grupper jeg nævnte i mit foregående indlæg, der kommer til at nyde godt af det ).\n19. oktober, 2008 - 08:42\nKim Gram, som jeg ser det, er det et ældgammelt dilemmea, vi skal ud af: nogen har højt betalt og sjovt arbejde, andre har lavt betalt og monotont ensformigt arbejde, altså en dobbelt uretfærdighed.\nDet er ikke uretfærdigt, men langt oftest et udtryk for at nogle har en langsigtet tilgang til arbejde, og uddanner sig, mens andre lever mere i nuet og stiller sig tilfreds med mindre. Samtidigt er vores evner forskellige, hvilket også kommer til udtryk i den erhvervsmæssige formåen.\nDu muntre dig med at filosofere over arbejdets åg - men i virkelighedens verden er arbejdsløshed jo et problem for den enkelte, som bør tages alvorligt, og det viser sig jo også straks, at der opstår uheldige virkninger af arbejdsløshed. Erhverv der tidligere var lavstatus bliver pludselig attraktive:\n"Den britiske hær har haft svært ved at rekruttere tilstrækkeligt mange nye soldater. Den mangler aktuelt omkring 3000 soldater, der skal sendes ud på internationale missioner. Men nu strømmer unge briter, der har svært ved at finde et arbejde på grund af den internationale finanskrise, til militæret for at undgå arbejdsløshed."\nMen det er måske en ønskværdigt sidegevinst for krigsførende nationer som USA, England og Danmark.\nThomas, der findes mennesker i dette land som ikke har for meget, men det er ikke fordi der mangler noget. De dør ikke af sult, men de lever ikke luksustilværelse. Overførselsindkomster tager ikke hensyn til huslejepriser, elpriser, fødevarepriser osv. (enig)\nThomas, du giver mig delvis ret i at vi lever højt på billig arbejdskraft ulandene tilpasset vores behov. Tak for det. Du mener også at de kan tjene mere på at producere til os, end til det Lokale marked, og at det ikke er sådan, at der står en hvid mand med en pistol og skyder dem, hvis de ikke producerer kaffe. Selvfølgelig ikke. Men det er enerverende at være vidne til at mange ulande bruger deres jord til at producere varer til os, selv om der mangler landbrugsjord til mad til dem selv! Når der prioriteres på den måde, er der bare noget galt, dvs. vores efterspørgsel er ikke løsningen her på deres primære behov.\nDu mener tyveriet af deres bedste hoveder er langt mere reelt, fordi en læge kommer til at mangle dernede og mennesker dør osv. hver gang vi henter en til os selv. Det mener jeg også burde være klart for enhver, selv om en af vore egne statsfinansierede ”forskningsinstitutioner” (Diis: Dansk institut for international studier) er parat til at påstå at flugten af højtuddannede fra ulandene kommer ulandene til gode i sidste ende. http://www.information.dk/157253\nDu mener problemstillingen er komplekst, og at vi ikke bare skal blive fattigere, at de ikke bliver rigere af at vi bliver fattigere, men at de bliver rigere, af at vi køber deres produkter til en ordentlig pris. Ja, men hvem sætter betingelserne for den internationale handel, og hvem korrumperer de verdensdele med bestikkelse til de regimer, som vi så kan lægge skylden på for deres elendighed. Du har ret i at vores handelspolitik ikke er fair, og i at Verdensbanken laver en masse lort, ligeledes gør dumpningen af EU statsstøttede overskudslagre, som umuliggør at lokale bønder kan få afsat deres varer på lokale markeder.\nVi kan ikke være uenige om at våbenhandel i ødelægger det hele. Men påstanden om at de bare ville købe våben et andet sted, hvis vi boykottede dem er for let. Man kan ikke bortforklare det negative i sin egen adfærd med henvisning til at der endnu ikke er truffet internationalt forpligtende begrænsninger for våbenhandel.\nDu mener ikke der findes en gylden, simpel løsning på de problemer. Nej, men vores rolle er fundamentalt set kontraproduktiv.\nSpørger jeg dig, mener du man skal satse stort på lande som viser social og politisk stabilitet og bekæmper korruption, bygge veje, infrastruktur, flytte virksomheder derned, smide penge i omløb blandt befolkningen og lade det sprede sig som ringe i vandet. Jeg mener imidlertid at de fleste former for ulandshjælp først og fremmes tjener som dække for den dårlige samvittighed vi har for den grundlæggende destruktive indflydelse vi har på de lande vi udnytter. Nu hvor de rige lande er i krise har de lige pludseligt ikke råd til at betale det aflad, de ellers har skrevet under på de ville gennem hjælpeorganisationer m. m. Ulandenes afhængighed af hjælp afslører at vor hjælp også skaber problemer, og altså ikke kun afhjælper problemer, det ser man hvor vi pludseligt ikke betaler længere f.eks. fordi vi selv mener at vore problemer er blevet for store.\nSom jeg husker, var der en nobelpristager, som havde stor succes med at lave lån til kvinder, som nok er lidt mere pålidelige med hensyn til at bruge pengene fornuftigt og langsigtet, sådanne tiltag, kan der ikke være nok af. Det har du helt ret i. Jeg husker også hvad dette års nobelprisvinder har påvist, nemlig at den internationale samhandel i høj grad sker med varer og tjenesteydelser, som lige så godt kunne være produceret og udviklet lokalt, og hvor samhandelen ikke fører til en rationel (ressourceøkonomisk) adfærd. Amerikanernes eksport af sukkervand til hele verden under betegnelsen Coca cola handler ikke om komparative fordele, det er handel med symbolværdi, hvor nogle køber og ofrer pengeværdi og naturressourcer for en pervers selvbeskrivelse.\nDu sammenligner Marshal B. Rosenberg, med mikrolån, når han giver en kvinde som starter en virksomhed eller landbrug, 1000 kroner, når hun har tjent de penge igen, udvælger hun en anden kvinde som hun stoler på og giver hende tusinde kroner.\nDu mener at vi skal vi have forstørret den slags op på et makro niveau. Tja, det ville i hvert fald være en fordel for dem.\nGenerelt mener jeg ikke du har anfægtet min påstand om, at vores forbrug ikke er løsningen på deres mangelsituation. Jeg mener i den grad den globale økonomiske orden primært er til skade for ulandene og til vores kortsigtede fordel. Jeg mener det er denne orden der har brug for evig vækst i forbrug og produktion, ikke os, og at maksimeringen af produktionen og forbruget er det egentlige problem. Derfor er det konstruktivt at læne sig tilbage og satse lidt på at - minimere pengeøkonomien - de nære økonomiske relationer af mere eller mindre pengeøkonomisk karakter – subsistensøkonomi - ikke økonomi - gratis kommunikation, som det vi praktiserer her - tusk - udviklet sanselighed frem for maksimering af de effekter, der fortrænger opmærksomheden fra det, at vore sanser konstant er under bombardement af en økonomi, der primært for sin egen skyld ikke kan blive stor nok osv.\n19. oktober, 2008 - 10:43\nKim Gram du skriver:\n"..At "overvismanden" overfor os andre udpeger hvilke dele af (angiveligt) dansk økonomi - der vil nyde godt af hans forslag ( Når det jo ikke er de grupper jeg nævnte i mit foregående indlæg, der kommer til at nyde godt af det )..."\nJeg tror ikke du skal regne med en sådan stillingtagen til virkeligheden fra et blålys som Overvismand\nPeter Birch Sørensen>\nMen den britiske finansguru John Elkington udtaler at det økonomiske kaos, der bliver resultatet af finanskrisen: "vil udløse en kæde af omfattende virksomhedssvindel og stimulere en ny bølge af almindelig kriminalitet i de samfund, der rammes hårdest.\nHvis de kaotiske tilstande varer i flere år - hvilket jeg finder sandsynligt - vil ekstremistiske partier også oplevet et opsving."\nI første omgang bliver det naturligvis de unge finansfolk der må på gaden, men mange af dem har jo et drive som rene sidegadevekselerer, så mon ikke de finder på noget "samfundsnyttigt" at tage sig til. Andre vil søge ind i korpsene.\nMere politi - flere soldater - mere overvågning - terrorlovgivningen bliver vendt mod indenlandske aktiviteter. Jo finanskrisen er til gavn for de aller rigeste af de rigeste. Det er jo der finanskrisen er "opfundet".\n19. oktober, 2008 - 13:18\nBill H, i dit svar til mig forholder du dig til den herskende tilstand, men det handler jo i denne diskussion om et ændret perspektiv: det, at folk ikke behøver melde sig til hæren for at betrygge deres liv (på flere planer).\nArbejdsløshed er et problem, fordi arbejde er den måde, vi omfordeler på. Det er primitivt, og det skaber en hel masse problemer, bl.a. den evige oprettelse af fuldkommen ligegyldige, men ofte højt lønnede jobs.\nSystemet kommer til at gå ud på at producere stillinger til folk, de være sig nok så løse i fugerne (stillinger) - for at retfærdiggøre de midler til underhold, der udbetales.\nI stedet bør vi indse, hvor endelig lidt arbejde, der behøver at blive udført, hvis alle bare lægger nogle få timer om ugen. Og så må vi nok også se på, hvor meget der kasseres hvert år, f.eks. som følge af tåbeligheder som skiftende mode-trends. Den tid, der gives af et menneskeliv, er alt for kostbar til at ødsle væk på ligegyldigheder.\n19. oktober, 2008 - 13:21\n19. oktober, 2008 - 13:29\nOg jeg vil bare have tågehornet, overvismand Peter Birch Sørensen, til at pege på nogle andre muligheder end arbejdsløshed for at styre inflation og lønninger - han er dog i besiddelse af en imponerende uddannelse.\nJeg beklager at jeg var konkret. :-)\n19. oktober, 2008 - 14:07\nBill H, et loft over virksomheders og enkeltpersoners indtjening :-)\n19. oktober, 2008 - 14:30\nPeterH** for Overvismand..\n19. oktober, 2008 - 15:57\nKære Rasmussen, Nissen, Thierry m.fl.\nMå jeg i al beskedenhed anbefale et par instruktive tekster med relevans for denne diskussion. Særligt videnskabelige er de ikke, men så meget desto mere underholdende og rammende.\nhttp://www.marxists.org/archive/lafargue/1883/lazy/index.htm taget her:\nEt fund til en hyggestund på en sur efterårsdag.\nDenne fandt jeg også underholdende og inspirerende:\nhttp://www.richardheinberg.com/essays / http://www.richardheinberg.com/\nRichard Heinberg er i øvrigt meget interessant og der er et utal af film (foredrag/interviews) med ham på YouTube. Lange og relevante debatindlæg. De kalder ham verdens mest fremtrædende underviser i peak oil.\nDer er tegn i sol og måne på, at lønarbejdet er en klods om benet på menneskeheden på lidt længere sigt. Se fx. her:\nsom er taget her:\nhttp://survivingpeakoil.blogspot.com/ / http://www.peakoilassociates.com/POAnalysis.html\nJo, alting hænger sammen. Fagidioter som mainstreamøkonomerne jo er bør holdes i kort snor.\n19. oktober, 2008 - 16:20\nJeg skrev et indlæg i denne tråd:\nsom jeg synes passer meget godt her også:\nKære Bill H\nSom en klog mand engang sagde: "There is'nt a thing like a free lunch." (Efter hukommelsen). "Fædrene æde druer og ....... ", som gamle Gustav surt bemærkede. Man kan vel kalde det en kollektiv psykose, at titals millioner af apologeter og wannabees har været i stand til at bilde sig selv og hinanden ind, at de var til en gratis fest. Men det er også næsten umuligt (jvf. Hannah Arendt), at sejle op mod den slags fænomener, jvf. Tidsåndens grundlæggende maxime: Du er et individ og intet andet. Your'e on your own! Men på fremmede præmisser. Vi taler om en sygelig fremmedgørelse i forhold til de konkrete livsbetingelser. Tænk lige hvor mange absurde professioner sådan en god gammeldaws gang højkonjunktur medfører. Hvor mange af dem overlever? Jeg må hellere lige tilføje, at bemeldte højkonjunktur selvfølgelig også udløser positive tendenser, mest i undergrunden; måtte de alle overleve regningen!\nSpørgsmålet er så, hvad det kommer til at koste? Det kommer sikkert an på, hvorfra man ser det - fra Nairobi, eller fra London, fx. Fra vores olymp eller fra efterkommernes muddergrøft. Fra Wall Street eller fra de uddøende arters underbelyste ølkasse.\nLige nu er alverdens økonomer ved at regne på deres ligninger, ajourføre deres modeller og skærpe deres kritik, som situationen fordrer hvis de vil tages alvorligt. Man tør nok sige, at teori og ideologi er to vældig konjunkturfølsomme størrelser. Får vi nu inflation eller deflation? Kan vi se skoven for bare træer.\nNationaliser bankindustrien; det er den eneste måde at tage kvælertag på en farlig og samfundsskadelig gruppe som finanskapitalen. Det giver i tillæg muligheden for at kontrollere korporationerne, som berøvet deres hoved og internationale fyrtårn vil fare rundt som lemmer uden hoved. Vil vi have et samfund, eller rager samfundet os en høstblomst?\nGlobaliseringen er tilendebragt, i klimakatastrofens og peak oils grelle belysning må vi sande, at vores medborger også bor i Nairobi, Surabaya og Lima. Et skæbnefællesskab er skabt på den ganske klode. Kan vi løse det sammen, eller vil vi, der længe endnu vil have noget at forsvare, være de lydige og rationelle funktionærer, der stiller op til endløsung, når der ikke længere er plads til alle på planeten, fordi filmen knækker?\nNå, Bill H. Undskyld at jeg brugte dit indlæg som afsæt for denne svada.\n19. oktober, 2008 - 23:21\nSelvfølgelig bruger de arbejdsløshed til at regulere økonomien med, det er vel ikke for ingenting, at vi lever i et klassesamfund.\n19. oktober, 2008 - 23:59\nLidt terror plejer at hjælpe, når de skal have lusket deres smudsige sager igennem.\n23. oktober, 2008 - 18:57\nFor lige at gentage overskriften igen: Overvismand: Flere ledige gavner dansk økonomi.\nEr kampe og tiltag i forsøg på at afskaffe eller mindske arbejdsløsheden så: Landskadelig virksomhed ?\n23. oktober, 2008 - 19:52\nVi kan jo også spørge, burde arbejdsløse så ikke ses som gode samfundstøtter?


Malenes Kærlighedskage - chokoladetærte med tiramisu-topping - Malene Hasselblad\nDaily Life, Gurli Gourmet 2016-02-12\nMalenes Kærlighedskage – chokoladetærte med tiramisu-topping\nFor satan da, det er Valentines day på søndag, in case you didn´t notice. Jeg er egentlig skide ligeglad, det er vi nogle bitterfisser (læs: singler) der nu engang er. Men når nu jeg ingen lækker mand har at forkæle, så forkæler jeg sgu mig selv, because I´m worth it. Selvkærlighed hedder det;-) Så har du en skøn dejlig mand, kone, kæreste, eller blot dig selv at forkæle i weekenden, så er her en stanglækker chokoladetærte med topping af Tiramisu = Kærlighedskage. Vil du rigtig charme den, så skærer du selvfølgelig kagen ud som et hjerte;-)\n260 g rørsukker\n300 g mørk chokolade 85 % (jo bedre kvalitet jo bedre chokoladekage!)\n1. Smut mandlerne og hak dem til fint mandelmel i en blender eller foodprocessor.\n2. Pisk æggene med 1/3 af sukkeret, til mængden er firedoblet (det tager ca. 10 minutter med en elpisker).\n3. bland mandelmel nænsomt i ægge/sukkermassen\n4. Kog vandet og resten af sukkeret til en tyk sukkerlage. Hak chokoladen groft, og kom den og smørret i sukkerlagen. Rør, til det opløst, og tag det fra varmen. Det er vigtigt, at sukkerlagen er meget tyk, og at smør og chokolade er helt rørt ud i sukkerlagen (dette forgår også på blusset).\n5. Vend chokolademassen forsigtigt i æggemassen. Vend lidt i ad gangen og yderst nænsomt.\n6. Fordel chokoladekage dejen i en form (ca. 20 cm i diameter) foret med bagepapir. Sæt formen i et dybt, ovnfast fad fyldt med kogende vand (det er vigtigt, at vandet går helt op til kanten af dejen i formen).\n7. Bag chokoladekagen i vandbadet i 50 minutter i en 160° varm ovn. Når den har fået de 50 minutter, så stik i den med en strikkepind/gaffel, og hænger der meget i, så giv den 10 minutter mere. Køl kagen af i formen, inden den vendes ud.\n200 g marscapone\nEt shot espresso eller 30 ml stærk kaffe\n1 spsk agave honning\npynt: mørk kakao\nMalenes Kærlighedskage - chokoladetærte med tiramisu-topping, 5.0 out of 5 based on 1 rating\nSofistikeret Citronmåne – Gluten- og sukkerfri\nHusker du citronmånen fra din barndom? Jeg gør, og dengang tilbage i 70´erne, blev den flittigt spist, men husker den…


Frihed til at cykle | Scleroseforeningen\nFrihed til at cykle\nDe første gange Katharina Paul tog på cykelferie, kunne hun vågne med følelsesløse ben om morgenen. Men det har ikke holdt hende tilbage, for ”ofte kan man mere, end man selv tror,” siger den 23-årige cykelentusiast, som nu er på vej til Berlin på cykel\n”Selvom jeg har sclerose, så har jeg brug for at komme ud og udfordre mig selv,” siger Katharina Paul.\nHun sidder i sin vens lejlighed i Valby. Om lidt pakker de cyklerne, og så drøner de mod Berlin – en destination, de skal ramme om 15 dage, hvis alt går som planlagt.\n”Sclerosen gør, at jeg har problemer med mine ankler. Når jeg cykler, er det en befriende måde at komme rundt på, og samtidig opbygger jeg musklerne i mine ben”.\nKatharina Paul er fra Midtjylland, men oprindeligt kommer hele familien fra Tyskland. Og det er da også bedsteforældrene, som Katharina og vennen skal ned og besøge, når de har overstået næsten 500 kilometers ridt.\nSe Katharina gøre klar til Berlin i videoen herunder:\nTeste egne grænser\nSelvom Katharina på de seneste cykelture nogle gange er vågnet med følelsesløse ben, og godt har vidst, at hun måske har overanstrengt sig, så har hun omvendt lært sig selv og sin krop bedre at kende.\n”Man skal ikke være bange for at komme ud og udfordre sig selv, for ofte kan man mere, end man selv tror,” siger hun.\nHun håber, at andre unge med sclerose også vil blive ved med at udfordre sig selv, og at sygdommen ikke gør dem bange for at være aktive. For man ved først, om man kan, efter man har prøvet, siger hun.\n”Jeg er spændt på, om jeg kan nå hele vejen. Hvis det går galt, så må vi tage toget. Men jeg har ikke kigget efter stationer eller andre alternativer. Jeg har en ambition om, at jeg godt kan klare det”.


Om Bornholms Kunstrunde - Bornholms Kunstrunde\nBornholms Kunstrunde er i dag en forening, hvis bestyrelse består af Mette Absalon (formand), Michael Fahlgren (næstformand), Andreas Nemo (kasserer), Herluf Skjerning (medlem) samt Kasper Munch Julin (medlem).\nForeningen har til formål at tilrettelægge og gennemføre en kunstrunde hvert år udenfor den turistmæssige højsæson. Kunstrunden skal fremvise og markedsføre det store og mangeartede udbud af kunst og kunsthåndværk, som fremstilles på Bornholm. Kunstrunden vil styrke og etablere nye samarbejder på Bornholm og styrke kunstens placering i samfundet og fremme nye initiativer samtidig med at man fastholder værdifulde bornholmske kunstneriske traditioner.\nBornholms Kunstrunde er finansieret ved bidrag fra de deltagende kunstnere, af annoncørerne og med hjælp fra sponsorer og fonde. Da foreningen er en såkaldt almennyttig forening er vi fritaget for moms.\nTorsdag den 12. maj 2022 blev formand Mette Absalon og næstformand Michael Fahlgren interviewet af TV2 Bornholm til aftenprogrammet "Mellem os". Optagelsen fandt sted i bestyrelsesmedlem Kasper Munch Julins atelier.


Bedste Alfex Ure – Køb online i dag – Se udvalget her\nEr du på udkig efter alfex ure? Vi anbefaler følgende webshops…\n585 Guld8 Karat Guld Ring925 Guld925 SølvAhornbladeAllergivenlige ØreringeAllianceringAlliancering GuldAlliancering HvidguldAmetyst Ring\nDe bedst anmeldte internet virksomheder indenfor kreative produkter\nRito.dk er pt. imellem de bedste internet firmaer der sælger kreative produkter. Firmaets sortiment består af mere end 15000 varer fra forskellige mærker. Forretningens Trustpilot-rating på 9,8 ud af 10 demonstrerer enorm tilfredshed hos kunderne. Vurderingen er baseret på 4008 bedømmelser, hvoraf 3827 af dem giver topkarakter. På Facebook er 35104 mennesker tilhængere af Rito.dk, og herpå har butikken modtaget 597 ratings med en middel score på 4,8 ud af 5, som også er ultra flot.\nHobbyshoppen.dk er pt. iblandt de mest populære internet forretninger der sælger kreative produkter. Webbutikkens udvalg indeholder flere end 250 produkter fra forskellige mærker. Butikkens Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 viser god tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 70 anmeldelser, hvoraf 63 af dem giver topkarakter. På Facebook er 5224 mennesker tilhængere af Hobbyshoppen.dk, og her har forhandleren modtaget 86 anmeldelser med en middel rating på 4,5 af 5, som ligeledes er utrolig flot.\nSymaskineTorvet.dk er pt. en af de bedste e-forretninger inden for kreative produkter. Netbutikkens udvalg rummer omtrent 800 produkter fra en række brands. Forhandlerens Trustpilot-bedømmelse på 9,8 af 10 tilkendegiver god kundeloyalitet. Bedømmelsen er baseret på 1353 ratings, hvoraf 1255 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 4398 brugere fans af SymaskineTorvet.dk, og her har firmaet modtaget 42 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,9 af 5, som tillige er ret så godt.\nCCHobby.dk er aktuelt iblandt de førende internet foretagender inden for kreative produkter. Forretningens sortiment omfatter på den anden side af 10000 produkter fra diverse brands. Deres Trustpilot-vurdering på 7,3 ud af 10 bevidner stærk kundeloyalitet. Vurderingen er baseret på 599 ratings, hvoraf 383 af disse giver topkarakter. På Facebook er 28853 mennesker fans af CCHobby.dk, og her har webbutikken modtaget 159 ratings med en middel rating på 4,6 ud af 5, som lige så vel er ualmindeligt overlegent.\nHobbii.dk er nu iblandt de mest benyttede internet shops i Danmark inden for kreative produkter. Firmaets udvalg rummer opimod 9000 varer fra diverse producenter. Forhandlerens Trustpilot-vurdering på 9,8 ud af 10 er et udtryk for stor tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 1952 anmeldelser, hvoraf 1815 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 65783 personer tilhængere af Hobbii.dk, og her har forhandleren modtaget 1042 anmeldelser med en middel score på 4,8 af 5, som også er yderst flot.\nAlfex Ure købes på internettet\nFlere butikker på nettet yder i vore dage en lang række forskellige leveringstyper. En af de mest anvendte er i dag at få afleveret pakken hos en pakkeshop, og så henter du bare produkterne når du har mulighed for det. Metoden er nemlig ret fleksibel, samt i mange tilfælde også den mindst kostelige leveringsmanér.\nDu kunne endvidere vælge at bestille pakken til levering til dit hus eller ud til din arbejdsplads. Leveringsmetoden viser sig beklageligvis en smule mere omkostningsfuld, men til gengæld meget hensigtsmæssig. Den mest letkøbte fragtform af alfex ure kan ikke benægtes at være at hente produkterne selv, men dette kræver at du befinder dig i kort afstand af alfex ure online forretningens arbejdslager.\nLeveringstiden er jo ultra vigtig når vi har behov for dine nye produkter nu og her, så herved er det komplet passende at vi besigtiger den anslåede leveringstid ved det vedkommende produkt.\nDe fleste alfex ure internet selskaber garanterer dag-til-dag fragt på en masse varer, hvilket tager udgangspunkt i at bestillingen laves før et angivent tidspunkt, sådan at de sandsynligvis kan nå at få alfex ure skippet afsted inden lagerpersonalet har fri.\nNogle få online selskaber yder gratis levering, men i reglen er det kun gældende hvis der indkøbes for en fastsat sum. Derudover kunne du udse dig den prisbilligste leveringsmodel, der i de fleste tilfælde – uafhængig om du bor i Esbjerg, Hjørring eller Jyllinge – vil blive at få dem til at bringe bestillingen til et udleveringssted.\nDet er i dag usædvanlig bekvemt for forbrugerne at analysere priser på alfex ure i blandt diverse online forretninger, og af den grund har flere e-shops ikke kunne slippe for at mindske priserne på deres varer – til babyer og børn, og endvidere også til herrer og damer – helt i bund, og endda nogle gange byde på fragt uden betaling.\nDerfor kan det trods alt være gunstigt at undersøge nogle internet foretagender efter alfex ure udsalg før du færdiggør din shopping, så man er sikker på at skaffe sig den prisbilligste pris.\nDu skal imidlertid huske på, at såfremt en forhandler på nettet tilbyder alfex ure til en udsalgspris der er usædvanlig overkommelig, så burde det for det meste være et kendetegn på en uægte e-forhandler. Køb med betalingskort er dog dækket ind under et lovbud, der beskytter dig som kunde overfor uægte online forretninger.\nGenerelt går vi ind for køb med kort eller MobilePay. Som en alternativ mulighed burde du udnytte en afdragsordning fra fx ViaBill, ifald du foretrækker at afdrage betalingen over en længere periode.\nFør nogen handler alfex ure hos en netbutik bør de helt sikkert granske netshoppens forretningsvilkår, men det er i mange tilfælde ikke særlig sjovt.\nAlternativet kunne være at kontrollere hvorvidt e-handlen er godkendt af e-mærket, hvilket typisk er et tegn på at e-shoppen understøtter dansk lovgivning, udover at online firmaet regelmæssigt monitoreres af eksperter som kender til lovene på området. Desuden giver det dig genvej til at blive assisteret, ifald du forvoldes vanskeligheder med din handel.\nTilsvarende rekommanderer vi at kunden er påpasselig med de mest basale betingelser gældende for ordren, for eksempel hvilken ombytningsret på alfex ure online forretningen bruger. I relation til det er det tilmed essesentielt, at man stadig bibeholder sin kvittering, så man altid kan bekræfte sit køb, om du skal købe til en pige eller dreng.\nTrustpilot byder på helt hensigtsmæssige muligheder for at læse flere aktuelle forbrugeres observationer og derved er det prisværdigt, at du iagttager online firmaets alfex ure ratings forinden du bestiller.\nFacebook fremskaffer lignende nogenlunde ønskværdige løsninger til at få indblik i online firmaets kundetilfredshed. Herinde møder vi en række e-forretninger hvor kunder kan registrere en bedømmelse af virksomhedens service, hvilket tillige må udnyttes til at få et indtryk af hvor glade kunderne er.\nDenne side er finansieret af annoncer. Vi hjælper en hel del webshops idet vi annoncerer firmaernes produkter, og modtager godtgørelse for så vidt den person vi sender videre udfører en ordre.\nInformationer angående alfex ure og internet shops opdateres ofte, men der tages ikke ansvar for forandringer der måtte være lavet efter sidste opdatering af de viste data.