Nyregistrering af personlig drevet virksomhed i CVR - Revsbæk Revision\nNyregistrering af personlig drevet virksomhed i CVR\nAf Kyndsberg d. 02/03/2012\nStatens digitale løsninger skulle gøre livet lettere for os borgere og rådgivere til at starte virksomhed og indberette de informationer staten gerne vil have fra os. Og hånden på hjertet – på trods af de mange skandaler der er omkring statens IT systemer – så er livet faktisk blevet lettere.\nMen der er stadig mange bump på vejen. Hvis man gerne vil starte en virksomhed, skal man bruge en bestemt browser. Og Microsoft Internet Explorer er ikke en af dem:\nDer vil styrelsen derimod have man skal bruge Mozilla Firefox. Personligt har jeg ikke noget imod dette – Firefox er en glimrende browser. Men, det er jo til stor gene. Både for dem, der kun en enkelt gang skal registrere en virksomhed og er nødt til at installere en helt ny browser, og for os, der bruger Google Chrome som standard browser, men nu skal huske at skifte, når vi vil logge på statens digitale løsninger. Jeg ved slet ikke, hvordan løsningen fungerer på Apple – eller om den gør.\nDet er så første hurdle man skal passere for at kunne starte en virksomhed (eller registrere i statens digitale Tingbog og sikkert mange andre løsninger også).\nHvis man skal starte en personlig drevet virksomhed kommer næste hurdle.\nFor man kan godt indberette digitalt. Men jeg har flere gange været ude for at siden beder om digitalt signatur når jeg skal afslutte registreringen. Og det har jeg ikke.\nI dag talte jeg med en venlig person i Erhvervs- og Selskabsstyrelsen (eller Erhvervsstyrelsen, som den hedder nu) der forklarede mig, at man godt kan bruge nemID. Man skal bare sørge for ikke at være logget ind, når man går i gang med indberetningen. Og så selvfølgelig at bruge Firefox.\nJeg indvendte at jeg stadig havde problemer, og at der i øvrigt stod i deres vejledning at man skal bruge digitalt signatur. Det sagde hun ikke passede. Jeg nåede dog at surfe frem til vejledningen hvoraf det fremgår:\nOg her er det den sidste bullet der er den vigtige:\nDet er først, når sagen underskrives med en digital signatur, at sagen indsendes digitalt. Hvis man ikke har en gyldig signatur, kan sagen printes og sendes med posten til den adresse, som fremgår af den printede version af blanketten.\nHertil svarede hun: nå, har de ikke fået rettet det endnu. Så når du skal registrere personlig drevet virksomhed med nemID skal du være opmærksom på følgende:\nBrug browseren Firefox\nHusk ikke at logge ind, inden du går i gang med indberetningen\nIgnorer vejledningen, på det punkt, hvor der står man skal bruge digitalt signatur.\nOg jeg har testet det – følger man opskriften får man lov til at registrere en virksomhed.\nCVR, Erhvervsstyrelsen, Firefox, Google Chrome, Internet Explorer, Registrering virksomhed


Up’s & down’s | Fit For Livin\nDenne uge har indtil videre bragt på rigtig mange opture, men også nedture (skrevet med et glimt i øjet) 😉\n– Når baby sparker\n– Når sød PR dame sender to pakker Merci chokolade. Det falder i god jord når man endnu en dag sidder højgravid i nattøj og prøver at færdiggøre et speciale. Tip: I kan selv vinde et års forbrug af Merci lige her. Race you there!\n– Når man bare kan skrive og skrive på sit speciale, og det lyder vildt godt det man kommer frem til. Mega optur!\n– Når solen skinner udenfor.\n– Når baby sparker så hårdt, at man knækker sammen.\n– Når sød PR dame sender masser af chokolade, og man ligesom havde lovet sig selv at det var no go i hverdagene. Jeg overlever dog nok 😉\n– Når det man skriver til sit speciale, lyder som noget man kunne have skrevet i folkeskolen. Dybt frustrerende!\n– Når solen skinner udenfor, men man hverken har tid eller kræfter til at gå en lang tur + at ens stue bliver opvarmet til noget nær 40 grader(!).\n– Når jordermoder er chokeret over hvor dybt barnets hoved ligger i bækkenet, og mener at det i sammendrag med alle plukveerne og kvalmen, kan være tegn på han kommer før tid… Stress! Men så længe jeg bare holder ham inde et par uger mere, som hun sagde. Mere stress!\n– Når man vågner mandag morgen med kvalme som man var i uge 6. Hvorfor er der ingen der har fortalt mig det kan vende tilbage? Hej toilet og farvel yndlingsmad!\n– Når den person man ser mest for tiden, er sin kat. Boringlife.dk\nHvad opture og nedture har ugen budt på for jer?\n← How to make a home gym\nHow to squat properly →\n21 kommentarer to “Up’s & down’s”\ntaburetten 12. oktober 2012 hos 15:52 #\nUh hvor jeg misunder dig gratis chokolade! Mercidamen må da gerne få min adresse hvis hun har for meget chokolade 😉\nKender virkelig godt det med studiet, jeg afleverede også min BA lige op til termin, og jeg var virkelig i tvivl om kvaliteten. Men det gik heldigvis godt!\nMen opturen her, er uden tvivl at selvom dagene er blevet mørkere og kortere, så gør det slet ingenting. For her hygger vi bare dagen land med den lille – lyst eller mørkt. Det gør ingen forskel. Nedturen… hmm, at man ikke lige spontant kan hoppe med veninderne på cafe, da man lige har en bebs der skal være spist af, have ren ble og gerne sove når man skal på cafe. Det er ret svært at få til at passe sammen – i hvert fald spontant.\n/God weekend. Ida\ntaburetten 12. oktober 2012 hos 15:53 #\nPS. Håber både kvalmen og de mange plukveer lige giver dig en lang pause til du er klar til at bebs kommer.\nFit For Livin 13. oktober 2012 hos 08:13 #\nJeg siger det videre til Merci damen 😉 Og rart at høre fra andre med opgave lige op til termin, og at det faktisk kan lade sig gøre at komme helskindet ud på den anden side. Jeg er helt vildt misundelig på I bare kan ligge og hygge med den lille skinke hele dagen, glæder mig så meget 🙂 Og nedturene virker pludselig ikke så slemme, når man har sådan en lille størrelse. Men kan godt forstå det alligevel er noget man savner.\nSabina 11. oktober 2012 hos 17:30 #\nHaha fedt indlæg! Selvom jeg er ked af at høre kvalmen er tilbage, og baby kommer før tid, selvom det er spændende hihi (tænkte udelukkende øv da du så har mindre tid til opgaven).\nMine opture – fri i dag så masser tid med hundene, fået ryddet max op herhjemme, trænet og målt mig til fremgang igen, fået styr på alt mit tøj og vintersagerne frem, og så var der fedtfattig tomatsuppe til aften, og nu skal der laves øvelser i stearinlysets hyggelig skær, og så skal der hygges på sofaen.\nNedture – dont remember for har overgået dem af opture 😃\nFit For Livin 12. oktober 2012 hos 06:41 #\nVi håber ikke baby kommer før tid 😉 Hold op hvor fedt at dine opture er altoverskyggende, men det er jo også bare fordi du er så sej og aktiv, så bliver man automatisk i bedre humør, og nedture er glemt og ligegyldige 🙂\nleaandersen_90@hotmail.com 11. oktober 2012 hos 10:35 #\nJeg elsker når du laver den her slags indlæg, det er nu så hyggeligt at læse :).\n– Jeg kunne sove længe (Jeg skal i Aftenvagt idag)\n– Vejret er vidunderligt\nJeg har løbet 6 km i smukt smukt vejr (6 km er mit længste løb indtil nu – jeg er “nybegynder løber”)\n– Det er min sidste aftenvagt på job i lang tid 🙂\n– Jeg skal arbejde 14-22\n– Jeg ser ikke min kæreste før vi skal sove i aften\nHeldigvis er dagen kun næsten begyndt så der kan jo nå at komme mange op og nedture endnu.\nGod dag til dig :).\nFit For Livin 11. oktober 2012 hos 10:40 #\nDet er jeg rigtig glad for at høre 🙂 Jeg synes også det er så hyggeligt at høre lidt mere om jer.\nFlot du har løbet 6 km. Det er godt nok lang tid siden jeg har gjort det, og når så vejret samtidigt er så friskt og smukt, er det virkelig en skøn oplevelse. Men øv med arbejde i aften. Jeg arbejder også tit aftenvagter til 21.30, og det er lidt trist man ikke ser sin kæreste før man skal sove, men så er det godt det er den sidste i rigtig lang tid for dig 🙂 Rigtig god dag til dig.\nAmalie 10. oktober 2012 hos 19:09 #\nOpture: at jeg har forbedret mit konditionstal helt til 51,7. Har fået trænet rigtig meget de sidste par uger, og tilmed spist sundt, hvilket også viser sig!\nNedture: at min vægt ligesom ikke går så meget længere ned og at den afsluttende opgave snart skal skrives og jeg stadig ikke kan overskue at få bestilt bøger hjem og finde materiale.\nDerudover er det jo efterår, så et ekstra plus er at kunne sidde om søndagen og se film med dyner og hygge, det er jo rart nok 😉\nSjov måde at lave et indlæg på og god måde at få et indblik i, hvad du går og laver. Håber du kan få skrevet specialet færdigt, inden babyen kommer. Det ville jo altså bare være det letteste 😉 God opgaveskrivning!\nFit For Livin 11. oktober 2012 hos 08:41 #\nFørst og fremmest det er jo for vildt gået, rigtig optur! Vægten går ofte ikke ned ad når man træner så meget, så er det frem med målebåndet i stedet 🙂 Kender godt det med opgaven. Men når man først har taget sig sammen, plejer det at gå. Det er bare lige at overkomme det, for så bliver det pludselig en realitet.\nTusind tak det håber jeg også, det vil jo være det nemmeste så jeg pludselig ikke skal til at udskyde det i 3 måneder 🙂\nLise 10. oktober 2012 hos 17:51 #\nOptur: At jeg har givet den gas til træning, og kan mærke jeg bliver stærkere og kommer i bedre form.\nNedtur: At man ikke kan se styrke og opadgående formkurve på vægten!\nFit For Livin 10. oktober 2012 hos 18:05 #\nMega optur når man bare bliver stærkere og stærkere, godt gået 🙂 Nej vægten er aldrig ret brugbar, men det er et spejl og målebånd derimod 🙂\nmarie 10. oktober 2012 hos 17:34 #\nFor det første: Hvor er du smuk med mave!\nFor det andet: Vil du ikke fortælle om din og kærestens tur på Comwell? 🙂\nHeld og lykke med speciale og baby!\nFit For Livin 10. oktober 2012 hos 17:39 #\nTusind tak Marie 🙂 Jo det vil jeg i hvert fald. Det var overdrevet godt og anbefalelsesværdigt. Jeg tænker at lave et indlæg med det en af de kommende dage. Vi skal helt klart afsted igen næste år. Total afslapning 🙂\nMadde K 10. oktober 2012 hos 17:22 #\nOptur: Att jag inte känner mig så stressad med universitetet som jag kanske borde\nNedtur: Jag oroar mig om jag kanske BORDE vara mer stressad med universitetet ;D\nFit For Livin 10. oktober 2012 hos 17:37 #\nDet kender jeg alt for godt, den evige dårlige samvittighed der nager hvis man ikke føler man stresser nok. Jeg lærte med tiden, at erfare at hvis jeg ikke stressede var det ikke nødvendigvis dårligt, det betød bare man havde overskud og var godt med 🙂\nmaluejohanneamelia 10. oktober 2012 hos 16:39 #\nOpture: At jeg smutter til Australien i morgen, at jeg har gennemført alle mine træningspas denne uge, og jeg har været omgivet af de skønneste veninder og familie 😀\nNedture: At sliktrangen har taget overhånd denne uge, der i den grad kunne ses til mit kontrolbesøg – iih hvor jeg glæder mig til at kunne se mig selv i spejlet uden at blive ked af det.. Når ens tanker tager overhånd, og at jeg ingen job har pt. Den med missekatten er sin bedste ven, kender jeg skam selv 😀\nHerligt indlæg og sjovt formuleret! Håber baby bliver inde lidt endnu, så du kan få dit speciale færdigt 😉\nFit For Livin 10. oktober 2012 hos 17:07 #\nNøj hvor fedt med Australien, så blev turen alligevel til noget 🙂 Det bliver da så fedt for dig. Og så er du mega sej du har overholdt din træningsplan. Jeg kender godt det med sliktrængen tager overhånd, det sker alt for tit for mig. Hvis det hjælper noget synes jeg du er rigtig smuk, og har en meget flot/veltrænet krop som du kan være rigtig stolt af. Men forstår godt det kan virke ligegyldigt når tankerne kører rundt. Og skønt med missekat, de er og bliver nu en god ven for altid 🙂\nCamilla 10. oktober 2012 hos 16:22 #\nNedture; cyklen har “fået tæsk” så der er knækkede og bøjede dele på, vinterjakken der gik i stykker, ingen energi til løbeturerne..\nOpture: hygge med dyner, te og tv-serier! Det må man nemlig godt når det er koldt. 😀\nFit For Livin 10. oktober 2012 hos 17:05 #\nØv med tæsk til cyklen, den har man jo virkelig brug for i sin dagligdag! Og endnu mere øv med vinterjakken, nu hvor det er koldt. Min vinterjakke fra Zara gik også i stykker i januar sidste år, det var mindre sjovt 😉 Og du har total ret i at dyner, te og tvserier om efteråret er helt okay. Det er nærmest en forventning man gør det 🙂\nAnonym 10. oktober 2012 hos 15:56 #\nHehe :-). Sjovt indlæg!\nOptur: solen skinner og søde kollegaer.\nNedtur: meeeeeega bag ud på mit studie (med hebraisk og græsk oversættelser!).\nFit For Livin 10. oktober 2012 hos 16:08 #\nDet er nemlig skønt solen skinner, og hvor er det fedt du har søde kollegaer 🙂 Øv med studiet, kender det godt! Og så lyder hebraisk og græsk oversættelse som noget meget svært noget! Så skal jeg vidst ikke klage med mit speciale 😉


Forside > Korrektionsbriller > Humphrey > HU 581069 (40)\nDer er stadig 5 HU 581069 på lager\nHU 581069/40 Designer briller\nVed de fuldt indfattede stel er glassene helt omsluttede i rammen. For de som er garvede brillebærere kommer der kun sjældent andre modeller på tale. De runde briller gør sig godt på billeder. Selv John Lennon vidste det og var sjældentset uden dem. Harry Potter ville heller ikke være det samme uden hans karakteristiskebriller. På grund af formen, har HU 581069 en langhalveringstid og går sandsynligvis aldrig af mode. Plast stel, som disse, kombinerer holdbarhed med komfort. HU 581069 sidder meget behageligt på både næsen og ørerne.\nHvis det her handler om din ønskebrille, kan du roligt slå til. Vi har din ynglingsbrille pålager og kan levere straks til vores super overkommelige Edel-Optics priser. 13. 1.2 Ved korrektionsbrille på lager. Modellen er på lager og glassene i netop din styrke kan hurtigt blive skåret til og sat idit nye brillestel, sådan så du snart kan holde dine nye briller i hænderne. I vores onlineshop har vi konsekvent lave priser. Så billigt kan du ikke engang finde HU 581069 på udsalg.


Gave til familien Archives - Find en gave\nGave til farfar\nGave til faster\n35 års fødselsdagsgave\n45 års fødselsdagsgave\n55 års fødselsdagsgave\n65 års fødselsdagsgave\n75 års fødselsdagsgave\n85 års fødselsdagsgave\nGave til 2-årig\nGave til 3-årig\nGave til 4-årig\nGave til 5-årig\nGave til 6-årig\nGave til 7-årig\nGave til 8-årig\nGave til 9-årig\nGave til 10-årig\nGave til 12-årig\nGave til 13-årig\nGave til 14-årig\nGave til 15-årig\nGave til 16-årig\nGave til 17-årig\nGave til 18-årig\n50 års fødselsdagsgave til både mænd og kvinder – 50 års gave\nFødselsdagsgave, Gave til familien, Gavetips, Julegave / By FindEnGave\nHar du brug for tips til en perfekt 50 års fødselsdagsgave? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som kan passe som fødselsdagsgaver. Oplevelsesgaver Oplevelsesgaver bliver mere og mere populære, og er et godt alternativ til den, som har alt. Hvad siger du til at give …\n50 års fødselsdagsgave til både mænd og kvinder – 50 års gave Read More »\nGave Til Farmor – Tips Til Glimrende Gaver Til Farmor | 2020\nHar du brug for tips til en perfekt gave til farmor? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som fx. kan passe som fødselsdagsgave eller julegave til din farmor. Oplevelsesgaver Oplevelsesgaver bliver mere og mere populære, og er et godt alternativ til den, som har alt. …\nGave Til Farmor – Tips Til Glimrende Gaver Til Farmor | 2020 Read More »\nGave Til Farfar – Tips Til Glimrende Gaver Til Farfar\nHar du brug for tips til en perfekt gave til farfar? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som fx. kan passe som fødselsdagsgave eller julegave til din farfar. Oplevelsesgaver Oplevelsesgaver bliver mere og mere populære, og er et godt alternativ til den, som har alt. …\nGave Til Farfar – Tips Til Glimrende Gaver Til Farfar Read More »\nGave Til Morfar – Tips Til Glimrende Gaver Til Morfar\nHar du brug for tips til en perfekt gave til morfar? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som fx. kan passe som fødselsdagsgave eller julegave til din morfar. Oplevelsesgaver Oplevelsesgaver bliver mere og mere populære, og er et godt alternativ til den, som har alt. …\nGave Til Morfar – Tips Til Glimrende Gaver Til Morfar Read More »\nGave til mormor – Find ideer til de bedste gaver til mormor\nEr du på udkig efter den perfekte gave til mormor? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som fx. kan passe som fødselsdagsgave eller julegave til mormor. Oplevelsesgaver Oplevelsesgaver bliver mere og mere populære, og er et godt alternativ til den, som har alt. Hvad siger …\nGave til mormor – Find ideer til de bedste gaver til mormor Read More »\nGave til moster – Find ideer til de bedste gaver til moster\nEr du på udkig efter den perfekte gave til moster? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som fx. kan passe som fødselsdagsgave eller julegave til moster. Oplevelsesgaver Oplevelsesgaver bliver mere og mere populære, og er et godt alternativ til den, som har alt. Hvad siger …\nGave til moster – Find ideer til de bedste gaver til moster Read More »\nGave til oldemor – Find ideer til de bedste gaver til oldemor\nEr du på udkig efter den perfekte gave til oldemor? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som fx. kan passe som fødselsdagsgave eller julegave til oldemor. Oplevelsesgaver Oplevelsesgaver bliver mere og mere populære, og er et godt alternativ til den, som har alt. Hvad siger …\nGave til oldemor – Find ideer til de bedste gaver til oldemor Read More »\nGave til onkel – Tips til unikke gaveideer til onkel\nHar du brug for tips til en perfekt gave til onkel? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som fx. kan passe som fødselsdagsgave eller julegave til din onkel. Seje gadgets Mange mænd er vældigt glade for gadgets, og der findes mange netbutikker, som er specialiserede …\nGave til onkel – Tips til unikke gaveideer til onkel Read More »\nGave til søster – Tips til unikke gaveideer til søster\nHar du brug for tips til en perfekt gave til søster? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som fx. kan passe som fødselsdagsgave eller julegave til din søster. Oplevelsesgaver Oplevelsesgaver bliver mere og mere populære, og er et godt alternativ til den, som har alt. …\nGave til søster – Tips til unikke gaveideer til søster Read More »\nGave til faster – Tips til unikke gaveideer til faster\nHar du brug for tips til en perfekt gave til faster? Så er du kommet til det helt rette sted. Her har vi samlet en række gavetips som fx. kan passe som fødselsdagsgave eller julegave til din faster. Oplevelsesgaver Oplevelsesgaver bliver mere og mere populære, og er et godt alternativ til den, som har alt. …\nGave til faster – Tips til unikke gaveideer til faster Read More »\nCopyright © 2021 Find en gave | Powered by Astra WordPress Theme


Cornelissen om personlig træning - Ridehesten.com\nAdelinde Cornelissen, der har bl.a. har vundet World Cup-finalen i dressur, samt individuel sølv og holdbronze ved OL I London præsenterer sin egen tilgang til fysisk og mental træning ved Global Dressage Forum, som afholdes den 29.-30. oktober i Holland. Adelindes præsentation ved forummet, der organiseres af Global Dressage Foundation, som HKH Prinsesse Benedikte er præsident for, vil kun være én blandt flere demonstrationer af nogle af de mest succesfulde ryttere og trænere, med praktiske præsentationer af tyske Helen Langehanenberg og Ingrid Klimke, samt svenske Patrick Kittel. Adelinde vil sammen med springrytter Sjaak van der Lei, fotograf Arnd Bronkhorst og teamet fra Tjalling van den Berg, en elitegymnastiktræner, demonstrere, hvordan hun forberedte sig til OL i London. - Kun en veltrænet rytter i god form kan inspirere sin hest til at levere en toppræstation, fortalte Adelinde. Kilde: Dressage-News


Hverdagspilgrim: Sproget påvirker vores personlighed\nI dag går jeg og tænker på lysten til at lære spansk. Jeg nyder at lytte til det. Og når folk taler til mig her i Argentina har jeg sådan lyst til at kunne svare.\nMin ven siger, at tysk er et godt sprog at filosofere på, gad vide om spansk er et godt sprog at leve på?\nHar du rejst til Spanien, Italien eller Grækenland?\nMåske har du mærket glæde, gejst, kreativitet, eller den vildskab der er i sproget. Gad vide, hvad sproget gør ved os.\nHverdagspilgrim: Lysten til at være dig 23. oktober 2018


2 Forord 1 årsberetning Medlemmer 3 Medarbejdere 4 Møder 5 Administration 6 Samarbejde med andre institutioner 8 oplysning og rådgivning 11 Spørgsmål og svar 11 Elektronisk svarbase 11 Hjemmesiden 12 Sprogportalen sproget.dk 13 Vejledning mv. 15 Mediestrategi 15 Sproget i DR 16 normering 17 Retskrivningsordbogen 17 forskningsberetning for Forskningsudvalget 19 Interne forskningsprojekter 20 Eksternt finansierede forskningsprojekter 23 Forskningsårsværk i Publikationer 26 Aktivitetsplan for Planlagte aktiviteter for 2010 i henhold til resultatkontrakten 30 regnskab for\n3 beretning sb., -en, -er. berette vb., -ede. berettelse sb., -n, -r. beretter sb., -en, -e, bf. pl. beretterne. berettige vb., -ede. berettigelse sb., -n. bergamot (el. bergamotte) sb., -ten, ter. Forord I 2009 blev forandringerne i Sprognævnets struktur endelig gennemført og sporene lagt for nævnets fremtidige arbejde. Den nye formand og den nye bestyrelse, som blev valgt på repræsentantskabsmødet den 28. august 2009, tog fat på at virkeliggøre tankerne bag den nye struktur. I løbet af 2009 nedsatte bestyrelsen således to nye fagråd et for retskrivning og et for nævnets publikationer. Et tredje fagråd, Fagråd for medier, er ved at tage form. De grundlæggende vilkår for bestyrelsens arbejde er ved at være på plads: forretningsorden, budget og økonomirapporteringen, således at der nu er tid til at koncentrere sig om bestyrelsens vigtigste opgave: at udvikle nævnets virksomhed. Der er nok at tage fat på: Redaktionen af Retskrivningsordbogen nærmer sig slutfasen. Samtidig med at hovedopgaverne forskning, formidling og normering fortsat varetages og videreudvikles med uformindsket styrke, organiserer nævnet den nordiske sprogkoordination og regeringens sprogkampagne og forventes også at skulle lede en nordisk sprogkampagne for Nordisk Ministerråd i 2010 og Oven i alt dette skal nævnet flytte til sit nye domicil på H.C. Andersens Boulevard 2 i slutningen af maj Vi forventer at de nye aktiviteter vil give nævnet gode muligheder for at iværksætte flere nye og vigtige projekter, bl.a. en tv-serie om det danske sprog i samarbejde med DR, Dansklærerforeningen og Det Danske Sprog- og Litteraturselskab samt en nordisk konference og et nordisk forskningsprojekt om sprog og norm i de nye digitale kommunikationsformer.\n4 Sprognævnets nye domicil. H.C. Andersens Boulevard 2, 2. sal. De nye digitale kommunikationsmuligheder med blog, tweet, sms og chat skaber andre vilkår for sprogets udvikling end dem vi hidtil har kendt. I stedet for at mange læser tekster som få og som regel professionelle sprogbrugere har skrevet, kan alle nu læse hvad alle andre skriver. Hvad dette kommer til at betyde for sproget og normdannelsen, ved vi endnu meget lidt om, men der er ingen tvivl om at det bliver de kommende års største udfordring for Sprognævnet at skabe forskningsresultater på dette område, at udvikle metoder og redskaber til at følge med i den sproglige udvikling i de digitale medier og at ruste sig til at give gode råd og konstruktiv vejledning til de mange nye digitale sprogbrugere. Dorthe Duncker Formand Sabine Kirchmeier-Andersen Direktør 2\n5 Årsberetning 2009 Medlemmer Repræsentantskab for perioden Center for Læseforskning Lektor Martin Holger Juul Danmarks Lærerforening Lærer Greta Jørgensen Danmarks Radio Sprogredaktør Martin Kristiansen Dansk Forfatterforening Forfatter Ellen Boen Dansk Journalistforbund Faglig konsulent Kirstine Baloti Dansk Skuespillerforbund Skuespiller Henrik Petersen Dansk Standard Korrekturlæser Helen Købke Danske Dagblades Forening Medredaktør Michael Ehrenreich Danske Skønlitterære Forfattere Forfatter Peter Rønnov-Jessen Danske Universiteter Professor Jens Ulrik Andersen Danske Universiteter Lektor Elisabeth Arnbak Danske Universiteter Lektor Dorthe Duncker Danske Universiteter Institutleder Johannes Nørregård Frandsen Danske Universiteter Lektor Hans Götzsche Danske Universiteter Lektor Eva Skafte Jensen Danske Universiteter Seniorforsker Bolette Sandford Pedersen Danske Universiteter Professor Torben Veith Schroeder Dansklærerforeningen Lektor (læreruddannere)hanne Beermann Dansklærerforeningen Gymnasielærer Anders Pors Nielsen DANTERMcentret Professor Bodil Nistrup Madsen Det Danske Akademi Forfatter Søren Ulrik Thomsen Det Danske Sprog- og Litteraturselskab Seniorredaktør Henrik Lorentzen EU's sprogtjenester Oversætter Jørn Westengaard-Holm Folketingets Administration Redaktionssekretær Anne Jensen Forbundet Kommunikation og Sprog Forbundsformand Per Lindegård Hjort Foreningen Norden Generalsekretær Henrik Hagemann Grænseforeningen Generalsekretær Knud-Erik Therkelsen It- og Telestyrelsen Redaktionschef Lisann Troelsen Justitsministeriet Kontorchef Lennart Houmann Kulturministeriet Journalist Birgit Meister Kulturministeriet Direktør Michael Wright Landsforbundet af Voksen- og Ungdomsundervisere Formand Dan Sæderup Lektoratsudvalget under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling Lektor Nina Møller Andersen Modersmål-Selskabet Translatør Jørgen Christian Wind Nielsen Professionshøjskolernes Rektorkollegium Rektor Stefan Hermann 1. Repræsentantskabet for perioden kom først i funktion den I perioden til blev de nødvendige administrative beslutninger truffet af det afgående arbejdsudvalg. 3\n6 Statsministeriet Stednavneudvalget Translatørforeningen TV2 Undervisningsministeriet Personligt medlem Personligt medlem Konsulent Anita Furu Institutleder Bente Holmberg Translatør Michael Tettinek Sprog-, stemme- og værtscoach Lisbeth Eskelund Undervisningskonsulent Benedicte Kieler Professor Frans Gregersen Direktør Jørn Lund Bestyrelsen for perioden Dorthe Duncker (formand) Bente Holmberg (næstformand) Johannes Nørregaard Frandsen Stefan Hermann Pia Jarvad (medarbejderrepræsentant) Birgit Meister Torben Veith Schroeder Medarbejdere Til nævnets forsknings- og informationsinstitut har der i 2009 været knyttet følgende medarbejdere: Videnskabeligt personale Bodil Aurstad, cand.philol., videnskabelig medarbejder (1.11. til t., til t., herefter 37 t. som koordinator for det nordiske koordinationsarbejde under nævnet) Jakob Halskov, cand.mag., ph.d., projektforsker (80 %, projektansat fra til ) Rikke Dybdahl Harpsøe, cand.mag. (1.1. til t., 1.3. til t., herefter 37 t. som informationsarbejder for Sprognævnet og tovholder for det nordiske koordinationsarbejde til ) Margrethe Heidemann Andersen, cand.mag, ph.d., forsker (80 %) Pia Jarvad, cand.mag., seniorforsker (seniorordning, 80 %) Jørgen Nørby Jensen, cand.mag., informationsmedarbejder Anita Ågerup Jervelund, cand.mag., videnskabelig medarbejder Sabine Kirchmeier-Andersen, cand.mag., ph.d., direktør Anne Kjærgaard, cand.mag., ph.d.-stipendiat fra til Ida Elisabeth Mørch, cand.mag., videnskoordinator Marianne Rathje, cand.mag., ph.d., forsker Ole Ravnholt, cand.mag., ph.d., seniorforsker (stedfortræder for direktøren) 4\n7 Lene Rotne, cand.mag., videnskabelig medarbejder (løntilskud) fra til Jørgen Schack, cand.mag., seniorforsker Line Brink Worsøe, cand.mag., ph.d.-stipendiat fra til Kontorpersonale Anette Klett, fuldmægtig (70 %) Timelønnet medhjælp Katja Abel Flindt, stud.mag. (fra ) Anna Sofie Hartling, stud.mag. Anne-Pia Jørgensen, stud.mag. Eva Marie Kirk, stud.mag. (fra ) Anna Kristiansen, stud.mag. (fra ) Pelle Berg Petersen, stud.mag. (fra ) Nicoline Munck Vinther, stud.mag. Camilla With, stud.mag. (til ) Praktikanter Johanne Lundberg, stud.mag. (universitetspraktik) (fra 1.2. til ) Camilla With, cand.mag. (virksomhedspraktik) (fra til ) Møder Repræsentantskabsmøder vedtog Folketinget de foreslåede ændringer til lov nr. 320 af (sprognævnsloven) i form af lov nr Loven vedrører udelukkende en modernisering af nævnets struktur. Repræsentantskabet er udvidet fra 30 til 43 medlemmer, arbejdsudvalget er blevet erstattet af en bestyrelse, og det fastslås at nævnets forskningsinstitut ledes af en direktør. På grund af de igangværende ændringer i sprognævnsloven og sprognævnsbekendtgørelsen kunne repræsentantskabet for perioden ikke udpeges i slutningen af Arbejdsudvalget besluttede derfor at fortsætte sit arbejde indtil det nye repræsentantskab og den nye bestyrelse kom på plads i løbet af Dette skete på årets eneste repræsentantskabsmøde som var arrangeret som et fælles møde for medlemmerne af de to repræsentantskaber. Den afgående formand, Niels Davidsen-Nielsen, tog afsked med medlemmerne af det afgående repræsentantskab, takkede for deres indsats i de forgangne år og bød medlemmerne af det nye repræsentantskab velkommen. Det afgående repræsentantskab godkendte beretning og regnskab. Det nye repræsentantskab godkendte aktivitetsplanen og valgte den nye bestyrelse med Dorte Duncker som formand og Bente Holmberg som næstformand. 5\n8 Arbejdsudvalgsmøder og bestyrelsesmøder Arbejdsudvalget holdt 4 møder i Udvalget behandlede sproglige spørgsmål og udkast til artikler mv. til Nyt fra Sprognævnet, det nordiske sprogsamarbejde og nævnets forslag til et sprogbarometer. Særlig opmærksomhed fik regeringens opfølgning på sprogudvalgets rapport som blev udsendt i begyndelsen af året. Der var enighed om at der ganske vist stod de rigtige overskrifter, men at de foreslåede tiltag er noget beskedne i forhold til udvalgets intentioner. Det er glædeligt at regeringen vil følge op på udviklingen på universitetsområdet, men beklageligt at den nordiske dimension er udeladt. Sprogdeklarationen er ikke fulgt, fagsprogene og sprogteknologi er ikke styrket. Det virker som om regeringen støtter udvalgets anbefalinger på det overordnede niveau, men gør meget lidt for at de kan følges op i praksis. Arbejdsudvalget var ikke begejstret for Kulturministeriets beslutning om at flytte nævnet væk fra lokalerne på Københavns Universitet Amager til Kulturministeriets bygning på H.C. Andersens Boulevard. Man frygtede især for nævnets status som forskningsinstitution med et tæt samarbejde med universiteter i ind- og udland, ligesom afstanden til de sproglige forskningsmiljøer på universitetet blev betragtet som et problem. Dog anerkendte udvalget at flytningen var begrundet i hensynet til ministeriets overordnede økonomi. Udvalgets sidste store opgave var at bidrage til at nævnets nye struktur fik en god start, bl.a. ved at stille forslag til ministeriet om de nye medlemmer af repræsentantskabet og ved at arrangere det sidste repræsentantskabsmøde efter den gamle struktur, som samtidig også var det første møde efter den nye struktur. Den nye bestyrelse holdt 2 møder i 2009 og satte som første prioritet at få samspillet mellem institut, bestyrelse og repræsentantskab til at fungere i den nye struktur, bl.a. ved at nedsætte to fagråd og udarbejde retningslinjer for økonomirapportering og budgetlægning samt vedtægter for bestyrelsens arbejde. Administration Dansk Sprognævns opgaver vedrørende løn og bogholderi overgik fra Kulturministeriets koncerncenter (KC) til Økonomistyrelsens nye Administrative Servicecenter (ØSC) Omlægningen til ØSC betød at nævnet fik nye arbejdsgange, således at lønbilag og -ændringer herefter skulle indsendes til ØSC via statens digitale lønportal. Den nye mulighed har betydet en lettelse af regnskabsopgaverne for alle, idet bilag nu kun udarbejdes 1 gang før bogføring. Kulturministeriet besluttede i slutningen af 2008 at flytte nævnets forskningsinstitut fra sin nuværende placering på Københavns Universitet Amager til Kulturministeriets bygning på H.C. Andersens Boulevard 2, hvor nævnet kommer i selskab med bl.a. Kulturarvsstyrelsen, Kunststyrelsen og Kulturministeriets Koncerncenter. Flytningen, der er begrundet i overordnede økonomiske hensyn, bl.a. mere effektiv udnyttelse af Kulturministeriets bygninger, betyder at nævnet får forøget sin bevil- 6\n9 ling på finansloven med kr., men at det samtidig mister den tætte fysiske tilknytning til forskningsmiljøerne på Københavns Universitet. I løbet af 2009 blev forhandlingerne om ombygning af lokalerne og flytning af nævnet afsluttet. Nævnet forhandler med dekanen på Det Humanistiske Fakultet på Københavns Universitet om fremtidige fælles aktiviteter for at styrke forskningssamarbejdet, bl.a. i form af fælles konferencer og seminarer. Personalepolitik Nævnets sikkerheds- og samarbejdsudvalg har i 2009 især fulgt processen omkring flytningen af nævnet, samarbejdet med den nye bestyrelse og repræsentantskabet samt udviklingen i nævnets økonomi. Der har ikke været resurser til at følge op på arbejdet med personalepolitikken. Økonomi Nævnet går ud af 2009 med et underskud på ,29 kr. hvilket svarer til 0,6 % af det samlede budget på 11,7 mio. kr. Nævnet har i 2009 opnået en samlet ekstern finansiering på ca. 1,2 mio. kr. til bl.a. 2 samfinansierede ph.d.-stipendiater, 1 postdoc samt frikøb af medarbejdere i forbindelse med indtægtsdækket virksomhed. Hertil kommer en indtægt på 1,8 mio. kr. til den nordiske sprogkoordination og indtægter fra salg af Nyt fra Sprognævnet og Retskrivningsordbogen. Samlet har nævnet haft en ekstern finansiering på 3,9 mio. kr. i 2009, svarende til 33 % af nævnets samlede drift. Endvidere har nævnet i 2009 påbegyndt planlægningen af regeringens sprogkampagne med et budget på 2,9 mio. kr. fordelt over 3 år. Den eksterne finansiering i 2010 forventes derfor at udgøre ca. 5 mio. kr. Ph.d.- og postdoc-projekterne ligger i naturlig forlængelse af nævnets målsætning om at styrke forskningen og tiltrække dygtige unge forskere. Også den nordiske sprogkoordination indeholder elementer som vil fremme forskningen og frem for alt skabe gode forudsætninger for at etablere nye forskningsprojekter i samarbejde med forskere i de andre nordiske lande. Andre dele af sprogkoordinationen, fx planerne om at udgive en nordisk børneordbog, vil styrke formidlingsarbejdet. Sprogkampagnen vil først og fremmest bidrage til at styrke nævnets formidlingsarbejde og gøre det muligt at nå ud til flere målgrupper end ellers, specielt børn og unge. Nævnet har satset på at både aktiviteterne som allerede er formuleret i resultatkontrakten, og de nye projekter som er kommet til i løbet af 2008 og 2009, skulle kunne afvikles som planlagt sideløbende med nævnets kerneopgaver, men gjorde allerede sidste år opmærksom på at der kunne ske forskydninger fordi nogle af nævnets rutinerede medarbejdere skal bruge resurser på at løbe de nye projekter i gang. Det har således ikke været muligt at sætte fart i etableringen af det planlagte videnscenter, at få etableret rutiner omkring indtastningen af svar i den nye svarbase, ligesom arbejdet med personalepolitikken har ligget stille i Disse opgaver søges løst i 2010 hvor det dog må forventes at flytningen af nævnet og igangsættelsen af sprogkampagnen vil beslaglægge mange resurser. 7\n10 Samarbejde med andre institutioner Nordisk samarbejde Embedsmandskomitéen for Uddannelse og Forskning (EK-U) vedtog en ny organisering af sprogområdet i Nordisk Ministerråd gældende fra Den nye organisering indebærer bl.a. oprettelsen af en ny koordinatorfunktion for sprogsamarbejdet. Koordinatorfunktionen benævnes Nordisk Sprogkoordination. Dansk Sprognævn fik i februar 2009 overdraget opgaven at varetage den nye koordinatorfunktion. Formålet med koordinatorfunktionen er at koordinere aktiviteter på sprogområdet som ikke før blev koordineret aktører på sprogområdet får bedre kendskab til hinanden og motiveres til at samarbejde få synergieffekt ud af samspillet mellem sprognævnene/sprogrådene samt koordineringen af Program for sprogkurser, dvs. Nordspråk, Nordkurs og de Nordiske Perler skabe større effektivitet i arbejdet, idet der er en tidshorisont for planlægning, og der foretages løbende opfølgning på resultater skabe kontinuitet i driften det nordiske sprogsamarbejde bliver mere synligt for omverdenen. Den nye koordinatorfunktion opfylder disse målsætninger ved at koordinere aktiviteter der foregår i regi af Netværket for Sprognævnene i Norden og Program for sprogkurser, dvs. Nordkurs, Nordspråk og de Nordiske Perler. Nordisk Sprogkoordinations primære kontaktpersoner er de nordiske sekretærer i sprognævnenes netværk, lederne af de nordiske sprognævn, de ansvarlige for Nordkurs, Nordspråk, de Nordiske Perler samt Nordplus sprog og kultur-programmet. Sprognævnet valgte efter aftale med Nordisk Ministerråds sekretariat i første omgang at oprette en intern projektgruppe bestående af Pia Jarvad, Rikke Dybdahl Harpsøe og Sabine Kirchmeier-Andersen til at etablere kontakten til de mange samarbejdspartnere som skal have glæde af koordinationsfunktionen. Der blev oprettet en følgegruppe bestående af pædagogisk konsulent Lis Madsen (Undervisningsministeriet) og seniorkonsulent Hulda Zober Holm (Nordisk Ministerråds Sekretariat). Det nordiske sprogmøde 2009 blev holdt i Finland, og hovedtemaet var Den nordiske sprogrøgts praktikker og principper. På sprognævnenes netværksmøde, som blev afholdt i tilslutning til sprogmødet, blev der udarbejdet en 3-årig arbejdsplan som bl.a. indeholder udredningsarbejde for 5 nye samarbejdsprojekter: Nordisk sprogforståelse og de nye kommunikationsformer (sprogundersøgelser som tager udgangspunkt i blogging, facebook, sms, etc.). Denne arbejdsgruppe vil arrangere en konference i november\n11 Nordisk børneordbog på internettet (målgruppen er fortrinsvis store børn i alderen år). Klarsprog. (En fortsættelse af det allerede etablerede klarsprogssamarbejde). Der er etableret et eget netværk af nordiske klarsprogskontakter som for øjeblikket udreder klarsprogsarbejde med vægt på lovsprog og indsatser over for unge. Nordisk sprogbarometer. Sprogstatusmålinger laves i alle de nordiske lande. Målet er at arrangere et fællesseminar om emnet i løbet af 2010 og forsøge at indarbejde det nordiske perspektiv i de nationale barometre. Sprognævnenes svartjenester som kilde for sprogundervisere og sprogundersøgelser. (Dette projekt er knyttet til projektet Nordisk databaseharmonisering, som beskrives i afsnittet forskningsprojekter). I november 2009 tiltrådte den nye nordiske sprogkoordinator, Bodil Aurstad, som med sin baggrund som nordisk lektor og underviser i nabosprogsforståelse og med en solid erfaring med nordiske ordbøger i forlagsbranchen, har de bedste forudsætninger for at styrke det nordiske samarbejde. Mere detaljerede oplysninger om det nordiske sprogsamarbejde kan findes i de nordiske sprognævns årsskrift Sprog i Norden 2009, udgivet med støtte fra Nordens Sprogråd. Europæisk samarbejde Sprognævnet er medlem af den Europæiske Samarbejdsorganisation for Nationale Sproginstitutioner (EFNIL) og har siden 2006 været repræsenteret i organisationens bestyrelse. På EFNIL s årsmøde og generalforsamling november 2009 blev nævnets tidligere formand Niels Davidsen-Nielsen udnævnt til EFNIL s særlige rådgiver, honorary advisor. Direktør Sabine Kirchmeier-Andersen blev valgt som næstformand for organisationen. Medlemsorganisationerne er nationale institutioner hvis arbejdsområder er forskning, dokumentation og strategi/politik i forbindelse med de officielt anerkendte standardsprog inden for EU s medlemslande. Der er p.t. 45 ordinære medlemmer og associerede medlemmer. Temaet på årsmødet 2009 var forholdet mellem nationale sprog og minoritetssprog i Europa. Blandt de mange foredrag gav især bidraget fra Ungarn anledning til livlig debat idet det blev tematiseret at det ungarske mindretal i Slovakiet føler sig klemt af den senest vedtagne slovakiske sproglov. Nævnet har i 2009 deltaget i EFNIL s arbejdsgruppe ELM (European Language Monitor), som har til formål at udvikle et system så man løbende kan følge udviklingen i de europæiske sprogs status i fx uddannelse, forskning, medier og erhvervsliv. Arbejdsgruppen har udviklet et spørgeskema med en lang række spørgsmål om sprogene i Europa og arbejder nu med at gøre oplysningerne offentligt tilgængelige på nettet. EFNIL har en hjemmeside, hvor man kan finde yderligere oplysninger. 9\n12 Kontakter med andre institutioner mv. Nævnet deltager fortsat i Forskerskole ØST i Sprogvidenskab, som varetager forskeruddannelsen for alle sprogvidenskabelige institutioner i det storkøbenhavnske område. Flere af nævnets medarbejdere er engageret i faglige selskaber og institutioner mv.: Margrethe Heidemann Andersen er nævnets repræsentant i Stednavneudvalget. Pia Jarvad er nordisk sekretær og fungerende sprogkoordinator i den nye nordiske samarbejdsorganisation som er placeret i Dansk Sprognævn, Nordisk Sprogkoordination. Hun er medlem af styregruppen for sprogportalen og medlem af Kemisk Nomenklaturudvalg. Endvidere har hun vejledt studerende i emner som afløsningsord, faste forbindelser og sprogpolitik på forskellige akademiske niveauer. Hun har fortsat samarbejdet med Grønlands Sprognævn om udvikling af en ny grønlandsk-engelsk ordbog og er medlem af ordbogsrådet for ordbogen. Jørgen Nørby Jensen har indtil været medlem af LEDA's bestyrelse (Foreningen Leksikografer i Danmark). Anita Ågerup Jervelund har siden været medlem af LEDA's bestyrelse og har ført tilsyn med sprogportalen. Sabine Kirchmeier-Andersen (SKA) har fortsat været nævnets repræsentant i Dansk Erhvervsakademis fagpanel for sprogteknologi, medlem af bestyrelsen for EFNIL (siden , næstformand siden ) og medlem af de nordiske sprognævns sprogteknologigruppe (siden ). SKA er ligeledes fortsat medlem af Københavns Universitets aftagerpanel (Nordiske Studier og Sprogvidenskab samt Det Humanistiske Fakultet) samt medlem af styregruppen for forskerskolen i uddannelsesforskning ved Københavns Universitet (FUKU). Hun blev i 2009 endvidere medlem af aftagerpanelet for Institut for Sprog og Vidensteknologi på CBS. SKA har været beskikket censor for fagene sprogvidenskab og sprogteknologi og medlem af bedømmelsesudvalget for Simon Skovgaard Boecks ph.d.-afhandling. Endvidere er hun fortsat medlem af Kulturministeriets arbejdsgruppe for ledelsesudvikling og medlem af styregrupperne for sprogportalen og for forskningsprojektet CLARIN samt medlem af Terminologigruppen i Danmark. Marianne Rathje er blevet medlem af redaktionen for tidsskriftet Nydanske Studier (NyS) og har fortsat været censor i sprogpsykologi ved Institut for Nordiske Studier og Sprogvidenskab, Københavns Universitet. Ole Ravnholt er nævnets repræsentant i It-terminologiudvalget. Han har fortsat været censor i dansk ved lærerseminarierne. Hans beskikkelse som fast, eksternt medlem af lektorbedømmelsesudvalget for dansk på lærerseminarierne udløb , men er blevet forlænget ad hoc indtil den hidtidige ordning er endeligt afviklet. Jørgen Schack er medlem af Undervisningsministeriets opgavekommission for dansk læsning og retskrivning, bestyrelsesmedlem i Selskab for Nordisk Filologi og censor i dansk sprog ved Københavns Universitet. 10\n13 oplysning og rådgivning Spørgsmål og svar Instituttet har i 2009 besvaret sproglige spørgsmål ca. 6 % færre end i Faldet skal ses i sammenhæng med udviklingen på sproget.dk som i 2009 næsten har fordoblet sit antal af besøgende. Det forventes at antallet af spørgsmål vil falde yderlige i 2010 i takt med at flere og flere opdager hvor omfattende en viden der findes på sproget.dk. Allerede nu ser vi en tendens til at nævnet hyppigere får spørgsmål som kræver en længere udredning, og færre spørgsmål som kan besvares rutinemæssigt. Nævnet modtager ikke skriftlige spørgsmål pr. uden forudgående telefonisk aftale, men der er til gengæld to linjer på spørgetelefonen, hvilket giver en hurtigere og mere effektiv ekspedition af henvendelserne. Nævnet registrerer svar som vedrører nye sproglige iagttagelser, og som har særlig forsknings- eller formidlingsmæssig interesse. Antallet af registrerede svar er vokset med 244 i Svarstatistik ultimo januar februar marts april maj juni juli august september oktober november december I alt Elektronisk svarbase I forbindelse med forhandlingerne om resultatkontrakten for blev der afsat midler til digitalisering af tidligere afgivne skriftlige svar. I 2008 blev skanningen af de svar i svararkivet afsluttet, og alle svar er lagt ind i svarbasen. Samtidig med sorteringen og udvælgelsen af materialet til skanning er der foretaget en klassifikation af hvert enkelt svar som gør det muligt ikke blot at søge på enkelte ord og vendinger i svarbasen, men også at søge meget specifikt på sproglige fænomener som orddannelse, morfologi, syntaks osv. Klassifikationen anvendes ikke blot til 11\n14 svarbasen, men også på sproget.dk, og der eksperimenteres med også at anvende den i andre af nævnets projekter, bl.a. i de nordiske sprognævns projekt om tværgående søgning i nævnenes svarbaser. Nedenstående diagram viser fordelingen af de 244 registrerede svar i svarbasen på hovedkategorier. Skemaet indeholder flere kategorier end svar, fordi mange svar kan rubriceres under mere end en kategori, så skemaet kan kun bruges til at danne sig et overordnet indtryk af fordelingen. De fleste hovedkategorier er selvforklarende, på nær leksis, som dækker over svar vedrørende nye ord, og videnscenter-spm, som dækker over svar på generelle spørgsmål om det danske sprog som fx om der er flere ord på dansk end på engelsk, eller hvorfor vi har æ, ø og å. Fordeling af svar på kategorier morfologi semantik leksis ortografi etymologi syntaks pragmatik sproglig variation interpunktion fonetik videncenter-spm Ved udgangen af 2007 var svarbasen klar til at indgå i det daglige arbejde i svartjenesten. Både de skriftlige svar og de registrerede telefoniske svar, som tidligere blev skrevet ind i protokollerne, skal nu indtastes direkte i svarbasen. I 2008 blev et nyt system til registrering af telefoniske henvendelser til Sprognævnet taget i brug. Alle telefoniske spørgsmål til nævnet registreres nu løbende i et regneark. Også her bliver spørgsmålene klassificeret for at gøre det lettere at se hvilke typer af spørgsmål der bliver stillet. Hjemmesiden Antallet af besøg i gennemsnit pr. dag på Sprognævnets hjemmeside er i 2009 faldet med 200 til Daglige besøg i gennemsnit på\n15 Nedgangen skyldes formentlig til dels at dele af nævnets svarbase nu er tilgængelige på sproget.dk, der som nævnt i årets løb har fordoblet antallet af besøgende. I efteråret 2009 blev nævnets nye hjemmeside lanceret. Siden præsenterer først og fremmest nævnet og dets virksomhed samt nævnets vigtigste produkter Retskrivningsordbogen og Nye ord i dansk samt nævnets forskning. Indgangen til sproglig rådgivning og opslagsværker på nettet er fortsat først og fremmest sproget.dk. Forsiden på Sprogportalen sproget.dk Arbejdet med sprogportalen begyndte i 2005 som et samarbejde mellem Sprognævnet og Det Danske Sprog- og Litteraturselskab (DSL) med en særlig bevilling til styrkelse af det danske sprog. Sprogportalen har til formål: 1. at give professionel sproglig hjælp, altså at give råd og vejledning om sproglige problemer, samt formidle forståeligt om svære emner 2. at give adgang til officielle og autoritative opslagsværker 3. at skabe øget sproglig bevidsthed, bl.a. mht. nuancer, præcision og sprogets virkning, fx ved at udnytte netmediets muligheder, bl.a. ved at betone de interaktive aspekter 4. at synliggøre dansk sprog og Sprognævnets og DSL's arbejde med sproget. I 2009 fik sproget.dk udvidet sin søgefunktion med en række nye funktioner. På sproget.dk kan man læse om søgemulighederne under Hjælp til søgning. Her skal fremhæves nogle af de nye funktioner. 13\n16 1. En standardsøgning på sproget.dk er en fritekstsøgning, dvs. at man som udgangspunkt søger frit i al søgbar tekst. 2. Søgning på alle former af søgeordet. Søger man således på bog, får man også resultater hvor bog er bøjet, altså bl.a. bøger, bogen, bøgerne osv. 3. Begrænsning af søgeresultatlisten fx til opslagsord i ordbøgerne eller til at ordet skal indgå i overskriften eller beskrivelsen på en side på sproget.dk 4. Søgning inden for en række sproglige og grammatiske emner. 5. Trunkering af søgningen ved at bruge jokertegn. En meget vigtig ny funktion på sproget.dk er mente du. Denne funktion foreslår andre mulige opslagsord end det der er søgt på også selvom det søgte er et gyldigt ord. I forbindelse med lanceringen af den nye søgefunktion fik sproget.dk også et fornyet design af forsiden. Der er tilføjet søgetips i bokse på forsiden, og tre link foroven til højre er blevet fremhævet med ikoner. Søgning på Andre nyheder på sproget.dk er: Smid en smutter sproglige svipsere på et elektronisk postkort som man kan sende til en vens . Nyt sprogtema om etymologi. Udvidelse af sprogtemaet om sms-sprog med et afsnit om chatsprog. Nye quizzer om etymologi og chatsprog. Et nyt område i ordmuseet om gamle fagudtryk. Sprogligt klummer fra Politiken. Sprogbrevet DR i uddrag. 14\n17 Der er blevet bragt ca. 170 nyheder i Antallet af besøgende i 2009 har været Der er blevet vist sider og 4,33 sider pr. besøg. I gennemsnit har der i perioden nov.-dec. i 2009 været besøg pr. dag, mens det i perioden nov.-dec. i 2008 var Heraf var 38,46 % nye besøg. I nov.-dec har 6027 i deres browser søgt på sproget.dk. I samme periode i 2008 var der 2239 der skrev sproget.dk. Dette tyder på at sproget.dk er blevet mere kendt. I 2009 var besøgene lidt kortere end i Dette tyder på at brugerne har lært sitet at kende og hurtigt finder svaret på deres spørgsmål. Loyaliteten over for siden er steget. For eksempel kan man se at der er sket en stigning i antallet af brugere der kommer tilbage til siden gange i løbet af en måned. En brugerundersøgelse i efteråret, Bedst på nettet, viste en brugertilfredshed på over 90 %. Vejledning mv. Medarbejderne i Sprognævnet har holdt foredrag og har medvirket i radio og tv med oplysning om nævnets virksomhed og om sprogproblemer i almindelighed. Nævnet har haft besøg af skoleelever, studerende fra de højere læreanstalter og grupper af sproginteresserede; alle er blevet orienteret om nævnets virksomhed. Desuden har studerende og forskere konsulteret nævnet i forbindelse med formulering og udarbejdelse af opgaver, specialer, eksamens- og forskningsprojekter og har fået vejledning af nævnets ansatte. I foråret 2009 har en praktikant fra Københavns Universitet været tilknyttet nævnet i 4 måneder. Nævnet har i det forløbne år endvidere udført konsulentopgaver vedr. sprogstrategi og sprogpolitik for Danica Pension og foretaget en evaluering af sproget i DR. Mediestrategi Instituttet udarbejdede i foråret 2007 en mediestrategi som blev endeligt vedtaget i arbejdsudvalget i efteråret Målet er at opnå større synlighed i medierne, at få nævnets budskaber frem på den mest hensigtsmæssige måde, at sikre bred viden om nævnets optræden i offentligheden blandt medarbejderne og at sørge for at pressehenvendelser dirigeres hen til de relevante medarbejdere. Nævnets interne medieservice skanner hver dag aviserne for nyheder som involverer nævnet, og fokus på nyheder til nævnets hjemmeside og sprogportalen er en fast del af nævnets ugentlige rutiner. Nævnet har fortsat aktiviteterne med en sprogklumme i Jyllands-Posten og deltaget som sprogeksperter i radioprogrammet Sproglaboratoriet på DR s P1. Endvidere leverer nævnet et fast bidrag til bladet Dansk, som udkommer 4 gange om året. Formålet er bl.a. at udbrede kendskabet til sproget.dk. 15\n18 I 2009 er to nye tiltag blevet iværksat, nemlig sproglige indslag i radioprogrammet P4 Formiddag (DR) og deltagelse i DR s nye radioprogram, Sprogminuttet, der sendes hver dag på P1. Nævnets medarbejdere, direktør og formand har i 2009 givet 16 interview i radioen, 5 interview i tv, 30 interview i aviser og blade og fået optaget 2 kronikker og 11 klummer. Derudover er der blevet holdt 23 foredrag og modtaget 9 besøg af grupper (studerende, foreninger osv.) som er blevet vist rundt i instituttets lokaler og har hørt foredrag om nævnet. Medieaktiviteten har i 2009 holdt samme niveau som i Sproget i DR Sprognævnet har i 2009 udarbejdet en sproglige tilstandsrapport for DR med titlen Sproget i DR. En undersøgelse af problematisk sprogbrug, engelske lån og groft sprog i et udvalg af DR s produktioner. Rapporten blev til på baggrund af et ønske fra DR s ledelse og bestyrelse om en undersøgelse af hvordan det står til med sproget i DR. Dansk Sprognævns medarbejdere Marianne Rathje og Anne Kjærgaard undersøgte udvalgte sproglige træk, dvs. problematisk sprogbrug (fx komma- og stavefejl), engelske låneord og groft sprog, i et udvalg af DR s produktioner, nemlig DR s hjemmeside dr.dk, Tekst-TV, TV AVISEN, tv-programmet X-Factor og ungdomsradioprogrammet P5000. Konklusionen var at sproget i DR gennemgående havde det godt, men at man kunne sætte ind i forhold til bestemte sproglige fejltyper på dr.dk og på Tekst-TV, i forhold til særlige fejltyper i TV AVISEN og i forhold til groft sprog og engelske lån i X Factor og P5000, hvis man ønskede at reducere mængden af de pågældende sproglige træk. 16\n19 normering Retskrivningsordbogen I 2006 blev det besluttet af den nye Retskrivningsordbog, som skal udkomme i slutningen af 2011, skal gøres mere brugervenlig ved at indføre ordidentifikationer og bøjningsoplysninger ved et større antal opslagsord, ved at reducere antallet af paragrafhenvisninger og ved at forenkle retskrivningsreglerne på en række punkter. Der skal desuden indføres orddelingsangivelser på alfabetisk plads. Der er tale om en fuldstændig gennemgang af alle opslagsord, bl.a. med henblik på at tage sjældne og forældede ord ud af ordbogen, samtidig med at nye ord tilføjes. Redaktionsgruppen består af Anita Ågerup Jervelund (projektleder), Jørgen Schack, Jørgen Nørby Jensen og Margrethe Heidemann Andersen (siden marts 2009). Følgegruppen, der er nedsat af arbejdsudvalget, har bestået af Niels Davidsen-Nielsen, Eva Skafte Jensen og Henrik Lorentzen indtil sommeren Pga. de nye strukturændringer i Sprognævnet, der bl.a. indebærer at følgegrupper erstattes af fagråd, har følgegruppen ikke fungeret i den sidste halvdel af I 2009 har hovedparten af redaktionsarbejdet drejet sig om redigering af den alfabetiske del af ordbogen, og redaktionsgruppen har således i 2009 redigeret ca artikler. I alt er der redigeret ca artikler inden for de seneste 2 år, hvilket svarer til ca. en tredjedel af ordbogen. I slutningen af 2007 påbegyndte studentermedhjælpere og praktikanter arbejdet med at markere orddeling for hvert enkelt opslagsord, og dette arbejde har for alvor taget fart i løbet af Der er indført orddeling ved ca opslagsord i ordbogen. Redaktionsgruppen har desuden fremlagt visse retskrivningsændringer for følgegruppen, især strygninger af dobbeltformer. Af eksempler på vedtagne ændringer af dobbeltformer kan nævnes: elleve/elve > elleve, jogurt/yoghurt > yoghurt, konsultere/ konsulere > konsultere, opgradere/opgraduere > opgradere og æggebakke/ægbakke > æggebakke. Man kan læse om ændringer og forbedringer i ordbogen i Anita Ågerup Jervelund: En ny og bedre Retskrivningsordbog (i: Nyt fra Sprognævnet 2009/4, s ) og Jørgen Schack: Skal vi have former af typen gymnasie i Retskrivningsordbogen? (i: Nyt fra Sprognævnet 2009/4, s ). Redaktionen har i alt holdt 3 møder med følgegruppen i første halvdel af Nævnet fremlagde i slutningen af 2009 de foreslåede ændringer for daværende undervisningsminister Bertel Haarder som stillede sig positivt til forslagene. Nævnet kan konstatere at der foretages i gennemsnit søgninger om ugen i Retskrivningsordbogen på nettet. Dvs. ca. 3,9 mio. søgninger i 2009 (via eller en stigning på i forhold til\n20 18 Retskrivningsordbogen på nettet\n21 forskningsberetning for 2009 Ifølge sprognævnsloven har Dansk Sprognævn til opgave at følge det danske sprogs udvikling, at give råd og oplysninger om det danske sprog og at fastlægge den danske retskrivning og er forpligtet til at arbejde på videnskabeligt grundlag. Desuden er Dansk Sprognævn omfattet af lov om forskning ved arkiver, biblioteker, museer mv. der gælder for visse ( ) institutioner under Kulturministeriet, hvor forskning er en væsentlig forudsætning for varetagelsen af institutionens hovedopgave. Sprognævnets forskning har altså det strategiske sigte at tilvejebringe, vedligeholde og forny det videnskabelige grundlag for at løse nævnets opgaver, og nævnet er især pålagt en forpligtelse til at indsamle nye ord, ordforbindelser og ordanvendelser, herunder forkortelser. Men det strategiske formål kan ikke indfris alene ved de bundne forskningsopgaver, for de retter sig først og fremmest imod at vedligeholde det etablerede grundlag. Det er naturligvis en vigtig opgave for nævnet. Men det danske sprogs udvikling kan og bør ses under mange forskellige synsvinkler der på forskellig vis bidrager til oplysnings- og normeringsvirksomheden. Både det danske sprog og det danske sprogsamfund forandrer sig. Derfor er de problemer som danske sprogbrugere søger råd og oplysning om, ikke de samme til alle tider, og de normer der skal oplyses om og tages hensyn til i udarbejdelsen af den danske retskrivning, ligger ikke fast én gang for alle, men er i stadig forandring. Det gør det nødvendigt at udvikle og forny det videnskabelige grundlag for Sprognævnets virksomhed. Derfor indgår Sprognævnet i samarbejde med andre forskningsinstitutioner om forskning og forskeruddannelse, derfor har nævnets forskere og seniorforskere tid til personlig forskning, derfor prioriterer nævnet ph.d.- stipendier højt, og derfor støtter nævnet at medarbejderne søger om fondsstøtte til deres personlige forskningsprojekter. Forskningsudvalget Medlemmer Professor, dr.phil. Hanne Ruus, Københavns Universitet, udpeget af Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation. Seniorforsker, dr.phil. Karen Skovgaard-Petersen, Det kongelige Bibliotek, udpeget af Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation. Seniorforsker, cand.mag. Jørgen Schack, valgt af nævnets videnskabelige personale. Møder Sprognævnets forskningsudvalg har holdt to møder i 2009 om instituttets forskningsplaner og resultater. Udvalget kunne konstatere at forskningsproduktionen i 2009 igen har været høj, og at nævnets planer om at skabe bedre muligheder for at 19\n22 udgive fagfællebedømte artikler er gennemført: Sprog i Norden har fået en sektion med fagfællebedømte bidrag, og nævnet er nu medudgiver af det fagfællebedømte tidsskrift Nydanske Studier (NyS) og repræsenteret i redaktionen. Medlemmerne af forskningsudvalget deltog i nævnets institutseminar hvor nævnets forskningsprojekter og -planer blev drøftet. Der var i udvalget enighed om at støtte bestræbelserne i retning af mere projektorienteret forskning, dvs. forskning hvor de personlige projekter indgår i nævnets overordnede arbejde. Udvalget blev orienteret om at der i 2010 ikke bliver iværksat lige så mange projekter som i 2008 og Det skyldes især den forestående flytning til H.C. Andersens Boulevard og den store travlhed med Retskrivningsordbogen. Af konkrete planer er der følgende: Et projekt om sms-sprog (ved Marianne Rathje). Et nyt forskningsprojekt om opbygning af et monitorkorpus som opfølgning på forskningsinfrastrukturprojektet Clarin og arbejdet med nævnets Ordtrawler. Et ph.d.-projekt om orddannelse som blev påbegyndt i efteråret I forbindelse med omtalen af flytningen til H.C. Andersens Boulevard pointerede udvalget at det er meget væsentligt at nævnet kan bevare den tætte kontakt til forskningsmiljøet på Københavns Universitet. Interne forskningsprojekter Forskningsresurser Ordsamlingen er i 2009 vokset med ca indtastede excerpter. Samlingen rummer derfor nu omkring sedler. Væksten i antallet af excerpter er øget med ca i forhold til I slutningen af 2009 er den nyeste del af ordsamlingen der dækker perioden 1986 til 2008, blevet indskannet og gjort tilgængelig i nævnets svardatabase. Nævnet har sat yderligere resurser ind på at udvikle nye metoder til automatisk indhøstning af nye ord, og resultaterne ser lovende ud (se nærmere i afsnittet om automatisk excerpering nedenfor). Svarsamlingen: Svar der anses for særlig relevante, fx fordi de ikke kan findes i gængse ordbøger og håndbøger, eller fordi de afspejler nye udviklinger i sprognormer og sprogproblemer, registreres i en database som i 2009 er vokset med 244 svar. Svarsamlingen og svartjenesten tildeles ikke selvstændig forskningstid, men svarene, især de der registreres, repræsenterer ofte et stykke forsknings- og udredningsarbejde, og samlingen er således et vigtigt kildemateriale for forskning i sprognormernes udvikling. Forskning i sprog og norm I forbindelse med udarbejdelsen af den kommende udgave af Retskrivningsordbogen har redaktionsgruppen bestående af Anita Ågerup Jervelund, Margrethe Heidemann 20\n23 Andersen, Jørgen Schack og Jørgen Nørby Jensen foretaget grundige undersøgelser af ordforrådet med henblik på at identificere og motivere nødvendige ændringer i retskrivningen. Arbejdet har resulteret i 2 artikler i Nyt fra Sprognævnet 2009/4 og ca. 10 forskellige interne arbejdspapirer som blev forelagt følgegruppen i Nye ord og automatisk excerpering I løbet af 2007 og 2008 har Jakob Halskov i samarbejde med Pia Jarvad implementeret og videreudviklet den første prototype af nævnets automatiske excerperingsprogram, Ordtrawleren. Programmet gennemsøger en stor samling af tekster fra 45 aviser og blade i databasen Infomedia og forsøger med forskellige metoder, bl.a. statistiske, at identificere nyordskandidater som derefter automatisk kan gemmes som excerpter med eksempler og andre relevante oplysninger i ordbasen. Nævnet har indgået en aftale med InfoMedia om løbende tekstleverancer på 10 mio. ord pr. måned. Basen vil således omfatte ca. 120 mio. ord ved årets slutning og øges med 120 mio. ord om året fremover. Programmet har en interaktiv webgrænseflade så instituttets medarbejdere kan filtrere ord og vendinger og sammenligne ordforekomster automatisk med bl.a. ordbasen, Retskrivningsordbogen og nyordsbasen. Herefter kan de validerede nye ord overføres direkte til ordsamlingen. Projektet med Ordtrawleren har allerede på nuværende tidspunkt givet ny indsigt i hvordan orddannelse foregår i praksis. Trods automatisk frasortering af over eksisterende ordformer indeholdt første måneds bruttoliste over nye ordformer. Hver måned finder Ordtrawleren et nogenlunde konstant antal nye ord, til trods for at den samlede liste er akkumulativ, dvs. at ord som er fundet i de forudgående måneder, automatisk filtreres fra. Det store flertal af ordformerne på bruttolisten er naturligvis uinteressante varianter a la 0-2-nederlaget (en konstruktion der i sig selv kan generere tusindvis af ordformer). Heldigvis kan man fra bruttolisten udtrække stærkt begrænsede delmængder af mere lovende nyordskandidater ved hjælp af forskellige filtreringskriterier som frekvens og samforkomst med såkaldte signalord, dvs. ord som typisk forekommer sammen med de nye ord (fx såkaldt, dvs. og lign.) Det mest lovende relevanskriterium er de kollokerende nyordssignaler. Følgende kan konstateres om projektet: Udvalgte delmængder af Ordtrawlerens nyordskandidater kan fungere som supplement til den manuelle excerpering og øge tilvæksten i excerpter som registreres i ordsamlingen. Dog er det svært at implementere et bredt favnende, operationelt mål for en kandidats prægnans, så man må forvente at mange typer nydannelser stadig må excerperes manuelt (eksempelvis semantiske udvidelser af eksisterende udtryk). Ordtrawlerens kandidatliste vil sandsynligvis blive mere og mere anvendelig som tiden går (med kun måneders data er de diakrone frekvensprofiler stadig usikre). Ordtrawlerens kandidatliste vil endvidere udgøre et godt empirisk grundlag for det igangsatte ph.d.-projekt om orddannelse. 21\n24 Ordtrawlerens præcision blev i løbet af 2009 evalueret af Jakob Halskov og Pia Jarvad, og denne evaluering er udmøntet i 3 artikler hvoraf 2 udkommer næste år og en forelæggelse i form af en poster ved en international konference. Staveundersøgelse Materialet til staveundersøgelsen blev indsamlet i maj 2008 idet Anita Ågerup Jervelund, Jørgen Schack og Sabine Kirchmeier-Andersen fungerede som censorer på 755 elevers besvarelser af folkeskolens afgangsprøve i dansk retskrivning. Fejlene i disse besvarelser er registreret og indtastet i regneark, og de er opstillet på forskellig vis i tabeller der kan sammenlignes med de tabeller der findes i en tilsvarende staveundersøgelse foretaget af Danmarks Pædagogiske Institut i Resultaterne vil blive fremlagt i Personlige forskningsprojekter Margrethe Heidemann Andersen arbejder med forskningsprojektet Særskrivning og sammenskrivning i moderne dansk. På baggrund af sær- eller sammenskrevne substantiver fra avisartikler fra 1975, 2000 og 2008 vil der blive gjort rede for hvilke faktorer der bestemmer hvornår en sammensætning særskrives, og hvornår den sammenskrives, og det skal klarlægges om tendensen til særskrivning er et udtryk for engelskpåvirkning, som det ofte hævdes. Udgangspunktet for analyserne er moderne dansk skriftsprog, og der vil blive inddraget emner som leksikalisering, engelskpåvirkning, retskrivning, grammatik og semantik. Pia Jarvad har fortsat arbejdet med Nye ord i dansk. Arbejdet med at ajourføre ordbogen som en levende nyordsordbog på nettet er startet, og Pia Jarvad og Jørgen Nørby Jensen udarbejder løbende nye artikler. Projektet er tæt knyttet til arbejdet med Ordtrawleren. Sabine Kirchmeier-Andersen er bivejleder for 2 ph.d.-projekter om institutioners og virksomheders sprogpolitik: Anne Kjærgaard (KU) og Nina Bellak (CBS). Endvidere har Sabine Kirchmeier-Andersen arbejdet videre med forslag til hhv. et dansk, et nordisk og et europæisk sprogbarometer. Hovedvægten er lagt på at finde sammenlignelige indikatorer og pålidelige målemetoder. Projektet, som udføres i tæt samarbejde med tilsvarende initiativer på nordisk og europæisk plan, er blevet integreret i Kulturministeriets kulturstatistikprojekt. I løbet af 2009 har Sabine Kirchmeier-Andersen påbegyndt en undersøgelse af ændringer i danske verbers valensmønstre af typen X kommenterer Y X kommenterer på Y, X står op X står op for Y. Undersøgelsen fokuserer på sammenhængen mellem ændringer i verbets betydning og ændringer i valensleddenes syntaktiske og semantiske egenskaber. Marianne Rathje har arbejdet på udgivelsen af sin ph.d.-afhandling (forsvaret april 2009), der i bogform får titlen Generationssprog (udkommer primo 2010) og holdt foredrag og skrevet artikler om afhandlingens resultater. Hun har også fortsat arbejdet på forskningsprojektet Chat- og sms-sprog i skolebørns stile har chat- og sms-sproget bredt sig til andre genrer, og hvilken betydning vil dette i så fald have for fremtidig dansk ortografi?. Desuden har Marianne Rathje arbejdet på et sideløbende 22\n25 forskningsprojekt om bandeord om unges holdninger til bandeord og om bandeord i børnefjernsyn. Ole Ravnholt har i 2009 fortsat sit projekt Meddelelsesstrukturen i dansk, delvis finansieret ved en toårig rammebevilling fra Forskningsrådet for Kultur og Kommunikation (tidl. Statens Humanistiske Forskningsråd). Jørgen Schack arbejder på en afhandling med arbejdstitlen Danske nominaler. Afhandlingen omfatter en række artikler om forskellige nominaltypers struktur og semantik samt artikler om orddannelse, herunder dannelse af varemærker o.l. Eksternt finansierede forskningsprojekter Ph.d.-projekter Sådan skriver vi eller gør vi? En undersøgelse af effekterne af organisationers sprogpolitiske tiltag (Anne Kjærgaard). Ph.d.-afhandlingens emne er organisationers sprogpolitikker, dvs. de mål og midler der tages i brug i forsøget på at regulere sprogbrug i organisationer. Projektet fokuserer på skriftlig sprogbrug og har to overordnede formål: Det første er at give et efterbillede, en vurdering af de tekstlige effekter, af de sprogpolitiske tiltag i to danske organisationer. Det andet formål er at undersøge hvorfor de sprogpolitiske tiltag i de to organisationer (ikke) har haft bestemte effekter i forhold til de to organisationers tekster. I løbet af året er de indsamlede data (domme, breve, interviews og observationer fra to retter under Danmarks Domstole og to centre under Københavns Kommunes Teknik- og Miljøforvaltning) blevet analyseret, og der er blevet udarbejdet tekstudkast til afhandlingen. I forhold til den overordnede tidsplan for ph.d.-projektet er årets resultater tilfredsstillende, og afhandlingen forventes afleveret i Projektet, som blev påbegyndt , er et samfinansieret ph.d-stipendium med bidrag fra Dansk Sprognævn, Københavns Universitet og Kulturministeriets ph.d.-pulje. Ord der ikke findes endnu! En kvalitativ undersøgelse af moderne dansk orddannelse i et integrerende perspektiv (Line Brink Worsøe). Ph.d.-afhandlingens emne er de dynamiske og kreative processer der foregår når vi som mennesker danner nye ord for at få nye situationer til at give mening for os selv og andre. Projektet fokuserer på dagligt talesprog i omgivelser der virker så naturligt som muligt for informanterne. Projektet har to overordnede formål: Det første er at give et billede af hvordan vi skaber vores forståelse af og danner nye ord, samt hvordan vi kontekstualiserer de nye ord og ordbetydninger i kommunikationssituationen. Det andet formål er at undersøge hvordan vi i kommunikation med andre forhandler nye ord og ordbetydninger dvs. hvilke mekanismer der spiller ind når vi danner lokale konventioner 23\nReferat af repræsentantskabsmøde 24. april 2015\naf repræsentantskabsmøde 24. april 2015 Dagsorden 1. Velkomst v. Dorthe Duncker 2. Spørgsmål til årsberetning 3. Komma: Holdninger og praksis 4. Frokost 5. Diskussion 6. Sprognævnets formidlingsstrategi\nReferat af repræsentantskabsmøde 3. oktober 2014\nReferat af repræsentantskabsmøde 3. oktober 2014 Dagsorden 11.00-11.05 Velkomst v. Jørn Lund 11.05-11.20 Præsentation af ROhist 11.20-11.50 Carl Østergaard: Talegenkendelse i Odense Kommune 11.50-12.20\nRammeaftale 04.07.2011 Dansk Sprognævn 2011-2014 Rammeaftalen mellem Kulturministeriet (departementet) på den ene side og Dansk Sprognævn på den anden side fastlægger mål for Dansk Sprognævns virksomhed\nÅrsberetning september Indledning 2. Bestyrelsens sammensætning 3. Medlemsstatus 4. Bestyrelsens løbende arbejde\nSEKTIONEN FOR LÆRERUDDANNELSE september 2016 Årsberetning 2016 1. Indledning 2. Bestyrelsens sammensætning 3. Medlemsstatus 4. Bestyrelsens løbende arbejde 4.1. Kurser og arrangementer 4.2. Udgivelser


Ildvidnet er en velturneret thriller\nTredje Lars Kepler-bog »Ildvidnet« er velturneret »Skandinavian Noir«, der byder på effektiv action, brutale drab og forstyrrede kvinder.\nFredag D. 28. SEPTEMBER 2012 KL. 22:30\nJesper Eising og Jesper Eising // jis@berlingske.dk\nDer sker noget i den skandinaviske krimi i disse år; er det ikke som om, den er blevet blodigere, voldsommere, mere udspekuleret, men også mere episk i sit vingesus?\nLars Kepler - pseudonym for det svenske forfatterpar Alexandra og Alexander Ahndoril - er en af de tungere drenge i denne udvikling. Debuten »Hypnotisøren« (2009) om den finsk-svenske kriminalkommissær Joona Linna var et litterært adrenalinkick i kølvandet på Stieg Larsson-bølgen. Toeren »Paganinikontrakten« (2010) var derimod en kold og kalkuleret gennemsnitsthriller uden megen sjæl og originalitet.\nMed tredje Joona Linna-bog, »Ildvidnet«, er Kepler imidlertid tilbage på sporet i en effektiv og velturneret page turner, der begrænser sin handling til det menneskelige mikrokosmos, som Kepler så suverænt også opererede med i »Hypnotisøren«.\nPå et behandlingshjem for utilpassede piger bliver en af de indlagte unge og stedets sygeplejerske brutalt myrdet. En anden pige, Vicki, flygter og kommer uforvarende til at kidnappe en fire-årig dreng. Ind på gerningsstedet træder Joona Linna - officielt som konsulent, da han er under intern undersøgelse og derfor fritaget for normal tjeneste - og hurtigt vikles han ind i en sag, som både har tråde til en af Sveriges rigeste kvinder og en sølle eksistens, Flora, der forsøger at platte sig gennem tilværelsen ved at foregive, at hun kan tale med de døde.\nOg så går det ellers over stok og sten i den fortællemæssig nutid, som er Keplers varemærke: »Joona stopper pistolen i hylstret, sparker den lille hængelås af og skynder sig ind« - og så fremdeles. Smag og behag, om man finder den stil frydefuld eller lidt irriterende, men vi skal rives med fra side til side, kapitel til kapitel, og det lykkes.\nDer er skruet lidt ned for det blodige og groteske i denne omgang, men actionsekvenserne ligger der stadig som små, velturnerede eksplosioner gennem teksten. Det er imidlertid i beskrivelsen af miljøet omkring behandlingshjemmet samt portrætterne af Vicki og spiritist-wannabeen Flora, at der er flest vitaminer - her er virkelig tale om Skandinavian Noir.\nSå lever man med den åbenlyse inspiration fra forfattere som Stieg Larsson og Jo Nesbø, en lidt fersk Joona Linna, hvis personlige dæmoner der først til sidst lukkes lidt op for, og en intrige, som nok er velknyttet, men hvis klimaks man måske også nok havde anet konturerne af 100 sider tidligere.\nOtte Kepler-bøger skal det blive til, og ægteparret Ahndoril er i fuld gang med de næste, hvor alt tegner til, at kriminalkommissær Linna kommer endnu mere i centrum. Hvis de fortsætter takterne fra »Ildvidnet«, kan det ikke gå helt galt.\nPseudonymet »Lars Kepler« er en hilsen til to afdøde: Astronomen Johannes Kepler og krimiforfatteren Stieg Larsson.\nAlexandra »Kepler« Ahndoril (f. 1966) er ekspert i Tycho Brahe og skrev en roman om videnskabsmanden i 2003.\nAlexander »Kepler« Ahndoril (f. 1967) er ekspert i Ingmar Bergman og skrev en roman om teater- og filmmanden i 2006.


Lav skrald til is: Hold strandene rene og spis gode isvafler | helsingordagblad.dk\nHornbæk Strand Og John Mogensen. Foto Lars Johannessen.\nNyt samarbejde mellem Livredningstjenesten Nordkysten, Hansen Is og Helsingør-virksomheden Maistic Bio Group.\n08 jul. 2020 kl. 12:03\n- Alle kan være med til at holde strandene rene - og spise is, siger John Mogensen, chef for Livredningstjenesten Nordsjælland, her på Hornbæk Strand. Foto Lars Johannessen.\nHELSINGØR: Hvem vil ikke gerne have rene strande? Uden glasskår, som vi skærer tæerne på, eller engangsgrille, vi brænder os på, fordi de stadig er varme og ligger skjult i sandet.\nEt nyt og utraditionelt samarbejde mellem Livredningstjenesten Nordkysten, Hansen Is og Helsingør-virksomheden Maistic Bio Group skal være med til at holde vores strande rene.\nAlle kan være med, uanset om solen skinner eller regnen siler ned.\nDer er ingen renovation, der kommer og rydder op på stranden, ligesom der er mange andre steder. Der er kun os selv\nJohn Mogensen, chef for Livredningstjenesten Nordsjælland\nMan henvender sig til strandens livredder på en af de nordsjællandske livredder-strande, får udleveret en plastfri bio-pose og samler skrald på stranden, hvorefter man bytter den fyldte skraldepose for et gavekort til en dejlig is.\n- Der er ingen renovation, der kommer og rydder op på stranden, ligesom der er mange andre steder. Der er kun os selv. Vi super glade for, at Hansens Is går ind i kampen for rene strande. Det er os selv, der tager affaldet med. Og det er kun vores eget - dit og mit - ansvar, at strandene også er rene, når vi tager hjem igen, siger cheflivredder John Mogensen.\nDer ligger masser af affald på vores strande. Det vil et nyt samarbejde nu råde bod på på en utraditionel måde. Foto Lars Johannessen.\nHansens Is er en gammel familieforretning med rødder i Nordsjælland og en del af det nordsjællandske strandliv.\nStrande, sommer og is hører sammen, og Hansens Is har nu kastet 1.000 is ind i kampen for rene strande på Nordsjælland.\n- Vi sætter helt utrolig meget pris på at være en del af det nordsjællandske sommerlandskab, her føler vi os hjemme. Det er vigtigt, at vi alle gør os umage med at holde strandene rene og pæne. Med samarbejdet med Nordsjællands Livredningstjeneste og Maistic håber jeg, vi får ekstra rene strande i år, siger Anders Eibye Hansen, Hansen Is.\nOgså hos Maistic, der deltager i projektet med 1.000 plastik-fri skraldeposer, er man glade for at gøre en forskel og sætte fokus på miljø og rene strande.\n- Børn elsker naturen og stranden, og her er en fantastisk ide, der på en hyggelig og simpel måde viser dem, at det er værdsat og vigtigt at passe på naturen ved at samle tabte sugerør og slikkepinde op. Som producent af plastfri hverdagsprodukter er vi med dette projekt med til at skabe opmærksomhed på plastproblemer og arbejde for mindre plast i verden, fortæller stifter og ejer af Helsingør-virksomheden Maistic, Heidi von Bülow.\nLav skrald til is\nHent en plastfri Maistic-pose hos livredderen på din strand.\nFyld posen med skrald og aflever den til livredderen.\nFå et gavekort til en Hansens-vaffelis (med to kugler) i Livredningstjenestens hus på stranden.\nLav skrald til is er med til at sætte fokus på, at vi efterlader en masse skrald på stranden.\nCamilla vil fejre genåbningen af Danmark: Fællesskab og no...\n10 typer skrald: - Vi er gearet til at kunne sortere endnu m...\nAffald i bykernen: Rapport anbefalede helt anden løsning\nAsger bjærgede bevidstløs seksårig i Hornbæk: - Ekstra hårdt når det er børn\nLivet uden en havnefest: Hornbæk er lige til at spise og drikke\nAflysninger og togbusser på lokalbanerne\nLivredderne må oftere i aktion: - Folk er blevet mere respektløse og overmodige


Begrebet "virus" og "infektion" kan ved første øjekast synes det samme og har ikke visse forskelle, men det er det ikke. De er forskellige indbyrdes på mange måder, som skal overvejes. Artiklen vil bidrage til at klarlægge dette problem og for altid at forstå præcist hvad "virus" og "infektion" er.\nVi vil forstå definitionerne\nFor at forstå præcis, hvad der gør en infektion forskellig fra en virus, skal du vide præcis hvad hver af disse begreber betyder.\nSå hvad er en virus? En virus er en primitiv form for liv, der består af genetiske materialer med et proteinovertræk. Hvor præcist disse organismer stammer fra, er endnu ikke blevet afklaret. I de fleste tilfælde er der på bekostning af andre organismer.\nHvad er en infektion? Infektion - patogene mikroorganismers indtrængning i menneskekroppen, som ledsages af deres videre udvikling og reproduktion, hvilket fører til forekomst af sygdomme og patologier.\nViru og infektion kendetegnes ikke kun af deres generelle begreber, men også af deres vitale aktivitet.\nVital aktivitet af vira . Virus er ikke i stand til at formere sig og udvikle sig intenst alene, for de har brug for menneskelige celler. Mangler også stofskiftet. En virus kan sammenlignes med en parasit, der er knyttet til en vært og modtager alt, hvad der er nødvendigt for dets eksistens fra det. Virussen er kun i stand til at vedhæfte kun til en bestemt cellulær art, som vil bestemme den yderligere forekomst af sygdommen i kroppen. I nærvær af et gunstigt miljø opstår der intensiv reproduktion, hvilket fører til sygdommens fremgang. Fælles virusinfektioner: influenza, herpes, HIV, mæslinger, røde hunde, kopper, polio og andre.\nVital aktivitet af infektionen . Det kan formere sig selv og har sin egen metabolisme. Infektionen feeds på bekostning af dens vært og bruger den som et gunstigt miljø for udvikling og reproduktion. Kan skade menneskelige vævsceller med dets enzymer. Forgiftning af kroppen opstår på grund af frigivelse af affaldsprodukter fra infektionen. Alle disse faktorer kan udløse sygdommens indtræden. Hvis en persons krop ikke svækkes, så overfører det nemt infektioner. Fælles smitsomme sygdomme: meningitis, tonsillitis, bihulebetændelse, pancreatitis, prostatitis og andre.\nDer er sygdomme, der kan udløses af både infektioner og vira. Hvad angår behandlingen, vil det være anderledes, da det afhænger af patogenet.\nSom tidligere nævnt kan vira og infektioner provokere forskellige sygdomme i kroppen. For at bestemme hvilken sygdom der er ved at udvikle, er det nødvendigt at være opmærksom på kliniske tegn, som har deres egen karakteristiske egenskaber:\nKliniske tegn på virussygdomme:\nFeber, der varer mindst fire dage.\nKropstemperaturen stiger hurtigt til de højeste priser.\nIkke-specifikke tegn kan forekomme, såsom: forøget svaghed, lidelse i kroppen.\nTildelt slim i sygdomme har en lys skygge.\nVirussygdomme opstår i perioder med ekstrem temperaturer og høj luftfugtighed.\nHvis kroppens beskyttende egenskaber reduceres, kan virussygdomme være komplicerede af bakterielle infektioner.\nKliniske tegn på infektionssygdomme:\nFeber, ledsaget af høj kropstemperatur i mindst tre dage.\nDer kan være purulent udledning og plaque på slimhinderne, afhængigt af typen af sygdom.\nVarigheden af den inflammatoriske proces afhænger også af sygdommens form og stadium.\nDer kan være åndenød, hvæsen i brystet.\nDet udskilles slim har en grøn eller gulgrøn farve, da der er purulente masser.\nInfektionssygdomme kan overføres fra person til person. Desuden er en infektion mere sandsynlig i foråret.\nAlle ovennævnte symptomer kan variere, alt afhænger af sygdommens art. For nøjagtigt at bestemme hvilken organisme der udvikler sig, er det nødvendigt at foretage en undersøgelse og bestå alle prøver.\nForskelle mellem virale og smitsomme sygdomme\nNedenfor vil blive præsenteret et særpræg, som vil hjælpe med at forstå præcis, hvad forskellen mellem disse to organismer og hvordan de kan påvirke den menneskelige tilstand.\nForskelle mellem virale og smitsomme sygdomme:\nVirussen er i stand til at slå hele menneskekroppen fuldstændigt, og infektionssygdomme er lokaliseret i kun ét område.\nViruset ledsages af et så stort symptom som krop og forgiftning af kroppen. Infektionssygdomme har en langsom udvikling, men mere udpræget kliniske symptomer.\nFor at helbrede viruset skal du bruge antivirale lægemidler. For at slippe af med en smitsom sygdom anbefales det at tage antibiotika.\nMed hensyn til behandling, bør du ikke engagere sig i selvbehandling, da det ikke kan bestemmes kun baseret på tegn på, at kroppen udvikler sig - en virus eller en infektion. En sådan behandling kan kun forværre situationen og provokere komplikationer. Charmerende skal du kontakte en specialist og bestå blodprøver, der præcist bestemmer årsagen til en dårlig tilstand.


Køb dine eeboo farveblyanter og puslespil her\nForside » Mærker og brands » EEBOO farver og puslespil\neeBoo er spændende puslespil og flotte farver til både børn og voksne\nEeboo har deres helt egen vidunderlige streg med fantasifulde mønstre og flotte farver - både deres børnebøger og puslespil. Eeboo er originalt legetøj, der stimulerer kreativiteten - både hos den enkelte og i samspil med andre.\nNoget af eeboos legetøj bygger på gamle legetøjs idéer, og hvor eeboo så har genopfundet legetøjet med nye idéer i et smukt, moderne design. Eeboo fremstiller deres puslespil i genbrugspapir og -pap, og selve trykningen er med blæk uden giftig stoffer - Eeboos primære trykkerier har grønne processer som er certificeret af ICTI.\nBlandt Eeboos mange skønne produkter har vi valgt farveblyanter og puslespil - især de populære runde puslespil med 500 brikker.\nEeboos omfatter også skriveredskaber, oliefarver, farveblyanter, kreativt legetøj som sysæt og påklædningsdukker samt et bred spektrum af børnespil og aktiviteter.\nEeboo´s motiver tegnes af børnebogs-illustratorer, som børnene kender og elsker. Mange eeboo spil og aktiviteter er baseret på gamle klassisker, hvor eeBoo så har sat deres eget præg på produkterne med deres smukke illustrationer og flotte farver.\nEeBoo har flere produkter, som har vundet priser som “Oppenheim bedste legetøj” Awards.\nEeBoo’s legetøj er lavet i genbrugspapir og -pap og det er trykt med giftfri blæk. EeBoo´s trykkerier er anerkendt for deres "grønne" fremstillingsprocesser, og de er alle certificeret til ICTI standarder.


Måneskin I Odessa Af Janet Skeslien Charles → Køb bogen billigt her\nMåneskin I Odessa - Janet Skeslien Charles - Bog\n"Forlaget Thaning og Appel kan noget ? nemlig finde lige præcis den roman, man har allermest brug for, oversætte den godt og sende den af sted... Og her er den: En af dine nye yndlingsbøger. Bogen er virkelig sjov, lun og har samtidig et bittersødt element ..." FFFFF - Femina\nDesværre giver planen bagslag, og Daria må tage et bijob som tolk på ægteskabsbureauet ?Sovjet-Unioner?, der formidler kontakt mellem ukrainske kvinder og vestlige mænd.\nBesøg forfatterens hjemmeside: www. jskesliencharles. com\n"Glæd dig til en begavet, charmerende, humoristisk og tilsyneladende realistisk beskrivelse af livet i Odessa i 1990?erne, komplet med højtuddannede gangstere, alt for korte kjoler, tandproteser og nysgerrige naboer." EEEEE - Elle\nFakta om Måneskin I Odessa\nKvinder, Karriere, Ægteskab, Seksuel Chikane, Ukraine, Usa, Måneskin I Odessa, Bøger, Bog\nNår man handler på Internettet er sikkerhed meget vigtig, og det er selvfølgelig noget, vi vægter højt. Vores løsning for Internetbetaling er godkendt af NETS, hvilket er din garanti for sikkerheden bag din betaling på Internettet. Derfor er det også 100% sikkert at købe og foretage betaling hos Gucca.dk.\nVi yder altid 30 dages returret, og det er uanset hvilken vare, du har købt hos Gucca.dk. Såfremt du fortryder dit køb, og ikke ønsker at beholde din vare, så send blot din vare tilbage til os, og dine penge bliver refunderet. Det er altid en god ide at kontakte os, inden du sender din vare retur.\nVi er klar over, at du er utålmodighed efter at få dit produkt, og vi skruer derfor op for leveringshastigheden, så varen kommer sikkert og hurtigt frem til dig. Helt konkret sender vi varen indenfor 1-2 hverdage, såfremt din vare er på lager. Husk, at du ved hvert enkelt produkt altid kan følge den aktuelle lagerstatus. Hvis du er i tvivl om leveringstiden eller lagerstatus, er du altid velkommen til at tage fat i os.\nI vores shop har du mulighed for at vælge blandt flere forskellige typer betalingsmetoder. Du skal naturligvis gå efter den betalingsform, der passer bedst til dig. Lige meget hvilken betalingsmulighed, du vælger - så kan du altid føle dig sikker og tryg. Her finder du alle vores betalingsmuligheder. Når du betaler med betalingskort, så hæver vi først pengene, når vi afsender dit produkt.\nHvis du i forbindelse med dit besøg på vores shop har spørgsmål eller møder udfordringer, ringer eller skriver du naturligvis bare til os. Vi besvarer e-mails og er ved telefonerne imellem kl. 10-15 på hverdage, og vi tilstræber altid, ikke kun at yde dig den assistance du efterspørger, men også at det er i godt humør og med et smil på læben.\nEfter du har bestilt dine varer, kan du se ordren, og vide hvornår du får den. Når dit køb er helt færdiggjort, kan du efterfølgende tilgå din personlige ordreside. På din ordreside er det muligt at se, hvornår din forsendelse sendes afsted fra vores lager. Når vi sender din pakke, vil du i samme øjeblik modtage en mail med leveringsinformation fra os.\nDin anmeldelse af Måneskin I Odessa\nproduct_stock_no product_offer_no product_preorder_no\tproduct_buyable_yes product_group_bog path_bog_forside path_bog_bøger path_bog_skønlitteratur path_bog_måneskiniodessa


DMI klæder danskerne endnu bedre på | DMI\nForsideNyhederDMI klæder danskerne endnu bedre på\nDMI klæder danskerne endnu bedre på\nI denne kølige og blæsende årstid lancerer DMI et nyt og mere moderne kuldeindeks, der klæder danskerne bedre på.\nVinteren er over os. Denne sæson er kendt for at være lidt køligere og mere blæsende. Det er rart med en lille hjælper, når vi skal være uden for i en længere periode. Her kommer kuldeindekset i spil.\nIndekset viser, hvordan luften føles ved en given lufttemperatur og vindhastighed. Det føles hurtigt koldt, når det blæser meget og især, hvis man ikke bevæger sig. Kuldeindekset fortæller dig, om du skal have et ekstra lag tøj på.\nSådan bruger du kuldeindekset\nDu står som tilskuer ved en fodboldkamp. Lufttemperaturen er 5 grader og det blæser en hård vind, 12 m/s. Ved at indsætte disse værdier i vejrlommeregneren, eller via kuldeindekstabellen, der også er vist nedenfor, finder du værdien på -1.\nSelvom luften er 5 grader, føles den altså som -1. Så i stedet for kun at tage en jakke på, så vil det være fornuftigt, at tage lange underbukser, hue og handsker på.\nDMI´s kuldeindeks er blevet opgraderet til en mere moderne version. Den nye metode er lavet af canadiske og amerikanske forskere. Forskerne har lavet kliniske forsøg på mennesker i en afkølet vindtunnel samt computersimuleringer. Formlen, der bruges til at udregne kuldeindekset, tager f.eks. hensyn til afstanden fra 1,5 m (typisk hovedhøjde) til 10 m's højde (standard vindmålehøjde, hvor vinden er kraftigere). Formlen er kun gyldig op til +10°C samt vindhastigheder fra 1,3 m/s.\nFoto fra Øresund i februar 2011; Mikael Scharling\nLegende til DMI's kuldeindeks\nDet er ikke kun DMI, der bruger denne måde at beregne kuldeindeks på. Det bruges efterhånden mange steder og nævnes i forskellige publikationer fra World Meteorological Organizaton.\nVil du vide mere, så kan du læse om emnet i vores tema om kuldeindeks og prøv vejrlommeregneren.\nAf kommunikations-meteorolog Mette Wagner\n4. decmber 2017


Video: Oh! fik topkarakter for pelset dansemodeshow\nDet var koldt pelsvejr, da Oh! by Kopenhagen Fur afholdt stort pelsmodeshow i Brøndsalen på Frederiksberg i forbindelse med den københavnske modeuge, men de omkring 300 gæster, som var mødt op for at se den nyeste accessory-kollektion ...\nListe: Her kan du købe pelsdesign af Oh! by Kopenhagen Fur\nHerunder finder du en liste over forhandlere, der sælger pelsdesign af Oh! by Kopenhagen Fur i Danmark\nTirsdag aften præsenterede Oh! by Kopenhagen Fur sammen med Kopenhagen Fur deres helt nye accessory-kollektion med pels i Brøndsalen på Frederiksberg.\n27. januar 2017 Mode og Livsstil\n26. januar 2017 Mode og Livsstil\n18. januar 2017 Mode og Livsstil\n9. januar 2017 Mode og Livsstil\n24. november 2016 Mode og Livsstil\nMode og pels harmonerede til russisk prisuddeling\nKopenhagen Fur var hovedsponsor til en prisuddeling, hvor de bedste russiske luksusbutikker blev fejret i Moskva.


Rafaela i Aalborg - Uforglemmelig! - Anmeldelser af piger og klinikker i Jylland - Eroguide.dk\nRafaela i Aalborg - Uforglemmelig!\naf BabyHair, 3. December, 2019 in Anmeldelser af piger og klinikker i Jylland\nHej alle! Efter alle de mange gode anmeldelser af Rafaela, besluttede jeg mig for at tage en tur forbi hende i dag. Og jeg kan kun synge i kor! Hun er fantastisk og ser lige så sindssygt godt ud i virkeligheden som på billederne! Og de tan lines er jo helt vildt sexede\nLige fra jeg ankom til stedet til jeg gik igen, var hun behagelig og rar. Jeg har ikke selv været ved mange GP’er gennem tidens løb, og jeg har ikke haft sex i et godt stykke tid, så jeg var både nervøs og rusten. Men hun var fantastisk god at få mig til at slappe af, utroligt serviceminded og snaksaglig, dertil talte hun også fint engelsk.\nForspil og sex var også helt perfekt, vil ikke gå i detaljer, men lad mig bare sige det sådan her, hun ved virkelig hvad hun laver Og så var hun virkelig glad for en god slikketur\nHun var også meget glad for mit hår, derfor mit navn\nKan kun anbefale et besøg ved hende, fantastisk kvinde! Håber inderligt at hun tager på visit i DK næste år!\nRedigeret 3. December, 2019 af BabyHair\nTak for anmeldelsen. Jeg tager en tur i morgen.\nHvor i Aalborg holder hun til? Ønsker ikke den præcise adresse, men blot at få oplyst hvilket område.\nBrianF skrev, for 26 minutter siden:\nVed ikke hvor meget man må røbe, men tæt på centrum. God fornøjelse! :)\nBabyHair skrev, for 2 timer siden:\nI det nye boligbyggeri ved værftet :)\nvar der idag\nVidste ikke hvor præcis man måtte være, i forhold til forummets regler og hvad hun selv vil røbe Men tak!\nBrianF skrev, den 4.12.2019 at 21:59:\nJeg havde en god tur. Det lyder lidt mærkeligt det her. Men jeg kom til at kigge på hendes arme og hænder, hvor hun virkelig ser slidt/gammel ud.\nTil gengæld en helt fantastisk god røv.\nBrianF skrev, for 4 timer siden:\nHar også besøgt hende - Og hun er formidabel ..... Men bemærkede også det du siger .... Hun ER ældre end hun siger\nDet lod jeg slet ikke mærke til, hun er ellers ærlig i hendes annonce, så jeg ser ikke nogen grund til at mistro hendes alder. Det var noget andet hvis hun skrev at hun var 18 år gammel, men det gør hun jo ikke\nRedigeret 29. Marts, 2020 af BabyHair\nBrianF skrev, den 28.3.2020 at 14:30:\nJeg har besøgt Rafaela et par gange og hun er en af de smukkeste og sexy piger jeg nogensinde har været sammen med,\nog jeg synes at din kommentar er meget underlig fordi hun arbejder ikke mere og det er længe siden hun har været i Aalborg.\ntonytony skrev, den 31.3.2020 at 17:39:\nEr du sikker på at hun er holdt ? Altså at det ikke bare er p.g.a. den nuværende krise ?\nHerbert skrev, for 20 timer siden:\nHun er ikke holdt, hun er i Esbjerg og tager ikke imod klienter\nsnakkede med hende igår\nhun fortalte at der var nogen som gerne ville mødes med hende, helt ærlig er folk bindegale\nrafaela er meget stresset over at folk er så hensynsløse\nOg så sidder man på Fanø -tæt påtog alligevel (påfleremåder) langt væk ....\nJeg kan se, at hun nu er tilbage i Danmark.\nHåber virkelig hun kommer til Aalborg og at hun har lige så stramme baller som sidst jeg legede med dem.\nAt hun ikke arbejder mere passer da vist ikke helt : https://annoncelight.dk/showad/291482\nBull1958 skrev, den 4.4.2020 at 09:39:\nMen hun tager da imod klienter nu ;-) https://annoncelight.dk/showad/291482\nhar været ved hende 2 gange\nSkrevet søndag klokken 17:25\nBrianF skrev, den 16.11.2021 at 20:47:\nSå fik jeg besøgt hende igen.\nHun kan stadig varmt anbefales.


Ranglisteregler | www.a-cat.dk\nRanglisten påviser den enkelte sejlers præstation i klassen.\nÅrsranglisten viser aktiviteten i A-Cat klassen, og vil være en del af vurderingsgrundlaget for, om en klasse kan opfylde Dansk Sejlunions "Statutter for DM i sejlsport", og dermed få mulighed for at søge om afholdelse af officielle Danmarksmesterskaber.\nDen til enhver tid aktuelle rangliste danner grundlag for udtagelse til mesterskaber og andre stævner med et begrænset antal forkvalificerede pladser.\nHerboende udenlandske medlemmer vil også indgå i ranglisten.\nFor at herboende udenlandske sejlere kan udtages til stævner med begrænset antal forkvalificerede deltagere, og dermed bruge DAA's pladser, skal de have sejlet med et af DAA tildelt sejlnummer i de stævner de har optjent deres ranglistepoints.\nDen til enhver tid aktuelle rangliste danner ligeledes grundlag for tildeling af det tilskud fra DS, som måtte være opnået til deltagelse i internationale sejladser.\nBeregningen af ranglistepoint sker ved anvendelse af formlen, som er angivet sidst i disse regler, og rækkefølgen fremkommer ved udregning af gennemsnittet for de 3 højest opnåede pointtal. Har en rorsmand sejlet mindre end 3 ranglistestævner, dog mindst ét gyldigt, vil de opnåede pointtal ligeledes blive delt med 3.\nRanglisten bliver beregnet på årsbasis. Stævner, som er under afvikling på skæringsdatoen, vil blive regnet med.\nÅrsranglistens skæringsdato er den 30. nov., og listen udkommer omkring årsskiftet.\nFor den aktuelle rangliste er skæringsdatoen 26 uger før begyndelsen af et stævne med begrænset antal forkvalificerede pladser og/eller et stævne, hvortil der kan opnås økonomisk støtte. Beregningen sker fra skæringsdatoen og 12 måneder bagud.\nOpnåede ranglistepoint bliver kun tildelt rorsmanden om bord.\nI tilfælde af pointlighed, vinder den med den højeste enkelte score. Hvis det ikke kan afgøre det, ses der på hvem der har højst gennemsnit af 4 stævner, 5 stævner etc., indtil der findes en forskel.\nEt stævne kan kun få status som ranglistestævne, hvis det er udskrevet som: - mindst 3 sejladser på minimum 2 dage. Det er også et krav, at der mindst er tilmeldt og i én sejlads er startet 5 både\nFor at en sejlads er gældende, kræves at mindst én båd har fuldført.\nGennemsnitsfarten for den hurtigste båd i klassen må ikke være mindre end 2 knob (uden krydstillæg). Banelængden skal i muligt omfang forsøges tilpasset, så den gennemsnitlige sejladstid bliver ca. 1 time.\nB/C fleet finaler i forbindelse med VM, EM og andre mesterskaber, samt eventuelt øvrige B/C fleet sejladser vil såfremt muligt blive indkalkuleret i forlængelse af respektive A fleet resultater.\nRp = ranglistepoints\nSåfremt udregning af Rp giver et negativt tal sættes dette til 0 (nul).\nf = ranglistefaktor\nFor alle ranglistestævner beregnes ranglistefaktoren efter nedenstående formel, dog må den max være 1.20\nantal deltagere =antal både, der har haft status som startende i én eller flere sejladser, og som ikke er scoret DNS/IS.\nmin. antal = det antal både der mindst skal til for, at der er tale om et ranglistestævne. (I 2011 hævet fra 3 til 5)\npointspring = det antal points en ekstra deltager giver = 3 (svarer til 120 points ved 10 deltagere).\nMax ranglistefaktor må dog ikke være mindre end 1.20.\nFor flg. stævner er faktoren dog fastlagt til:\nf = den beregnede faktor + 15% Europeans\nf = den beregnede faktor + 30% Worlds\nPs = point for teoretisk sidsteplads\nPs = Beregnes som point for sidsteplads + 1 i forhold til antal deltagere * antal tællende sejladser.\nPx = deltagerens opnåede points\nP1 = vinderens points\nEksempel på fleet splitting\nFleet splitting kan gøres på mange måder, og derfor er det svært i reglerne på forhånd at beskrive hvordan det beregnes. Det skal tilsigtes at lave beregningen således at vinderen stadigvæk får maks points og en sidste plads laveste fleet får tæt på 0 points. Beregningen er afhængigt af om points fra kvalifikationsrunden medtages i det endelige resultat.\nEksempel: 100 startende både i 2 fleets (50 i hver). 6 kvalifikationssejladser, 4 finale sejladser, 1 fratrækker. Da ingen vil kunne score mere end 50 points i én sejlads, vil rangliste points for en sidste plads være midt i feltet. Derfor tæller kvalifikations sejladserne kun som en halv sejlads. Det vil sige at antal sejladser til beregning af teoretisk sidste plads skal være antal tællende sejladser+antal finale sejladser delt med 2, rundet op til nærmeste hele. (9+4)/2=6,5 -> 7.\nVed 4 sejladser i A og B finaler, skal alle resultater i B finalen tillægges points for antal deltagere i A fleeten (50 points) for hver sejlads, svarende til at første båd i B fleeten er efter sidste båd i A fleeten. Dvs. score + 4*50.\nEn 20. plads i en sejlads i B fleeten vil give 70 points hvorimod en 30. plads i kvalifikationen vil give 30 points. På resultatlisten vil 30. pladsen fra kvalifikationen nok være den der er regnet som fratrækker. For ikke at komplicere beregningen unødigt, og for ikke at lave om på de opnåede placeringer, vil vi ved ranglistberegningen IKKE lave om på fratrækkerne.\nKvalifikations resultater: 20, 34, 40, 19, (45), 28. B final resultater 10, 8, 3, 43. (45 fra kvalifikationen er fratrækkeren). I alt 205 points. Points tillægges 4*50 for B fleet og dermed 405 points. Teoretisk sidste plads er 101*7. Hvis kun finalesejladserne tæller og med en fratrækker vil der ialt være 171 points og en teoretisk sidsteplads på 303.\nHvis en fleet ikke har sejlet lige så mange sejladser som en anden fleet, tildeles deltagerne i den fleet der har sejlet færrest sejladser deres overalt placering i de manglende sejladser.