Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx. Fagevalueringer PDF\nDownload "Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx. Fagevalueringer 2008"\n1 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx Fagevalueringer 2008\n3 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx Fagevalueringer 2008\n4 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 2009 Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse er tilladt Bemærk: EVA sætter komma efter Dansk Sprognævns anbefalinger, dvs. at der som hovedregel ikke sættes komma foran ledsætninger. Publikationen er kun udgivet i elektronisk form på: ISBN (www)\n5 Indhold 1 Resume 7 2 Indledning Fagevalueringens formål Evalueringsdesign Tilrettelæggelse Rapportens opbygning 12 3 Formål, mål og indhold Formål og mål De faglige mål for engelsk A på htx De faglige mål for engelsk A på hhx De faglige mål for engelsk A på stx De faglige mål for engelsk B på stx Indhold Kernestof Supplerende stof Vurderinger og anbefalinger 30 4 Undervisningen Arbejdsformer Flerfagligt samspil Særligt om flerfagligt samspil på htx Særligt om flerfagligt samspil på hhx Særligt om flerfagligt samspil på stx Løbende evaluering Vurderinger og anbefalinger 39 5 Prøveformer og karakterer Prøveformer på htx Mundtlig prøve Skriftlig prøve Prøveformer på hhx Mundtlig prøve Skriftlig prøve Prøveformer på stx Mundtlig prøve Skriftlig prøve Resultaterne Ønsker til styrkelse af kompetencer Vurderinger og anbefalinger 53 Appendiks Appendiks A: Faglige mål i engelsk 55 Appendiks B: Om metoden 57\n7 1 Resume Engelskfaget på de gymnasiale uddannelser blev lige som de øvrige fag ændret med gymnasiereformen i Denne rapport samler op på de første erfaringer med treårige forløb efter de første studenter efter reformen dimitterede i sommeren Treårige forløb omfatter engelsk A på htx, hhx og stx samt engelsk B på stx der indtil 2008 skulle afsluttes efter tredje år. Evalueringen vurderer engelskfaget i forhold til de gældende regler i bekendtgørelser og læreplaner og belyser i særdeleshed de forhold i læreplanerne der kan betragtes som nyskabelser. Det drejer sig fx om skiftet i læreplanerne fra indholdsstyring til målstyring, om en øget betoning af flerfaglige samspil og om ændrede arbejds-, evaluerings- og prøveformer. Evalueringens dokumentationsmateriale består af en spørgeskemaundersøgelse blandt lærere og censorer i engelsk på de fire uddannelser/niveauer, opfølgende fokusgruppeinterview med lærere og censorer samt analyser af elevernes karakterer. Overordnede vurderinger Engelsk er et vigtigt fag i de gymnasiale uddannelser, fx i forhold til at kunne agere i den globaliserede verden, og faget udgør et centralt element i forhold til den studiekompetence som reformen lægger særlig vægt på at styrke. De nye læreplaner for engelsk skriver sig fint ind i denne kontekst, bl.a. ved et øget fokus på den sproglige dimension. Engelsklærerne har generelt taget godt imod nyskabelserne. Engelsk er et populært fag blandt eleverne, og det kan forholdsvis let indgå i flerfagligt samspil. Det øgede fokus på den sproglige dimension opfattes som en tiltrængt, men samtidig svær, nyskabelse. Det sproglige fokus kobles tæt til skriftlighed, og lærerne på især B-niveauet på stx oplever at det inden for de givne rammer er meget svært at flytte eleverne fra grundskoleniveau til det intenderede slutniveau. Ambitionsniveauet i læreplanens målformuleringer og ikke mindst i den skriftlige prøve er meget højt, dels set i lyset af den tid der er til rådighed i forhold til at træne skriftligt engelsk, dels set i lyset af ambitionsniveauet på de under- og overliggende niveauer i uddannelsessystemet. Karaktererne fra sommeren 2008 bekræfter at skriftligheden er sværere end det mundtlige. Således ligger de mundtlige karakterer væsentlig højere end de skriftlige på alle uddannelser/niveauer. Det er imidlertid væsentligt at bemærke at der generelt er sket en forskydning opad i de afgivne karakterer. Der er således flere nu end tidligere der får topkarakterer både mundtligt og skriftligt. To mål går igen som vanskelige på tværs af uddannelse/niveau og på tværs af lærer- og censorvurderinger. Det drejer sig for det første om et mål der - lidt forskelligt formuleret uddannelserne imellem handler om at eleverne skal kunne analysere og beskrive sprog og grammatik. Målet knytter an til problematikken om sprog og skriftlig eksamen. For det andet drejer det sig om et mål om at eleverne skal kunne anvende hensigtsmæssige læse- og/eller sprogindlæringsstrategier. Det er et vigtigt mål ikke mindst i lyset af reformens intention om at styrke den almene studiekompetence. Samtidig er det et eksempel på et nyt mål der ligger uden for den traditionelle engelske kernefaglighed. I forhold til denne type mål hersker der usikkerhed blandt lærerne om hvad målene indebærer, hvilket niveau det forventes opfyldt på og hvordan niveauet skal vurderes. Der er behov for præciseringer og eventuelt for efteruddannelse. Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 7\n8 Centrale anbefalinger Ambitionsniveauet og de tidsmæssige rammer bør afstemmes Læreplanerne er formuleret så ambitionsniveauet fremstår som meget højt. Det høje ambitionsniveau, der afspejles i de skriftlige eksamensopgaver, især på B-niveauet på stx, forekommer ude af trit med de rammer der er til rådighed i gymnasiet og med niveauet på de under- og overliggende niveauer. Det anbefales derfor at Undervisningsministeriet gennemgår de skriftlige eksamensopgaver især på B-niveauet på stx med henblik på at reducere tekstmængden i delprøve 2. at Undervisningsministeriet genovervejer om elevtiden på B-niveauet på stx er tilstrækkelig at skolerne arbejder videre med at tilrette undervisningen så flerfaglige forløb m.m. skaber færrest mulige afbrydelser i den særfaglige undervisning. Læreplanerne bør gennemgås med henblik på at præcisere mål og indhold Læreplanernes beskrivelser af kernestof fungerer godt, men der hersker usikkerhed i forbindelse med flere af de faglige mål og i forbindelse med definitionen af supplerende stof. Det anbefales derfor at Undervisningsministeriet gør en yderligere indsats for at tydeliggøre forskellen mellem kernestof og supplerende stof, herunder det supplerende stofs status i forhold til eksamen. at Undervisningsministeriet gennemgår de faglige mål med henblik på at skabe øget klarhed og mindske fortolkningsrummet i forhold til de enkelte mål. Det skal sikres at der kommer forskellige faglige mål i spil i flerfaglige forløb En stor del af uddannelsestiden bruges på flerfaglige samspil. Det er vigtigt at der kommer et reelt engelskfagligt udbytte ud af de flerfaglige samspil. I den forbindelse er det væsentligt at der kommer forskellige engelskfaglige mål i spil så engelsk ikke udelukkende spiller en rolle som redskabsfag. Det anbefales derfor at engelsklærerne i faggruppe- eller teamregi formulerer retningslinjer for hvilke typer af mål der skal inddrages når engelsk indgår i flerfaglige samspil og studieretningsprojektet. Det er væsentligt at der inddrages forskellige engelskfaglige mål i forskellige forløb. Skolerne bør bakke op om dette ved at formulere overordnede rammer. Herudover er der brug for at Undervisningsministeriet genovervejer og præciserer nogle overordnede rammer vedrørende flerfagligt samspil. Det drejer sig om at præcisere regler for vejledning i forbindelse med DIO på hhx præcisere kravene for samarbejdet på tværs af fakulteter på stx genoverveje reglerne i forbindelse med SRP på htx med henblik på at fjerne eller reducere antallet af elever der af praktiske grunde tvinges til at inddrage engelsk i SRP. Rapporten indeholder flere anbefalinger end de nævnte. Anbefalingerne findes til sidst i de enkelte kapitler, dvs. i kapitlerne 3, 4 og 5 i tilknytning til de analyser og vurderinger de udspringer af. Anbefalingerne er givet af en ekspertgruppe med særlig engelskfaglig ekspertise. 8 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx\n9 2 Indledning Engelsk er et centralt fag på de gymnasiale uddannelser. Det er obligatorisk på alle uddannelser på mindst B-niveau. På hhx er det med gymnasiereformen blevet obligatorisk på A-niveau. På de øvrige uddannelser kan A-niveauet læses som studieretningsfag eller valgfag. I reformens første år var det et krav at engelsk B på stx skulle læses over tre år. Det betyder at de første erfaringer med et fuldt engelsk B-forløb på stx blev gjort i sommeren 2008 samtidig med at de første studenter efter reformen sprang ud, og samtidig med at de første erfaringer med fulde engelsk A- forløb blev gjort. Denne rapport fremlægger resultaterne af evalueringen af engelsk på htx, hhx og stx som Danmarks Evalueringsinstitut (EVA) har gennemført for Undervisningsministeriet umiddelbart efter at det første hold studenter efter gymnasiereformens ikrafttræden dimitterede i sommeren Fagevalueringens formål Fagevalueringen af engelsk A på htx, hhx, stx og engelsk B på stx indgår i en række evalueringer af fagene på de gymnasiale uddannelser efter reformen. Evalueringerne blev gennemført i 2007 og Toårige fag blev evalueret i 2007, og i 2008 rettede EVA fokus mod treårige fag som blev afsluttet for første gang efter reformen i sommeren Ud over engelsk A på htx, hhx, stx og engelsk B på stx evaluerede EVA følgende fag i 2008: Dansk A på hhx, htx og stx Fysik A og B på htx og stx Historie A på stx Matematik A på hhx, htx og stx. Som supplement til evalueringerne af matematik og fysik gennemfører EVA evalueringer med et internationalt perspektiv af de to fag. Disse udgives som selvstændige rapporter samtidig med de øvrige fagevalueringsrapporter Fagevalueringerne skal belyse og vurdere de enkelte fag på de valgte niveauer og uddannelser. Udgangspunktet er de gældende regler i bekendtgørelser og læreplaner med tilhørende vejledninger der er udsendt i forbindelse med gymnasiereformen. Der fokuseres dels på skolernes erfaringer med de nye læreplaner, dels på resultaterne af undervisningen. Fagevalueringerne belyser hvordan undervisningen tilrettelægges, og i hvilket omfang formål og mål i læreplanerne nås. Fagevalueringerne belyser i særdeleshed de forhold i læreplanerne der kan betragtes som nyskabelser. Generelt for alle fagene drejer det sig fx om skiftet i læreplanerne fra indholdsstyring til målstyring og om ændrede arbejds-, evaluerings- og prøveformer. Formålet med fagevalueringerne har været at evaluere de forskellige fag på de forskellige niveauer umiddelbart efter afslutningen af første gennemløb da det er vigtigt med et repræsentativt landsdækkende billede hvis fagevalueringerne skal kunne bidrage til justeringer i forbindelse med reformimplementeringen og give inspiration til arbejdet på de enkelte skoler. Hovedparten af dokumentationen er derfor indsamlet i perioden juni til september I perioden mellem dokumentationsindsamlingen og offentliggørelsen i marts 2009 kan der være sket ændringer, ligesom der på skolerne kan have fundet en udvikling sted i takt med at erfaringerne med reformen vokser. Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 9\n10 Evalueringsdesignet som beskrives i afsnit 2.2, afspejler formålet. Designet indebærer at evalueringsprocessen ikke går i dybden med udvikling på enkelte skoler. Fagevalueringerne adskiller sig fra EVA s traditionelle evalueringer ved udelukkende at inkludere et praktikerperspektiv forstået som et lærer- og censorperspektiv og ikke samtidig fx et lederperspektiv eller et elevperspektiv. Evalueringen tager dermed udgangspunkt i læreres og censorers aktuelle erfaringer med den nye læreplan. 2.2 Evalueringsdesign Fagevalueringen i engelsk A på htx, hhx, stx og engelsk B på stx er blevet gennemført på baggrund af en projektbeskrivelse der blev forelagt Undervisningsministeriet i april Projektbeskrivelsen er parallel med projektbeskrivelserne for de øvrige fagevalueringer fra 2007 og Projektbeskrivelsen, der kan læses på EVA s hjemmeside gør rede for evalueringernes formål og metode. Det valgte evalueringsdesign omfatter både kvantitative data i form af en spørgeskemaundersøgelse og en karakterundersøgelse og kvalitative data i form af fokusgruppeinterview og åbne svar. Designet sikrer at fagevalueringens fokusområder er blevet belyst såvel i dybden som i bredden, hvilket er afgørende for fagevalueringens validitet. De følgende afsnit gennemgår kort de enkelte dokumentationskilder.. Spørgeskemaundersøgelse I juni 2008 blev der gennemført en elektronisk spørgeskemaundersøgelse blandt alle lærere der havde afsluttet undervisning i engelsk A på htx, hhx, stx og engelsk B på stx med henblik på at føre elever til eksamen i juni De lærere der fungerede som censorer i faget ved sommereksamen 2008, fik i spørgeskemaet tilsvarende mulighed for at vurdere prøveform og eksaminandernes målopfyldelse. Kun en lille andel af lærerne havde fungeret som censorer i faget ved sommereksamen Derfor indsamlede EVA kontaktoplysninger om censorer ved sommereksamen 2008 og udsendte supplerende spørgeskemaer til disse i november 2008 for at få et dækkende billede af censorernes vurderinger af eksamen og eksaminandernes målopfyldelse. Formålet med spørgeskemaundersøgelsen var at få et landsdækkende billede af hvordan lærere og censorer i engelsk A på htx, hhx, stx og engelsk B på stx vurderer centrale forhold ved faget. Spørgeskemaet indeholdt følgende dele: Spørgsmål til lærerne om den praktiske tilrettelæggelse af undervisningen i faget efter reformen og om deres vurderinger af sammenhængen mellem undervisningsmetoder og opfyldelse af læreplanernes mål. Spørgsmål til de mundtlige censorer om deres vurderinger af elevernes målopfyldelse og grundlaget for at foretage en sådan vurdering, dvs. den mundtlige prøveform. Spørgsmål til de skriftlige censorer om deres vurderinger af elevernes målopfyldelse og grundlaget for at foretage en sådan vurdering, dvs. den skriftlige prøveform. En kommentarboks til sidst i skemaet som lærerne og censorerne blev opfordret til at benytte hvis de havde øvrige kommentarer. Når rapporten henviser til kommentarerne i denne boks, bruges betegnelsen åbne svar. På hhx blev spørgeskemaet sendt ud til 172 lærere, 126 lærere besvarede skemaet, og svarprocenten er dermed mundtlige og/eller skriftlige censorer på hhx har modtaget spørgeskemaet, og 81 af disse har besvaret det. Her er svarprocenten altså 90. På htx blev spørgeskemaet sendt ud til 37 lærere, 29 lærere bevarede skemaet, og svarprocenten er dermed 78. I censorundersøgelsen på htx modtog 28 censorer skemaet, 19 besvarede det. Her er svarprocenten altså 68. På stx blev skemaet sendt ud til 379 lærere med undervisning på A-niveau og 281 lærere med undervisning på B-niveau, hhv. 261 og 180 lærere besvarede skemaet, og svarprocenterne er der- 10 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx\n11 med på hhv. 69 og 64. I alt 489 censorer modtog skemaet, 247 besvarede det. Her er svarprocenten altså 51. Fokusgruppeinterview I september og oktober 2008 blev der gennemført fokusgruppeinterview med lærere og censorer i engelsk A på htx, hhx, stx og engelsk B på stx. Fokusgruppeinterviewene skulle primært bidrage til en dybere forståelse af en række af spørgeskemaundersøgelsens resultater. Der blev gennemført i alt fem fokusgruppeinterview: Et interview i Århus med 2 engelsklærere fra htx Et interview i Århus med 8 engelsklærere fra hhx Et interview i Århus med 7 engelsklærere fra stx Et interview i København med 7 engelsklærere fra hhx Et interview i København med 3 engelsklærere fra stx. Fokusgrupperne var sammensat så de omfattede deltagere med både lærer-, censor- og eksaminatorerfaring. Blandt censorer og eksaminatorer fra hhx og htx var der gjort erfaringer både med prøven med kort forberedelse (hhv. 60 minutter og 30 minutter) og med prøven med 24 timers forberedelse. Herudover blev der foretaget to telefoninterview med i alt 2 htx-lærere fra Sjælland. Karakterdata Evalueringerne inddrager desuden karaktererne fra sommeren I rapporten indgår gennemsnitsberegninger og karakterfordelinger af årskarakterer samt mundtlige og skriftlige eksamenskarakterer. Som led i analysen af karaktererne inddrager evalueringen desuden karakterer fra tidligere år. 2.3 Tilrettelæggelse Gennemførelsen af fagevalueringerne har involveret mange mennesker. Ud over de mange lærere der har deltaget i spørgeskemaundersøgelsen eller i fokusgruppeinterview, jf. afsnit 2.2, har der i forbindelse med hver enkelt fagevaluering været nedsat en ekstern ekspertgruppe og en projektgruppe fra EVA. Ekspertgrupper I forbindelse med hver fagevaluering har EVA nedsat en gruppe på tre til fem personer med særlig indsigt i det evaluerede fag. Ekspertgrupperne har haft til opgave dels at give sparring til projektgruppen i forbindelse med dokumentationsindsamlingen, herunder at kommentere udkast til spørgeskemaer og spørgeguider i forbindelse med fokusgruppeinterview (jf. afsnit 2.2), dels at kommentere rapportudkast og give vurderinger og anbefalinger på baggrund af den indsamlede dokumentation. Hver ekspertgruppe har tilsammen haft følgende kompetencer: Aftagererfaring Erfaring med implementering af reformen Faglig kompetence i forhold til de respektive uddannelser. I evalueringen af engelsk A på htx, hhx, stx og engelsk B på stx har ekspertgruppen bestået af: Lise-Lotte Hjulmand, lektor ved Copenhagen Bussiness School, CBS Martin Jørgensen, adjunkt på Vejle Tekniske Skole Per Knudsen, rektor på Rønde Gymnasium Dorte Mulvad, uddannelsesleder på Handelsskolen Minerva. EVA s projektgruppe EVA har nedsat en projektgruppe som sikrer at der i evalueringsprocessen anvendes hensigtsmæssige og pålidelige metoder inden for rammerne af den projektbeskrivelse der ligger til grund Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 11\n12 for fagevalueringerne. Projektgruppen har haft det praktiske ansvar for fagevalueringerne, forestået indsamling og analyse af dokumentationsmaterialet og udarbejdet rapporterne. Evalueringskonsulent Rikke Sørup er projektleder på fagevalueringerne og varetager den overordnede koordinering af evalueringerne. Fagevalueringen af engelsk A på htx, hhx, stx og engelsk B på stx er gennemført af evalueringskonsulent Andreas Christoffersen i samarbejde med metodekonsulent Niels Matti Søndergaard. Desuden har evalueringsmedarbejderne Signe Emilie Bech Christensen og Kristin Storck Rasmussen bidraget til evalueringen. 2.4 Rapportens opbygning Ud over resumeet og dette indledende kapitel indeholder rapporten tre kapitler der i store træk følger læreplanens opbygning. Kapitel 3 belyser læreplanens mål og indhold. Kapitel 4 omhandler tilrettelæggelse og gennemførelse af undervisningen, herunder lærersamarbejde og evaluering, mens kapitel 5 fokuserer på eksamen og belyser såvel prøveformerne som resultaterne. Rapporten indeholder anbefalinger rettet til både skolerne og Undervisningsministeriet. Anbefalingerne er formuleret af den eksterne ekspertgruppe på baggrund af evalueringens dokumentationsgrundlag og optræder i slutningen af kapitlerne 3, 4 og 5. Anbefalingerne er udtryk for ekspertgruppens vurderinger og prioritering af de mange anbefalinger som dokumentationsgrundlaget har kunnet give anledning til. Endelig indeholder rapporten en appendiksdel med en oversigt over de faglige mål som fremgår af læreplanerne samt en udførlig beskrivelse af den anvendte metode. En oversigt over svarfordelingerne ved samtlige spørgsmål i spørgeskemaundersøgelsen findes som bilag til rapporten og kan læses på EVA s hjemmeside. 12 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx\n13 3 Formål, mål og indhold Gymnasiereformen har ført til væsentlige ændringer af engelskfaget. Overordnet er der som følge af reformen sket en forskydning fra indholds- og pensumstyring mod kompetencebaseret målstyring. Læreplanerne for engelsk på de tre uddannelser afspejler denne udvikling ved eksplicit at formulere faglige mål som undervisningen ideelt set skal sætte eleverne i stand til at nå. Med indførelsen af målstyring er en detaljeret indholdsstyring begrænset for så vidt at der ikke længere er krav om et bestemt læse- eller eksamenspensum opgjort i et bestemt antal normalsider, sådan som det tidligere var tilfældet i engelsk. Indholdet beskrives nu som kernestof, dvs. obligatorisk stof som skal indgå i undervisningen, og supplerende stof som læreren frit kan vælge. Indholdet, altså kernestof og supplerende stof, er midler til at nå målene. Dette kapitel handler om engelsklærernes erfaringer med de faglige mål og med læreplanens indholdsangivelser. Herunder behandles lærernes opfattelser af muligheder og barrierer i arbejdet med de faglige mål og kernestoffet og censorernes vurderinger af om eleverne indfrier de faglige mål til eksamen. Der er forskel på de faglige mål og kernestoffet på de tre uddannelser, og der er gjort forskellige erfaringer afhængigt af uddannelse. Derfor behandles de tre uddannelser i det følgende hver for sig. 3.1 Formål og mål Gymnasiebekendtgørelserne indeholder en læreplan for hvert enkelt fag og niveau i gymnasiet. De fire læreplaner som dækker hhv. engelsk A på htx, engelsk A på hhx, engelsk A på stx og engelsk B på stx, rummer alle et afsnit der beskriver fagets identitet, og et afsnit der beskriver fagets formål. For alle uddannelserne beskrives faget enslydende som et færdighedsfag, et vidensfag og et kulturfag. Både engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx lægger vægt på at eleven skal kunne agere aktivt i en globaliseret verden, herunder kommunikere på tværs af kulturelle grænser. På de enkelte uddannelser er fagene profileret forskelligt: Særligt på htx fokuseres der på at eleven skal kunne kommunikere om tekniske, teknologiske og naturvidenskabelige forhold. Særligt på hhx fokuseres der på at eleven skal kunne kommunikere i almene og erhvervsrelaterede sammenhænge. På stx beskrives både engelsk A og engelsk B især som kulturbærende fag idet det understreges at eleven også skal opnå forståelse af sin egen kulturbaggrund. På A-niveauet fremhæves det endvidere at eleven skal opnå en teoretisk viden om fagets stofområder. I læreplanen er fagenes formålsbeskrivelser udkrystalliseret i en række faglige mål som eleverne ideelt set skal kunne indfri efter endt undervisning. I spørgeskemaundersøgelsen er lærerne blevet spurgt om hvor let eller svært det har været at tilrettelægge undervisningen så at de enkelte mål kunne nås. Figur 1 viser lærernes gennemsnitlige vurderinger på tværs af de enkelte mål. Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 13\n14 Figur 1 Gennemsnitlig andel af lærere der mener at det er let eller overvejede let at tilrettelægge undervisningen så eleverne kan indfri målene (Htx: N = 25; hhx: N = 108; stx A: N = 238; stx B: N = 162) 100% 80% 60% 40% 20% 0% Htx Hhx Stx A Stx B Note: figuren viser gennemsnit af vurderinger af enkeltmål. For htx er det 10 mål, for hhx er det 9 mål, for stx A er det 14 mål, og for stx B er det 15 mål. Kilde: EVA s spørgeskemaundersøgelse. Det fremgår af figuren at hovedparten af lærerne vurderer at det generelt er forholdsvist let at tilrettelægge undervisningen så at de enkelte mål kan indfries. Samtidig viser figuren at andelen af lærere der finder målene lette eller overvejende lette at tilrettelægge undervisningen efter, svinger uddannelserne imellem. 56 % af stx B-lærerne svarer at målene gennemsnitligt er lette eller overvejende lette at tilrettelægge undervisningen efter, mens det samme gælder 78 % af htx- og hhx-lærerne. Det betyder samlet set at mellem 23 % og 44 % af lærerne finder det svært eller overvejende svært at tilrettelægge undervisningen efter de formulerede mål. På stx er det næsten halvdelen af lærerne der finder det svært eller overvejende svært at tilrettelægge undervisningen efter målene. De følgende afsnit gennemgår mere detaljeret for hver af de fire uddannelser/niveauer læreplanens mål og lærernes opfattelser af om målene er lette at tilrettelægge undervisningen efter, samt censorernes vurderinger af i hvilken grad eksaminanderne ved sommereksamen 2008 viste at de besad de kompetencer som er formuleret i målene De faglige mål for engelsk A på htx Figur 2 viser lærernes vurderinger af hvor let eller svært det er at tilrettelægge undervisningen så de enkelte mål for engelsk A på htx opnås. Figuren viser at et flertal af htx-lærerne finder at de enkelte mål er lette eller overvejende lette at tilrettelægge undervisningen efter så eleverne kan indfri målene. Der er dog tre mål som en forholdsvis stor andel af lærerne finder svære eller overvejende svære at tilrettelægge undervisningen efter. Det er målene om at eleven skal kunne: Anvende engelskfaglige kompetencer og engelskfaglig viden i samspil med andre fag (58 % finder dette mål svært eller overvejende svært) Anvende en grundviden om det engelske sprogs opbygning og grammatik til sproglig analyse (40 % finder dette mål svært eller overvejende svært) Anvende hensigtsmæssige læsestrategier til orientering i større tekstmængder med henblik på udvælgelse af stof (37 % finder dette mål svært eller overvejende svært). 14 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx\n15 Figur 2 Htx-lærere: Hvor let eller svært er det at tilrettelægge undervisningen så eleverne kan indfri målene om at (N = 25-27) forstå varieret, autentisk engelsk, herunder formelt og uformelt sprog, tale- og skriftsprog, litterært sprog og grundlæggende faglig terminologi indenfor teknologi og naturvidenskab? 22% 67% 7% anvende hensigtsmæssige læsestrategier til orientering i større tekstmængder med henblik på udvælgelse af stof? 22% 41% 22% 15% anvende relevante tesktanalysemetoder og perspektivere tekster? 50% 39% 12% anvende et bredt og varieret ordforråd om tekniske, teknologiske, naturvidenskabelige og almene emner i kombination med sikker beherskelse af grammatikkens grundregler? 30% 44% 26% anvende en grundviden om det engelske sprogs opbygning og grammatik til sproglig analyse, tekstforståelse og formidling? 12% 48% 20% 20% anvende en grundviden om historiske, kulturelle, samfundsmæssige og teknologiske forhold indenfor sprogområdet eller internationalt til perspektivering af aktuelle forhold? 42% 39% 19% anvende relevante, herunder informationsteknologiske, redskaber til mundtlig og skriftlig præstation og dokumentation af tekniske, teknologiske og naturvidenskabelige emner og til erhvervelse og kritisk vurdering af ny viden om sprogområdet og...? 37% 48% 15% redegøre for og deltage i samtale på engelsk om dagligdags, samfundsmæssige, litterære, teknologiske og naturvidenskabelige emner? 67% 33% resumere og selvstændigt formulere tekster af et alment teknologisk indhold samt længere fremstillinger af komplekse problemer og emner og kunne anvende varierede, modtagertilpassede kommunikationsformer? 46% 39% 15% anvende engelskfaglige kompetencer og engelskfaglig viden i samspil med andre fag? 23% 19% 31% 27% 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Let Overvejende let Overvejende svært Svært Note: Nogle mål kan ikke stå fuldt ud i figuren. En oversigt over samtlige mål findes i appendiks A. Kilde: EVA s spørgeskemaundersøgelse. Generelt for de tre mål gælder at de handler om forhold der er nye, eller som har fået øget vægt efter reformen. Desuden gælder for to af målene, det om læsekompetence og det om flerfagligt samspil, at de handler om andet end traditionel kernefaglighed for engelskfaget. Lærerne er også blevet bedt om at vurdere hvor klart eller uklart de vurderer de enkelte mål fremstår. For de tre mål der blev opfattet som svære gælder desuden at % af lærerne vurderer at det er uklart eller overvejende uklart hvad målene indebærer. De tilsvarende andele for de øvrige mål er i alle tilfælde under 20 %. Interviewene med htx-lærerne underbyggede at en del af problematikken omkring disse mål handler om andet end målets substans. I forbindelse med målet om at eleven skal kunne anvende Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 15\n16 hensigtsmæssige læsestrategier blev det fx fremhævet at denne kompetence er vanskelig at teste direkte inden for de eksisterende prøveformer idet målet kun kan vurderes indirekte gennem opfyldelsen af andre mål. Synspunktet var altså at målet i sig selv ikke er svært, men at det er svært at tilrettelægge undervisningen med et målstyringsperspektiv. Målet om at eleven skal kunne anvende en grundviden om det engelske sprogs opbygning og grammatik til sproglig analyse blev også drøftet under interviewene. En forklaring på at lærerne oplever dette mål som svært, kan være at dette mål er direkte knyttet til den del af den skriftlige prøve der omhandler sprogbeskrivelse. Denne teoretiske tilgang til grammatik vurderede lærerne som vanskelig ikke mindst for htx-elever der ifølge interviewpersonerne typisk ikke har den store interesse for sproget og svært forenelig med en traditionelt mere anvendelsesorienteret tilgang til engelsk på htx. Et synspunkt var at det er ødelæggende for faget hvis eleverne tvinges til at terpe for meget grammatik. Det er bemærkelsesværdigt at det mål som flest lærere vurderer som svært, er målet om at eleven skal kunne anvende engelskfaglige kompetencer og engelskfaglig viden i samspil med andre fag. Flerfagligt samspil er en hjørnesten i reformen og behandles særskilt i kapitel 4. Det er unikt for htx at kravet er skrevet ind i de faglige mål. Ingen af de tre øvrige uddannelser har flerfagligheden skrevet direkte ind i de faglige mål. Censorernes vurderinger af målopfyldelsen på htx EVA har bedt censorerne ved sommereksamen 2008 for hvert mål i læreplanen at vurdere i hvilken grad eksaminanderne viste at de besad de kompetencer som målene beskriver. 12 skriftlige censorer og 8 mundtlige censorer har forholdt sig til målopfyldelsen for htx-eleverne. På grund af de få besvarelser illustreres svarene ikke kvantitativt. Der er en vis overensstemmelse mellem censorernes vurderinger af målopfyldelsen og lærernes vurderinger af hvor let eller svært det var at tilrettelægge undervisningen så målene kunne opfyldes. Halvdelen af censorerne mener at eleverne kun i mindre grad eller slet ikke kunne anvende engelskfaglige kompetencer og engelskfaglig viden i samspil med andre fag. Samtidig vurderer halvdelen af de skriftlige censorer at dette mål ikke kan vurderes i forbindelse med den engelskfaglige prøve. Den samme problematik kunne man have forventet at se i forbindelse med målet om at anvende hensigtsmæssige læsestrategier til orientering i større tekstmængder med henblik på udvælgelse af stof, jf. afsnit 3.1.1, men censorerne vurderer overordnet at eleverne viser at de besidder denne kompetence. Kun en enkelt mundtlig og en enkelt skriftlig censor vurderer at eleverne i mindre grad udviser denne kompetence, og ligeledes er der en enkelt mundtlig og en enkelt skriftlig censor der mener at målopfyldelsen ikke kan vurderes på baggrund af prøven De faglige mål for engelsk A på hhx Engelsk på hhx har undergået en stærk forandring, forstået på den måde at engelsk på A-niveau nu er obligatorisk for alle elever. Tal fra UNI-C viser at i årene afsluttede gennemsnitligt 62 % af hhx-eleverne uddannelsen med engelsk på A-niveau, mens det altså i 2008 var 100 % der havde engelsk på A-niveau. Under fokusgruppeinterviewene gav enkelte lærere udtryk for at det er hårdt at skulle have alle elever med også de elever der tidligere ville have fravalgt engelsk på A-niveau. De fleste fokusgruppedeltagere pegede imidlertid på at nok har man fået enkelte svage elever med på holdet, men man har også fået rigtig gode elever der tidligere ville have fravalgt engelsk til fordel for andre fag. Lærerne vurderede derfor spredningen som større hvilket giver nogle pædagogiske udfordringer. Der var generelt enighed om at det er en fordel at have eleverne i et sammenhængende treårigt forløb, hvor man før havde dem i moduler på år. Det fremgik af figur 1 at 78 % af hhx-lærerne generelt fandt målene lette eller overvejende lette at tilrettelægge undervisningen efter. Figur 3 viser lærernes vurderinger af hvor let eller svært det er at tilrettelægge undervisningen så eleverne opfylder de enkelte mål for engelsk A på hhx. 16 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx\n17 Figur 3 Hhx-lærere: Hvor let eller svært er det at tilrettelægge undervisningen så eleverne kan indfri målene om at... (N = 108) forstå varierede former for autentisk engelsk? 27% 55% 15% anvende hensigtsmæssige læsestrategier og sprogindlæringsstrategier? 6% 47% 42% 5% analysere, fortolke og perspektivere tekster? 43% 46% 10% anvende viden om det engelske sprogs opbygning og grammatik til sproglig analyse, tesktforståelse og formidling? 26% 37% 28% 8% anvende viden om historiske, kulturelle, samfundsmæssige og erhvervsrelaterede forhold i Storbritannien og USA til analyse og perspektivering af aktuelle forhold? 46% 44% 8% anvende relevante hjælpemidler til erhvervelse, vurdering og formidling af ny viden om sprogområdet og globale sammenhænge? 17% 55% 24% 5% redegøre sammenhængende for og deltage i samtale om almene, litterære, samfundsmæssige og erhvervsrelaterede emner? 40% 46% 11% skriftligt formulere forskellige teksttyper, herunder oversættelser, resumeer, interne og eksterne forretningsmeddelelser og længere, selvstændige fremstillinger af komplekse problemstillinger og emner? 40% 46% 14% anvende et bredt alment og fagligt ordforråd og en varieret syntaks i kombination med sikker beherskelse af grammatikkens hovedregler? 18% 53% 26% 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Let Overvejende let Overvejende svært Svært Kilde: EVA s spørgeskemaundersøgelse. Figuren viser at et flertal af hhx-lærerne finder at de enkelte mål er lette eller overvejende lette at tilrettelægge undervisningen efter. Der er dog to mål som en forholdsvis stor andel af lærerne finder svære eller overvejende svære at tilrettelægge undervisningen efter så eleverne kan indfri målene, sammenlignet med de øvrige mål. Det er målene om at eleverne skal kunne: Anvende hensigtsmæssige læsestrategier og sprogindlæringsstrategier (47 % finder dette mål svært eller overvejende svært) Anvende viden om det engelske sprogs opbygning og grammatik til sproglig analyse, tekstforståelse og formidling (37 % finder dette mål svært eller overvejende svært). I deres vurderinger af målene er hhx-lærerne altså enige med deres kolleger fra htx, der ligeledes fandt mål om læsestrategier og viden om sprog og grammatik vanskelige, jf. afsnit Også på hhx gælder det at der er tale om nyskabelser eller ændret fokus hvorfor en vis indkøringsperiode er naturlig. Og også på hhx er lærerne blevet bedt om at vurdere hvor klart eller uklart de enkelte mål fremstår, og det viser sig også på hhx at de samme to mål som blev opfattet som svære, også opfattes som forholdsvis uklare. 23 % af hhx-lærerne mener at målet om at anvende hensigtsmæssige læse- og sprogindlæringsstrategier er uklart eller overvejende uklart. Der er simpelthen usikkerhed om hvordan begrebet sprogindlæringsstrategier skal forståes. 16 % mener at målet om at anvende viden om sprog og grammatik er uklart eller overvejende uklart. Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 17\n18 Endelig var hhx-lærerne i fokusgrupperne enige med deres kolleger fra htx i at et væsentligt problem i forbindelse med målet om at anvende læse og sprogindlæringsstrategier er at det ikke kan testes i forbindelse med de nuværende prøveformer selvom eleverne rent faktisk opøver kompetencen. I samme forbindelse blev det bemærket at målet er for ambitiøst, forstået på den måde at eleverne har travlt i forvejen, og de har derfor ikke ressourcer til også at forholde sig refleksivt til egen læring. Endelig blev det under fokusgruppeinterviewene understreget at meget få lærere har de nødvendige didaktiske redskaber til at arbejde med sprogindlæringsstrategier, og lærerne har derfor et stort behov for efteruddannelse. I forbindelse med målet om at eleven skal kunne anvende viden om det engelsk sprogs opbygning og grammatik blev det fremhævet at dette mål ligger i forlængelse af reformens øgede fokus på grammatik og sproglig korrekthed i engelsk. De fleste lærere understregede at dette fokus var tiltrængt og et meget positivt element i reformen. Samtidig var det også et synspunkt fra fokusgrupperne at der bruges for meget tid på målet pga. den måde dette testes på i den skriftlige prøve og i den ene af de to mundtlige prøveformer. Dette aspekt beskrives nærmere i kapitel 5. Censorernes vurderinger af målopfyldelse på hhx Figur 4 og 5 viser censorernes vurderinger af eksaminandernes målopfyldelse. Figur 4 Mundtlige censorer på hhx: I hvilken grad viste eksaminanderne generelt at de besad følgende kompetencer om at... (N = 53) anvende relevante hjælpemidler til erhvervelse, vurdering og formidling af ny viden om sprogområdet og globale sammenhænge? 0% 21% 19% 53% anvende hensigtsmæssige læsestrategier og sprogindlæringsstrategier? 2% 38% 15% 42% anvende viden om det engelske sprogs opbygning og grammatik til sproglig analyse, tekstforståelse og formidling? 2% 38% 32% 21% forstå varierede former for autentisk engelsk? 11% 64% 9% 0% 15% anvende et bredt alment og fagligt ordforråd og en varieret syntaks i kombination med sikker beherskelse af grammatikkens hovedregler? 8% 68% 21% 2% analysere, fortolke og perspektivere tekster? 21% 57% 17% 2% anvende viden om historiske, kulturelle, samfundsmæssige og erhvervsrelaterede forhold i Storbritannien og USA til analyse og perspektivering af aktuelle forhold? 15% 66% 13% 2% redegøre sammenhængende for og deltage i samtale om almene, litterære, samfundsmæssige og erhvervsrelaterede emner? 26% 57% 13% 2% 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Kan ikke vurderes på baggrund af prøven Kilde: EVA s spørgeskemaundersøgelse. 18 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx\n19 Figur 5 Skriftlige censorer på hhx: I hvilken grad viste eksaminanderne generelt at de besad følgende kompetencer om at... (N = 51-53) anvende relevante hjælpemidler til erhvervelse, vurdering og formidling af ny viden om sprogområdet og globale sammenhænge? 0% 35% 15% 44% anvende hensigtsmæssige læsestrategier og sprogindlæringsstrategier? 2% 38% 30% 28% anvende viden om det engelske sprogs opbygning og grammatik til sproglig analyse, tekstforståelse og formidling? 6% 36% 42% 11% 6% analysere, fortolke og perspektivere tekster? 4% 49% 34% anvende et bredt alment og fagligt ordforråd og en varieret syntaks i kombination med sikker beherskelse af grammatikkens hovedregler? 9% 55% 34% 2% 0% anvende viden om historiske, kulturelle, samfundsmæssige og erhvervsrelaterede forhold i Storbritannien og USA til analyse og perspektivering af aktuelle forhold? 6% 64% 28% 2% forstå varierede former for autentisk engelsk? 8% 72% 15% skriftligt formulere forskellige teksttyper, herunder oversættelser, resumeer, interne og eksterne forretningsmeddelelser og længere, selvstændige fremstillinger af komplekse problemstillinger og emner? 17% 72% 11% 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Kan ikke vurderes på baggrund af prøven Kilde: EVA s spørgeskemaundersøgelse. De to figurer viser at både skriftlige og mundtlige censorer er enige om at målet om at anvende viden om det engelske sprogs opbygning og grammatik til sproglig analyse, tekstforståelse og analyse er meget svært for eleverne at opfylde. 53 % af de skriftlige censorer og 40 % af de mundtlige censorer vurderer at eksaminanderne slet ikke eller kun i ringe grad viste at de besad denne kompetence. Samtidig vurderer 21 % af de mundtlige censorer at de ikke kunne vurdere om eksaminanderne besad denne kompetence. Mundtlige og skriftlige censorer er desuden enige om at det er svært at vurdere om eleverne besidder kompetence inden for anvendelse af hensigtsmæssige læsestrategier og sprogindlæringsstrategier. Det svarer 28 % af de skriftlige censorer og 42 % af de mundtlige censorer, hvilket er i overensstemmelse med lærernes vurdering af at dette mål er svært at teste, jf. afsnit Ligeledes er censorerne enige om at det er svært at vurdere om eleverne er i stand til at anvende relevante hjælpemidler til erhvervelse, vurdering og formidling af ny viden om sprogområdet og globale sammenhænge. Det svarer 44 % af de skriftlige censorer og 53 % af de mundtlige censorer. Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 19\n20 3.1.3 De faglige mål for engelsk A på stx Også stx-lærerne er blevet bedt om at vurdere hvor let eller svært det er at tilrettelægge undervisningen så eleverne opfylder målene. Svarene fremgår af figur 6. Figur 6 Stx A-lærere: Hvor let eller svært er det at tilrettelægge undervisningen så eleverne kan indfri målene om at... (N = ) benytte hensigtsmæssige sprogindlæringsstrategier? 4% 28% 49% 19% analysere og beskrive engelsk sprog grammatisk og stilistisk med anvendelse af relevant faglig terminilogi? 11% 31% 41% 18% give en længere, velstruktureret mundtlig fremstilling på flydende, korrekt engelsk af komplekse sagsforhold med forståelse for kommunikationssituationen? 8% 37% 43% 11% orientere sig i et større engelsksproget stof, herunder sortere i og vurdere forskellige informationskilder? 8% 38% 44% 10% give en længere, velstruktureret skriftlig fremstilling på flydende, korrekt engelsk af komplekse sagsforhold med forståelse for kommunikationssituationen? 9% 38% 44% 9% gøre rede for indhold, synspunkter og stilforskelle i forskellige typer engelske tekster? 15% 42% 37% 6% anvende en grundviden om historiske, kulturelle og samfundsmæssige forhold i Storbritannien og USA til analyse og perspektivering af aktuelle forhold? 17% 44% 33% 7% perspektivere den enkelte tekst i forhold til samfundsmæssige, kulturelle, historiske og litteraturhistoriske sammenhænge? 20% 45% 29% 6% beherske et varieret ordforråd som gør det muligt ubesværet at deltage i samtale og diskussion på engelsk? 15% 52% 31% 2% forstå forholdsvis komplekst skriftligt engelsk om almene og faglige emner? 19% 54% 23% 4% forstå forholdsvis komplekst mundtligt engelsk om almene og faglige emner? 17% 57% 21% 5% anvende faglige opslagsværker og øvrige hjælpemidler? 21% 55% 21% 3% analysere og fortolke forskellige nyere og ældre teksttyper under anvendelse af faglig terminilogi? 31% 49% 17% 4% læse engelske tekster meningsfuldt op? 44% 47% 8% 2% 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % Let Overvejende let Overvejende svært Svært Kilde: EVA s spørgeskemaundersøgelse. Generelt er der flere engelsklærere på stx A end engelsklærere på hhx og htx, som opfatter målene i læreplanen som svære eller overvejende svære. Kun ét mål på htx bliver af mere end 50 % 20 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx\n21 af lærerne opfattet som svært eller overvejende svært. På hhx er der ingen mål som mere end halvdelen af lærerne opfatter som svære eller overvejende svære. På stx A derimod er der fem mål som mere end halvdelen finder svære eller overvejende svære. De mål som lærerne finder sværest, er målene om at eleven skal kunne: Benytte hensigtsmæssige sprogindlæringsstrategier (68 % finder dette mål svært eller overvejende svært) Analysere og beskrive engelsk sprog grammatisk og stilistisk med anvendelse af relevant faglig terminologi (58 % finder dette mål svært eller overvejende svært) Give en længere, velstruktureret mundtlig fremstilling på flydende, korrekt engelsk af komplekse sagsforhold med forståelse for kommunikationssituationen (55 % finder dette mål svært eller overvejende svært) Orientere sig i et større engelsksproget stof, herunder sortere i og vurdere forskellige informationskilder (54 % finder dette mål svært eller overvejende svært) Give en længere, velstruktureret skriftlig fremstilling på flydende, korrekt engelsk af komplekse sagsforhold med forståelse for kommunikationssituationen (53 % finder dette mål svært eller overvejende svært). Målet om at benytte hensigtsmæssige sprogindlæringsstrategier er det sværeste mål på stx A. Når lærerne i fokusgruppeinterview fortalte om dette mål, var vurderingen den samme som på de øvrige uddannelser: Målet er svært at teste, og der er ikke enighed om hvordan målet skal forstås. Desuden fortalte lærerne at de er i tvivl om hvad begrebet sprogindlæringsstrategier omfatter. Stx-lærerne var endvidere enige med deres kolleger på hhx og htx i at det mål der omhandler sprogbeskrivelse, er svært. Målet om at eleverne skal kunne orientere sig i et større engelsksproget stof, blev i fokusgrupperne beskrevet som svært men også som et absolut relevant mål. Lærerne anførte at det er svært at undervise i, og at det også er svært at teste. Et synspunkt der kom frem i fokusgrupperne, var at man i undervisningen kunne bruge tidsskriftartikler, som eleven hurtigt skal læse og efterfølgende fremlægge. På denne måde ville eleverne lære teknikker til hurtigt at overskue og orientere sig i et stof. Det blev anført at en sådan undervisningsstrategi fordrer store undervisningsblokke, og at sådanne er sjældne i dag. På den anden side var det også et synspunkt at store undervisningsblokke skulle undgås. Argumentationen som kom frem i fokusgrupperne, var at sådanne blokke gør det svært at have engelsktimerne spredt jævnt ud over året, hvilket er den model som de fleste lærere i fokusgrupperne mente giver eleverne det største udbytte af undervisningen. Synspunktet som kom frem i fokusgruppeinterviewene, var at hvis der går for lang tid mellem de enkelte undervisningsgange, ødelægges elevens mulighed for at lade den opnåede viden og de opnåede færdigheder synke ned, hvilket igen er en barriere for progressionen. Målet om at eleven skal kunne give en længere, velstruktureret mundtlig/skriftlig fremstilling på flydende, korrekt engelsk af komplekse sagsforhold med forståelse for kommunikationssituationen, 1 finder ca. 55 % af lærerne svært. I fokusgruppeinterviewene fremgik det at elevernes indgangsforudsætninger generelt opleves som en barriere for målopfyldelsen. Lærerne mente at eleverne via fjernsyn og computerspil har et stort passivt ordforråd, men at de ikke har de fornødne grammatiske forudsætninger fra grundskolen. Dette lider præcisionen under ikke kun skriftligt, men også mundtligt. Tilsvarende viser figur 6 at der heller ikke er stor forskel i stx- lærernes forholdsvis positive vurderinger af hhv. den mundtlige og skriftlige forståelseskompetence. Censorernes vurderinger af målopfyldelsen på stx A Spørgeskemaet til censorerne omfattede spørgsmål om eksaminandernes opfyldelse af målene i læreplanen. Figur 7 og 8 viser censorernes vurderinger af elevernes målopfyldelse. Mål der ude- 1 I læreplanen er der tale om et mål: (...) give en længere, velstruktureret mundtlig og skriftlig fremstilling på flydende, korrekt engelsk af komplekse sagsforhold med forståelse for kommunikationssituationen. I spørgeskemaet er dette delt op i to mål, sådan at skriftlige censorer kun har forholdt sig til skriftlig fremstilling, mens mundtlige censorer kun har forholdt sig til mundtlig fremstilling. Lærerne har forholdt sig til begge spørgsmål. Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 21\n22 lukkende omhandler skriftlig kompetencer, er kun blevet vurderet af de skriftlige censorer, og mål der udelukkende omhandler mundtlige kompetencer,er kun blevet vurderet af de mundtlige censorer. Som på de øvrige uddannelser gælder det at der er en vis overensstemmelse mellem de mål som lærerne finder svære at tilrettelægge undervisningen i forhold til, og de mål som censorerne finder problematiske på den ene eller anden måde. Figur 7 Mundtlige censorer på stx A: I hvilken grad viste eksaminanderne generelt at de besad følgende kompetencer om at... (N = ) analysere og beskrive engelsk sprog grammatisk og stilistisk med anvendelse af relevant faglig terminilogi? 3% 10% 40% 36% benytte hensigtsmæssige sprogindlæringsstrategier? 2% 18% 17% 55% anvende faglige opslagsværker og øvrige hjælpemidler? 3% 21% 20% 52% orientere sig i et større engelsksproget stof, herunder sortere i og vurdere forskellige informationskilder? 3% 26% 27% 40% anvende en grundviden om historiske, kulturelle og samfundsmæssige forhold i Storbritannien og USA til analyse og perspektivering af aktuelle forhold? 10% 44% 38% 6% gøre rede for indhold, synspunkter og stilforskelle i forskellige typer engelske tekster? 8% 53% 31% 6% læse engelske tekster meningsfuldt op? 13% 53% 16% 16% perspektivere den enkelte tekst i forhold til samfundsmæssige, kulturelle, historiske og litteraturhistoriske sammenhænge? 12% 57% 28% 3% analysere og fortolke forskellige nyere og ældre teksttyper under anvendelse af faglig terminilogi? 17% 56% 22% 2% 4% give en længere, velstruktureret mundtlig fremstilling på flydende, korrekt engelsk af komplekse sagsforhold med forståelse for kommunikationssituationen? 16% 58% 24% 2% 0% forstå forholdsvis komplekst mundtligt engelsk om almene og faglige emner? 26% 61% 9% 0% 4% beherske et varieret ordforråd som gør det muligt ubesværet at deltage i samtale og diskussion på engelsk? 19% 69% 10% 2% 0% 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Kan ikke vurderes på baggrund af prøven Kilde: EVA s spørgeskemaundersøgelse. Figur 7 viser at der blandt de mundtlige censorers vurderinger er en høj grad af sammenfald mellem de mål der opfattes som svære at vurdere til eksamen, og de mål som de mener at eksaminanderne kun i mindre omfang viste at de opfyldte til eksamen. Det gælder de øverste fire mål i figuren. Alle disse fire mål optrådte også i oversigten over de mål som lærerne fandt svære at tilrettelægge undervisningen efter på side 21. Derimod vurderer 73 % af censorerne at eksaminanderne i høj eller nogen grad kunne give en længere, velstruktureret mundtlig fremstilling på flydende, korrekt engelsk af komplekse sagsforhold med forståelse for kommunikationssituationen, selvom dette også var et af de mål lærerne fandt problematisk. 22 Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx\n23 Figur 8 Skriftlige censorer på stx A: I hvilken grad viste eksaminanderne generelt at de besad følgende kompetencer om at... (N = 74) benytte hensigtsmæssige sprogindlæringsstrategier? 0% 12% 27% 57% anvende en grundviden om historiske, kulturelle og samfundsmæssige forhold i Storbritannien og USA til analyse og perspektivering af aktuelle forhold? 15% 43% 30% perspektivere den enkelte tekst i forhold til samfundsmæssige, kulturelle, historiske og litteraturhistoriske sammenhænge? 23% 47% 16% analysere og beskrive engelsk sprog grammatisk og stilistisk med anvendelse af relevant faglig terminilogi? 23% 69% 0% orientere sig i et større engelsksproget stof, herunder sortere i og vurdere forskellige informationskilder? 27% 26% 4% 41% anvende faglige opslagsværker og øvrige hjælpemidler? 35% 26% 7% 32% analysere og fortolke forskellige nyere og ældre teksttyper under anvendelse af faglig terminilogi? 50% 37% 10% gøre rede for indhold, synspunkter og stilforskelle i forskellige typer engelske tekster? 54% 42% 1% 0% give en længere, velstruktureret skriftlig fremstilling på flydende, korrekt engelsk af komplekse sagsforhold med forståelse for kommunikationssituationen? 61% 35% 1% forstå forholdsvis komplekst skriftlig engelsk om almene og faglige emner? 72% 14% 5% 0 % 20 % 40 % 60 % 80 % 100 % I høj grad I nogen grad I mindre grad Slet ikke Kan ikke vurderes på baggrund af prøven Kilde: EVA s spørgeskemaundersøgelse. Blandt de skriftlige censorer er der ikke helt så stort sammenfald mellem hvilke mål censorerne svarer ikke kan måles til eksamen, og hvilke mål de vurderer at eksaminanderne kun i begrænset omfang levede op til. Umiddelbart viser figur 8 at mindre end halvdelen af censorerne vurderer at eksaminanderne i høj eller nogen grad viste at de opfyldte de øverste seks mål i figuren. Hvis man trækker svarene fra de censorer der svarer at målet ikke kan vurderes til eksamen, ud af undersøgelsen, er der imidlertid kun to mål tilbage som over halvdelen af såvel de mundtlige som de skriftlige censorer vurderer at eksaminanderne kun i ringe grad eller slet ikke viste at de opfyldte til eksamen. Det drejer sig følgende mål: Benytte hensigtsmæssige sprogindlæringsstrategier Analysere og beskrive engelsk sprog grammatisk og stilistisk med anvendelse af relevant faglig terminologi. I denne vurdering er censorerne på stx A altså helt på linje med deres kolleger på de øvrige uddannelser. Herudover vurderer de skriftlige censorer at eksaminanderne kun i begrænset omfang opfyldte de to mål vedrørende det kulturelle og samfundsmæssige område: Anvende en grundviden om historiske, kulturelle og samfundsmæssige forhold i Storbritannien og USA til perspektivering af aktuelle forhold Perspektivere den enkelte tekst i forhold til samfundsmæssige, kulturelle, historiske og litteraturhistoriske sammenhænge. Engelsk A på htx, hhx og stx og engelsk B på stx 23\nUddannelsesudvalget UDU alm. del - Bilag 241 Offentligt. Historie A på stx. Fagevalueringer 2008\nUddannelsesudvalget UDU alm. del - Bilag 241 Offentligt Historie A på stx Fagevalueringer 2008 Historie A på stx Fagevalueringer 2008 Historie A på stx Danmarks Evalueringsinstitut Trykt hos Vester Kopi\nDansk A på hf. Fagevalueringer 2007\nDansk A på hf Fagevalueringer 2007 Dansk A på hf Fagevalueringer 2007 Dansk A på hf 2008 Danmarks Evalueringsinstitut Trykt hos Vester Kopi Eftertryk med kildeangivelse er tilladt Bemærk: Danmarks Evalueringsinstitut\nFremmedsprog på hhx og stx. Evaluering af fagområder 2008\nFremmedsprog på hhx og stx Evaluering af fagområder 2008 Fremmedsprog på hhx og stx Evaluering af fagområder 2008 2009 Fremmedsprog på hhx og stx 2009 Danmarks Evalueringsinstitut Citat med kildeangivelse\nDet kunstneriske fagområde på stx og toårigt hf. Evaluering af fagområder 2008\nDet kunstneriske fagområde på stx og toårigt hf Evaluering af fagområder 2008 Det kunstneriske fagområde på stx og toårigt hf Evaluering af fagområder 2008 2009 Det kunstneriske fagområde på stx og toårigt\nDet tekniske og naturvidenskabelige fagområde på htx og stx. Evaluering af fagområder 2008\nDet tekniske og naturvidenskabelige fagområde på htx og stx Evaluering af fagområder 2008 Det tekniske og naturvidenskabelige fagområde på htx og stx Evaluering af fagområder 2008 2009 Det tekniske og


Køb Graham's Vintage 2000 hos Uvinum\n898,17kr + 296,40kr Forsendelse (19 - 24 dage)\n5.389,02kr + 522,60kr Forsendelse (19 - 24 dage)\n10.778,04kr + 1.045,20kr Forsendelse (19 - 24 dage)\nGraham's har skabt denne Graham's Vintage 2000 (898,17kr), en vine hedvin med Port hvis udvalgte tilføyet tinta çao, touriga nacional, touriga francesa, tinta barroca, tinta amarela og tempranillo fra 2000 hvis alkohol graden er på 20. Ifølge Uvinum brugere, er en fortjener den en validering på 4 5 poeng og har, også, robert parker-bedømmelse: 94 og wine spectator-bedømmelse: 98.\n2016,\t2011,\t2007,\t2003,\t1997,\t1994,\t1991,\t1985,\t1983,\t1980,\t1978,\t1977,\t1976,\t1975,\t1972,\t1970,\t1963,\t1960,\t1945 og\tN/A\t-\tTilføj en anden\nHvis du kunne lide Graham's Vintage 2000 , kan du også nyde ...\nSyn: Porto Grahams Vintage 2000 mørk blodrød farve med en lidt svag kant.\nNæse: Rich, let flygtigt, det udviklede næse. Pulido og tætte og eksplosive.\nMund: Fyldig, medium sød. Meget kraftig og krydret; varer minutter på ganen\nSe alle årgange af vin Graham's Vintage\nFremhævet anmeldelse om Graham's Vintage 2000\nGrahams var en af de første Port virksomheder til at investere i sine egne vinmarker i Portugals Douro-dalen i 1890 og er nu på forkant med innovation i vinfremstilling teknikker. Dette gør Grahams en pioner siden altid.\nI dag fem fætre Symington familien deler ansvaret for alle aspekter af...\nFlere anmeldelser af Graham's Vintage 2000\nModen blomme og rockrose (Cistus ladanifer) og er behageligt blødt og delikat på ganen, på trods af sin ungdom. Det er fuld og rig i munden, med friske noter af brombær og røde blomme. i munden...\nDenne Vintage Port viser mange af de typiske Graham aroma af moden blomme og Esteva (gum Cistus), og er behageligt glat på ganen trods sin ungdom. Det er fuld og rig i munden med friske...\nFor Graham's 2000 blev brugt druesorter Touriga Franca, Touriga Nacional og Tinta Barroca. Denne vintage skærme aroma typisk for mange af Grahams, såsom moden blomme og Cistus, er behageligt blødt...\nUdgivet 24/04/13 til12.34\nAnses af mange juvelen i Oporto denne vin produceres kun i ekstraordinære årgange. Det skal passere de strenge kontroller Instituto dos Vinhos do Douro e Porto for at opnå denne betegnelse. Når...\nLæs flere anmeldelser af Graham's Vintage 2000 »\nBedømmelser af Graham's Vintage 2016\nSMAGSNOTER AF Graham's Vintage 2016:\n- Næse: aroma af mynte og eukalyptus, chokolade noter.\n- Mund: frugtagtig smag, stor kompleksitet, struktur og balance....\nBedømmelser af Graham's Vintage 1994\nSMAGSNOTER AF Graham's Vintage 1994:\n- Syn: mørk og tæt kirsebær.\n- Næse: rige overdådige, stor, moden, rund, frugtagtig aroma.\n- Mund: robust, men glat og silkeagtig på én gang....\nBedømmelser af Graham's Vintage 1991\nJeg har bemærket en farve fra. 1991 bemærkede jeg lidt astringerende.\nBedømmelser af Graham's Vintage 1980\n- Se 1980 Porto Grahams har en dyb rubinrød farve.\n- Næse: en blomstret aroma, kirsebær og blomme på næsen.\n- Mund: fyldig, med medium tanniner og aroma af søde blommer på...\nBedømmelser af Graham's Vintage 1972\nKun smagt drue.\nDu kan også købe Graham's Vintage 2000 ...\nGraham's Vintage 2000 (BE)\nSøgninger relateret til Graham's Vintage 2000\nHvis du ønsker at købe Graham's Vintage 2000, om Uvinum finde de bedste priser på Vin hedvin Port.\tTil salgs på Uvinum roligt og med 100% sikkerhed. Derudover, vi har mere end 59.000 produkter til salg, det som gør os til de førende i den Europeiske sector med mere end 138.000 tilfredse kunder.


11. september 13 år senere: Terrorkrigen optrappes igen | KPnet\n11. september 13 år senere: Terrorkrigen optrappes igen\n13 år er forløbet med uafbrudt krig med USA i spidsen og med NATO og lidt skiftende ’koalitioner af villige’, herunder det meste af EU – Danmark indbefattet i front – som deltagere.\nIslamisk Stat er et barn af USA’s krige i regionen, udstyret med moderne våben fra USA’s nære arabiske allierede, og udklækket i Libyen, Syrien og Irak under USAs og NATO’s vinger. Dens brutalitet er det perfekte påskud for et nyt kapitel i den uendelige krigsførelse i regionen.\nDet vigtigste mål for de imperialistiske krigsmagere er fortsat et regimeskifte i Syrien – at få væltet Assar Bashad og instatlere et marionetstyre i Damascus – som det også var for et år siden, da en direkte aggressionskrig – med dansk deltagelse – lige netop blev bremset.\nAmerikanske og vestlige bombardementer i Syrien uden den syriske regerings direkte anmodning og accept er åbenlyst i strid med folkeretten og i strid med FN’s konventioner. Den syriske regering m.fl. har protesteret kraftigt.\nDet er ikke de væbnede islamistiske grupper eller deres terror, der udgør hovedfaren eller forårsager de største ødelæggelser, eller kræver de fleste døde. Det er USA’s og Vestens krige.\nPrisen betales ikke kun af de lande og folk, der er ofre for krigen, men også af arbejderne og den brede befolkning i de krigsførende lande – blandt andet i form af konstant stigende militærudgifter og stadig mere omfattende sociale nedskæringer.\nDen opgave løses bedst ved at udvikle en fornyet og stærk krigsmodstand, som afslører USA’s og NATO’s terrorrkrigs reaktionære og røveriske karakter og NATOs og de vestlige imperialistmagternes konstante ekspansion i verden og Europa – med front mod krigspolitikken og krigspolitikerne, indbefattet ‘rød’ og blå blok.\nDen må kæmpe mod dansk krigsdeltagelse og deltagelse i USA’s og NATO’ krigsforberedelser under enhver form – i Irak, Syrien o.s.v., men også i Østeuropa og Ukraine – og hvor som helst.


3 fede racerdetaljer: Gør din bil klar til kamp - imageshack.dk\n3 fede racerdetaljer: Gør din bil klar til kamp\nFor nogle er en bil bare et middel til at komme fra a til b, men for mange er det en hobby og et livsværk, der aldrig bliver lagt på hylden. Og denne artikel er netop til dig, som elsker at kræse om din bil og finde nye smarte detaljer og gadgets, som kan give en større køreglæde – praktisk eller ej. Læs med her og bliv klogere.\nUdstødning som en sportsbil\nElsker du et godt stykke Brian-udstyr, så vil du falde pladask for sportsudstødning, som er alt andet end bare et lille rundt rør på 20 centimeter. Her kan du virkelig være med til at gøre en forskel for din bils æstetiske udtryk, og selvom den praktisk effekt er begrænset, er det noget, som enhver bilelsker vil kigge på med det samme.\nStænklapper er små plader, som man sætter på nede foran bagdækkene, så dækkene ikke sprøjter mudder og andet skidt op på undervognen og siderne i midten. De ser både fede ud, og så har det en rigtig praktisk effekt, hvis man godt kan lide at holde sin vogn ren og præsentabel. Der findes mange forskellige udgaver i forskellige farver, du kan vælge.\nFå din bil tunet\nOg nej, her mener vi ikke nede ved din bedste kammerat på hans luskede værksted. Det skal gøres ordentligt, hvis du vil undgå bøder, og man kan faktisk få det gjort lovligt, hvis man vælger autoriserede værksteder. Det behøves heller ikke koster alverden – tjek dog altid anmeldelser med mere, og tjek eventuelt også, om du kan få det gjort i Sverige.\nLamper er mere end belysning


Er 319 den nye 73G indikation for aflysning? | InsideFlyer DK\nEr 319 den nye 73G indikation for aflysning?\nPoster i 'SAS | EUROBONUS' oprettet af niceguy1001, 11/4/21.\nBlot en heads-up!\nDet ser ud til, at SAS indsætter Airbus 319 når de overvejer, hvorvidt en afgang skal aflyses eller ej.\nVi ved alle, at 73G, med midtersæde blokeret, er en administrativ aflysning.\nSAS har fire A319 i flåden. På en tilfældig dag i juli måned (20 juli), er 319 sat på til følgende morgen/formiddagsafgange ude af CPH. Dertil kommer et antal ud af ARN:\nIngen af deres A319'ere har fløjet de sidste mange måneder...\nLige nu har jeg også en USA flyvning der også administrativt er aflyst til LAX. Men indtil videre har de ikke kontaktet mig... Desværre står den ikke som en 73G - havde ellers været hyggeligt at skulle fly 73G i Europæisk konfiguration til LAX\nSenest redigeret: 11/4/21\nHenrik Olsen, asf, Erwin Lansing og 2 andre "Synes godt om" dette.\nDesværre står den ikke som en 73G - havde ellers været hyggeligt at skulle fly 73G i Europæisk konfiguration til LAX\nDet bliver en afgang opereret af Cityjet\nJeg kender desværre alt for godt 73G-tricket, men nu er det åbenbart også udvidet med et 319-trick. Tak for oplysningen.\nJeg er træt af disse administrative aflysninger, hvor man ikke kan ombooke eller få pengene tilbage før de officielt aflyses. Det er en svinestreg at holde på folks penge på den måde, og det gør det svært at finde alternativer, når den "rigtige" aflysning ligger for tæt på afgangstidspunktet.\nBeaglen, Henrik Olsen, Erwin Lansing og 2 andre "Synes godt om" dette.\nTak for tippet - det er godt at vide!\nHenrik Olsen, 13/4/21\nSå det er ikke et godt tegn at jeg har en booking der pt. står til 319 på udturen, og 73G (med blokket midtersæde) på hjemturen?\nYep... Der er jo stadig en mulighed for at du kommer afsted\nJeg har lidt samme problem med en tur til Venedig d 31 maj, der blev købt under deres 30% point kampagne. En god ven ville gerne med på turen, men SAS har fjernet samtlige flyafgange til Venedig.\nRingede ind til dem for at høre om turen. Hun kunne ikke sige noget om turen ville blive til noget. Det ville jeg først få af vide tættere på afrejsedato.\nEr reglerne sådan, at jeg har ret til kompensation såfremt de aflyser med mindre end 14 dage til afrejse? De vil sikkert begrunde det med corona og derfor er jeg ikke berettiget ellers aflyser de måske 15-20 dage inden?\n...Er reglerne sådan, at jeg har ret til kompensation såfremt de aflyser med mindre end 14 dage til afrejse? De vil sikkert begrunde det med corona og derfor er jeg ikke berettiget ellers aflyser de måske 15-20 dage inden?\nUanset hvornår aflysningen annonceres, vil SAS altid påberåbe sig Corona, og at de er fuldstændige helt og aldeles uden skyld i aflysningen., og derfor har du ikke ret til kompensation. (Tro mig, jeg har prøvet flere gange). Corona er måske skyld i den økonomiske del (=manglende passagergrundlag), men rent teknisk er der nok intet til hinder for at gennemføre flyvningen.\nEller sagt på godt jysk, så er det svært at se efter over et år, at omstændighederne er "usædvanlige". Det skal dog ikke forhindre nogen flyselskab at prøve, for som altid: går den, så går den.\nErwin Lansing, 14/4/21\nBeaglen, jespersm, Henrik Olsen og 2 andre "Synes godt om" dette.\nNu er der kommet et ekstra element. PÅ langruterne bliver administrativt aflyste fly nu "befløjet" af den afdøde A340. Netop set af en af mine adm. aflyste fly (har været lukket for booking længe), blevet ændret fra en A350 til A340.\nHavde ellers været sjovere som nævnt tidligere, hvis det skiftede til en CR2 eller Dash8\nSenest redigeret: 15/4/21\nHvilke rute er dette for min booking til Boston ser sådan ud nu (tidligere var det A321LR og efterfølgende bare "fly" og nu A340:\nHenrik Olsen, 15/4/21\nA340 er muligvis alligevel bedre end at "fly" blev ændret til "båd"\nErwin Lansing, 15/4/21\nEnig - men SAS har bare ikke flere A340'ere i flåden. Så derfor en klar besked om at denne afgang/rute heller ikke bliver til noget.\nNu ikke ødelægge en dårlig joke med fakta\nDet er usselt at holde kunder hen så længe. Uanset om det er mere gode grunde, som manglende IT understøttelse, eller mere kolde kalkulerende grunde, som at forhindre folk så længe som muligt at finde alternativer hos konkurrenterne, så er det et tegn på manglende respekt for kundernes planer og tid.\nMaHA, jespersm, Henry og 1 anden person "Synes godt om dette".\nSå skulle I prøve at flyve fra Malmö til Washington D.C. I en lang periode har mine tre flyvninger (for at nå dertil) været en 737-700 + 737-700 + A340-300...\nEr jeg overrasket over, at det ikke bliver til noget? Slet ikke\nMen det undrer mig alligevel lidt, at de først står som cancelled 3 uger før afgang og her 2 uger før afgang har de tilsyneladende opgivet at ombooke den\nEn tidligere reservation (i starten af denne måned) endte med MMX-ARN-CPH på den oprindelige dag for afgang og så 25 timers ophold i CPH, før der var en plads til IAD. Den opgav jeg selv og tog imod en voucher\nBeaglen, obs, Henrik Olsen og 1 anden person "Synes godt om dette".\nSidder og ser på gode billetpriser med SAS til FCO i juni. Afgangene er, som trådstarter skriver, sat op med A319, men de ser ikke ud til at være 'døde' = det er fortsat muligt at booke. Det er vel ikke helt det samme som 737-700 setup'et - der så vidt jeg har forstået betyder, at afgangene ikke er tilgængelige.\nSamtidigt bemærker jeg, at der flyves 2 dage om ugen, men at der disse dage så kan være 2 direkte afgange, både morgen og aften. Mon A319 = enten flyves morgen eller aften...?\nPeter F., 18/4/21\n737-afgange har også ved flere tilfælde været tilgængelige for booking, så mig bekendt er der ingen forskel der.\nHenrik Olsen, Peter F. og Henry "Synes godt om dette"\nJeg ville satse på 681/682 afgangene.


Israel hævner raketter fra Gaza og retter luftangreb mod Hamas | amtsavisen.dk\nKort tid efter at tre raketter blev affyret fra Gaza, svarede Israel igen. Et Hamas-kontor var blandt målene.\n26 aug. 2019 kl. 03:20\nIsraels militær har udført luftangreb mod Hamas-bevægelsen i Gazastriben. Det oplyser militæret, efter at tre raketter blev affyret fra området ind i det sydlige Israel søndag.\nIfølge det israelske militær var et af målene for luftangrebene et kontor tilhørende en kommandør fra Hamas i den nordlige del af Gazastriben.\nDer er ingen rapporter om omkomne.\nSent søndag oplyste Israels militær, at to raketter, der var blevet affyret fra Gaza, var blevet opfanget af israelernes missilforsvarssystem. Det vides ikke, hvad der blev af den tredje raket.\nRaketterne fra Gaza blev affyret, dagen efter at Israel lørdag udførte luftangreb i Syrien.\nIfølge Israel udførte landets luftvåben angreb mod iranske enheder i Syrien for at forhindre et iransk forsøg på at angribe israelske mål.\nOvervågningsgruppen Det Syriske Observatorium for Menneskerettigheder meddelte efterfølgende, at en iraner og to medlemmer af Libanons Hizbollah-milits blev dræbt i angrebene, der skete tæt på Damaskus i Syrien.\nNatten til søndag oplyste et højtstående medlem af Hizbollah, der støttes af Iran, at en israelsk drone var faldet ned over den libanesiske hovedstad, Beirut. Imens var en anden drone angiveligt eksploderet i luften.\nDet står ikke umiddelbart klart, hvem der står bag søndagens raketter fra Gaza.\nMilitante palæstinensere fra Hamas har de seneste dage optrappet antallet af angreb. Det sker angiveligt i frustration over den israelsk-egyptiske blokade af Gaza.\nDet er dog ikke sikkert, at Hamas står bag. Også iranskstøttede militante i Gazastriben råder over raketter, og søndagens angreb kan have været hævn for angrebene i Syrien.\nNatten til mandag rapporterer den libanesiske avis an-Nahar, at israelske luftangreb har ramt en militær position tilhørende Folkefronten til Palæstinas Befrielse (PFLP) i Libanon.\nAngrebet skal have fundet sted nær den syriske grænse og har udelukkende forårsaget materiel skade.\n- Tre israelske luftangreb har ramt den libanesisk-syriske grænse øst for Zahlé, skriver avisen ifølge nyhedsbureauet Reuters.


2 uger siden - af Daniel Bentien, Foto: Warner Bros.\nOm en uge er der dansk biografpremiere på filmatiseringen af Frank Herberts monumentale science fiction-roman Dune. Billetsalget er i fuld gang her på kino.dk, og filmen er pt. efterårets mest ventede blandt brugerne på sitet.\nMen hvad er 'Dune' egentlig for en størrelse? Vi giver en spoilerfri introduktion til det komplekse univers, så du er klædt på til filmpremieren.\nRomanen bag filmen blev udsendt i 1965, hvor den blev hædret med både en Hugo Award og en Nebula Award for bedste science fiction-roman. Bogen er ofte blevet kaldt den bedst sælgende science fiction-roman nogensinde, og den er på den måde for sci-fi-genren, hvad Tolkiens 'Ringenes Herre' er for fantasy.\n'Dune' blev oversat til 'Klit' på dansk, hvor Niels Søndergaards oversættelse har været hyldet.\nForfatteren Frank Herbert havde flere interesseområder, der tydeligt smittede af på bogens temaer. Mest signifikant er hans fascination af ørkener, hvor især området i Florence, Oregon var en tydelig inspirationskilde.\nSamtidig var han interesseret i middelalderen, i arabisk kultur, superhelte og euforiserende stoffer, som alle kom til at spille en rolle i fortællingen. Det kommer ikke mindst til udtryk i de mange vanskelige fantasy-ord, der ofte har en arabisk klang samt i de overnaturlige temaer, der hersker i Dune-mytologien.\nVerdenen blev så omfattende, at bogen måtte inkludere et udførligt Appendiks - et nødvendigt opslagsværk for førstegangslæseren, der kæmper med at sætte sig ind i den fremmede fremtidsvision.\nAlt i alt brugte Herbert seks år på at researche og skrive romanen, hvilket var markant mere, end hvad bøger i den genre normalt har taget på det tidspunkt. Resultatet var storslået og har sat sit varige præg på kulturhistorien samt inspireret alt fra Star Wars til gyserfilmen Tremors.\nHerbert fulgte selv succesen op med fem efterfølgere, bl.a. 'Dune Messiah' i 1970 og 'Children of Dune' seks år senere.\nHandlingen i 'Dune'\nDune formår ligesom 'Ringenes Herre' og 'Game of Thrones' at bygge en levende verden, der med adskillige beskrivelser og historik føles lige så ægte, som den, vi lever i. Det være sig i de detaljerede omtaler af flora og fauna på ørkenplaneten Arrakis, forholdene mellem de adelige ”huse”, opbygningen af fremmede sprog eller de mange teknologiske dimser, der anvendes.\nFortællingen centrerer sig om Paul Atreides, en ung mand med helt særlige egenskaber. Han er søn af hertug Leto Atreides og konkubinen Jessica. Sidstnævnte er en del af det magtfulde Bene Gesserit, en religiøs orden bestående udelukkende af kvinder med overnaturlige evner.\nAtreides får af Kejseren Shaddam Corrino II foræret ørkenplaneten Arrakis (alias: Dune), et barskt sted med en kampduelig lokalbefolkning, men som samtidig er det eneste sted i universet, hvor det særlige krydderi melange findes. Men Atreides-familien bliver forrådt og angrebet af den konkurrerende klan Harkonnen, der ligesom kejseren frygter hertugens stigende popularitet og militære styrke.\nPaul og Jessica flygter og må klare sig sammen med den lokale Arrakis-befolkning (de såkaldte Frimenere) mod sandstorme, enorme orme og Harkonnens brutale tropper.\nFør Peter Jackson lykkedes med at bringe Ringenes Herre til det store lærred med filmene fra 2001-03, var Tolkiens trilogi blevet kaldt umulig at filmatisere. Det samme prædikat har 'Dune', og alle, der har forsøgt, har indtil videre fejlet.\nAvantgardeinstruktøren Alejandro Jodorowsky prøvede at stable en storfilm på benene i 1970erne, hvor den chilenske filmskaber ville bruge hele 14 timer på at bringe Herberts verden til live. Projektet, der er gået over i historien som et af de største skrinlagte af sin slags, bliver skildret i dokumentarfilmen 'Jodorowsky's Dune' fra 2003.\nDet lykkedes til gengæld David Lynch at filmatisere Dune i 1984, men filmen blev kritiseret af anmelderne og overset af publikum. Fiaskoen betød, at der skulle gå adskillige år, før Herberts roman igen blev forsøgt filmatiseret, denne gang i en miniserie fra 2000, der blev fulgt op af 'Children of Dune' i 2003.\nHeller ikke denne gang var resultatet prangende, og man fik vitterligt fornemmelsen af, at en god filmatisering aldrig ville lykkes.\nInd kommer den canadiske instruktør Denis Villeneuve. Han havde allerede skabt ambitiøs, progressiv sci-fi i Arrival og Blade Runner 2049, hvor sidstnævnte især gav troen på noget stort for hans Dune-projekt.\nAt lave en vellykket efterfølger til en af genrens største værker, nemlig Ridley Scotts banebrydende Blade Runner fra 1982, virkede næsten utopisk, men Villeneuve overgik alle forventninger med filmen, som nogle mener er endnu bedre end sin forgænger.\nForventninger har der således også været nok af til hans version af 'Dune', der har nogle af tidens hotteste navne på rollelisten, bl.a. Timohée Chalamet som Paul, Rebecca Ferguson som Jessica og Oscar Isaac som hertugen Leto.\nDune havde, efter udskydelse pga. Corona-nedlukning af biografer verden over, endelig premiere på filmfestivalen i Venedig i år og især Empire, Screen Daily og danske Soundvenue var fulde af begejstring over filmen.\nNu mangler vi bare, at Warner Bros. giver grønt lys til den planlagte efterfølger, der skildrer det videre forløb i bogen. Dune har nemlig aldrig været tænkt som en enkeltstående film, så vi krydser fingre for, at den går så godt i biograferne, at filmselskabet vil finansiere HELE værket.\nDune får biografpremiere den 16. september.\nSe også: Billetsalget til Dune er startet på kino.dk


Andelshaver status eller ej ?\nEr en køber af en ejendom andelshaver i et varmeværk, når andelsselskabets vedtægter ikke er tinglyst?\nI 2010 behandlede ankenævnet nogle sager om udtrædelsesgodtgørelse fra fjernvarmeværker, der er andelsselskaber. Sagerne rejste spørgsmålet om, hvorvidt købere af en ejendom automatisk indtrådte som andelshavere i fjernvarmeværket, når det var organiseret som et andelsselskab.\nTypisk har det i salgspapirer mv. kun været oplyst, at ejendommen blev forsynet med fjernvarme. Derimod har andelsselskabets vedtægter, hvoraf det oftest fremgår, at ejendomsejeren har pligt til at være andelshaver. Det har hidtidig været opfattelsen, at det ikke er nødvendigt, at andelsselskabets vedtægter er tingslyst på ejendommen.\nSpørgsmålet er en rækker sager er derfor blevet rejst, om en godtroende ejendomskøber også uden tinglysning er forpligtet til at være andelshaver. Det kan være afgørende for, på hvilke vilkår kunden får leveret fjernvarme, og særligt har det betydning, hvis kunden vil opsige forsyningsaftalen.\nI mange andelsselskaber er det sådan, at leveringsbestemmelserne står i andelsselskabets vedtægter, herunder reglerne om betaling af udtrædelsesgodtgørelse.\nAnkenævnet har i en række sager i 2010 i overensstemmelse med, hvad der var gængs opfattelse, lagt til grund, at en køber af fast ejendom, der er forsynet med fjernvarme, overtager ejendommens rettigheder og forpligtelser i relation til fjernvarmeforsyningen, herunder bliver underlagt bestemmelserne i anmeldte vedtægter og leveringsbetingelser. Køberen indtrådte derfor i varmeværkets forsyningsområde som andelshaver, også selv om vedtægter mv. ikke er tinglyst på ejendommen, jf. herved principperne i tinglysningslovens § 4.\nNår ejendommen således er tilsluttet et kollektivt varmeforsyningsanlæg og fortsat kunne blive forsynet fra varmeforsyningsanlægget, hvis ejeren ønskede det, var udgangspunktet, at der skulle betales udtrædelsesgodtgørelse efter vedtægternes bestemmelser.\nNy praksis fra Vestre Landsret!\nVestre Landsret har 2 domme fra juni 2011 og september 2012 forkastet den hidtidige opfattelse.\nI begge sager er ejerne frifundet for at betale udtrædelsesgodtgørelse. Landsretten fandt, at ejerne ikke kan pålægges at være andelshaver, når forpligtelsen hertil ikke var tinglyst på ejendommen.\nBåde byretten og landsretten lægger vægt på, om ejer har været og fortsat er i god tro om, hvorvidt han anses for at være andelshaver. Det vil derfor i fremtiden også skulle indgå i vurderingen af sager om udtrædelsesgodtgørelse, om kunden gennem længere periode har eller burde vide, at han blev anset for at være andelshaver.\nI de konkrete sager anføres bl.a., at:\n· Ejeren har ikke fået overdraget den oprindelige aftale om fjernvarmelevering til ejendommen.\n· Ejeren har ikke modtaget værkets vedtægter, almindelige leveringsbestemmelser mv.\n· Ejeren har ikke modtaget et ”Velkomstbrev” fra fjernvarmeværket.\n· Der er ikke tinglyst byrder på ejendommen.\nDet er endnu ikke afklaret, om dommen evt. kommer til prøvelse i Højesteret.\nAnkenævnet ændrer praksis!\nNu har ankenævnet truffet sin første afgørelse efter landsretsdommene. Ankenævnet har valgt at følge den nye praksis fra Vestre Landsret. Da forbrugeren således ikke var andelshaver, var varmekunden ikke omfattet af forpligtelsen i vedtægten til at betale udtrædelsesgodtgørelse. Forbrugeren skulle derfor ikke ved sin opsigelse af aftalen betale en andel af andelsselskabets restgæld.


Parker i Oslo – Oslo - monumenter og attraktioner.\nDer er mange smukke grønne områder i Oslo, med en rig vegetation, men også dekoreret med smukke springvand og monumenter. Frogner Park i Oslo er særlig populær, inden for hvilken der er en skulptur og havesammensætning af Gustav Vigeland. Derudover parkerer på Hill of St.. Jana og Royal Park.\nPark Frogner (norw. Frognerparken) strækker sig over overfladen 45 ha og det er det største grønne område i Oslo. Parken ligger i Frogner-distriktet (Okay. 3 km nordvest for centrum), og dens historie og navn er tæt knyttet til Frogner-residensen fra det 18. århundrede, med placeret på den sydlige kant af parken. Først ejeren af palæet, Hans Jacob Scheel, han etablerede en lille have omkring herregården, senere forvandlede hans efterfølgere haven til en park og udvidede den markant og endelig i slutningen af det 19. århundrede. hele området blev købt af bymyndighederne. Disse besluttede igen ikke kun at oprette offentlige rekreative områder i den vestlige del af byen, men overlod også et stort område af parken til udvikling til den velkendte billedhugger Gustav Vigeland. Sådan her, ved årets udgang 40 - dem fra det 20. århundrede, Vigeland Park blev etableret i Frogner Park, det vil sige en smuk skulpturel og havekomposition, inklusive 212 skulpturer, dekorativ springvand, mest, samt udsøgt udformede porte og belysning.\nPark på Hill of St.. Jana (norw. St.. Hanshaugen Park), beliggende i distriktet St.. Hanshaugen, til gengæld er det den ældste park i Oslo, der er etableret uden for byens centrum. Historien om dette sted går tilbage til midten. XIX med., når området omkring St.. John blev interesseret i den velhavende industriist Fritz Heinrich Frølich. I år 60 - der er plantet over tusind træer i parken, og allerede i 1867 r. Byen overtog plejen af dette område. I dag er parken et godt sted at gå, og fra dens bakker er der en fantastisk udsigt over centrum af Oslo. Der arrangeres også udendørs koncerter i parken.\nRoyal Park (norw. Slottsparken) strækker sig omkring det kongelige palads, lukke hovedrepræsentantens avenue i Oslo - Karl Johans gate fra vest. Denne park er primært berømt for sine smukke skulpturer og monumenter - især værdifulde er to statuer af Camilla Collet og Niels Henrik Abel, værker af Gustav Vigeland, men det er også værd at være opmærksom på hestestatuen af Charles III John af Brynjulf Bergslien og endelig statuen af dronning Maud af Ada Madssen.


##### Hvorfor kan mænd lide analsex med kvinder – Analsex tænder mænd – ikke kvinder – Ekstra Bladet.\nin hvorfor, kan, mænd, lide, analsex, med, kvinder\nTagged with hvorfor, kan, mænd, lide, analsex, med, kvinder\nAnalsex og omegn kan være frækt. Senest førte et oprør mod kvindeer indstilling faktisk til en længere diskussion med en anden bloggende, femistisk kvinde på twitter. Analsex er at stimulere området i hvorfor kan mænd lide analsex med kvinder omkring anus ved at mes (rimming), kærtegne, bruge fingre eller sexlegetøj eller via penetration. Kvinder har en øget risiko for big ass lesbiske billeder få blærebetændelse efter sex.\nKan ikke lide tanken om at min røv skal være midtpunktet i hans synsfelt. Og det er sørgeligt, synes jeg, hvis analsex, oralsex, alle mulige dejlige former for. Kvinder kan lide en blød, varm, våd tunge - ikke hvorfor kan mænd lide analsex med kvinder hård spids en. I takt med at anapsex er homoseksuel pit mere populært, er nysgerrigheden og. University of Texas i USA undersøgt, hvordan vores oplevelse af.\nMænd burde massere prostata, der kan stimuleres gennem anus. Af samme grund er der stor forskel på, hvordan kvinder oplever Nogle mennesker kan lide at give eller få mundsex, mens andre.\nHvorfor kan fyre lide anal? Tja, mange gange føles det mere stramt end at tage hende vaginalt. Hr og Fru Jensen dyrker analsex, selvom de ikke gjorde det førhen. Undersøgelse har også peget på, at næsten 50 % af alle mænd ville ønske. Hvor mange af jer piger kan lide anal sex, jeg synes personligt det gør pisse ondt. Hvorfor ser vi f.eks. også det her med, at man tager billeder af piger. Og vil ikke prøve det igen. Men hvad synes i piger, kan i lide. Der kan ske et tillidsknæk til mænd, til omverdenen og værst af alt til. Kvinder har flere gange spurgt mig, hvordan jeg har det med numsesjov, efter de har. Ja, jeg kan ganske simpelt ikke forstå, hvorfor mænd (det er jo som. Der kan være flere grunde til, hvorfor det kan gøre ondt på en pige/kvinde og på en.\nHvorfor gør de det så? analsex, når de føler, de har kontrol over forløbet, når manden ikke. Mænd, der i en gruppe taler højlydt om en kvinde eller ud fra gruppens. Danske kvinder - og mænd - fortæller, hvorfor de giver sig hen til denne tabuiserede sexleg.\nMænd, der plager om blowjobs, analsex, trekanter, bondage og så videre, har. Hvis nu manden er meget stor, kvinden ekstra følsom, eller det Sexlegetøj til Kvinder51 · Sexlegetøj til Mænd43 · Sexlegetøj til Par41. Det føles forskelligt. Ny trend spreder sig blandt danskerne: Både mænd og kvinder vil have en hvid stjerne. Sex og samliv Nadia giver mænd analsex. Facebook Pinterest Email. Hvorfor kan mænd lide analsex? Fænomenet har fået navnet pegging og vi guider dig til hvordan hvorfor kan mænd lide analsex med kvinder.\nSom kvinde synes jeg, det er fantastisk at hvorfor kan mænd lide analsex med kvinder lov til at tage en mand, både fordi. Analsex deler vandene, og mens nogle mænd og kvinder ikke kan få nok af sport i 2eren, så vil ligeså mange løbe skrigende bort, hvis ens livs. Jeg kan osse godt lide anal vis jeg er godt tændt og med god opvarmning plus glidecreme.\nJeg vil også kim kardashain porno, at kvinder, der kan lide analsex, heller ikke er bange for at blive slikket der.\nHvorfor tror vi det? Mænd foretrækker kyske kvinder, som de kan have helt for sig selv, Myten stammer fra samme sted som hvorfor kan mænd lide analsex med kvinder om, at mænd altid har lyst til sex, og at kvinder ikke kan lide film peeping porn tom I vores.\nOg generelt er mænd gladere for analsex end kvinder. Jeg ved ikke hvorfor, men jeg væmmes ved tanken. Jeg ved ikke hvorfor analsex til mænd er sådan et enormt tabu i de mandlige kredse.\nProblemet er, at han helt vildt gerne vil have analsex med mig, men anaksex er bange for at gøre det. Og hvorfor kan kvinder IKKE lide analsex? Det kan også have noget med hele opbygningen til analsex at gøre. Sex og samliv Danske kvinder afslører: Derfor er analsex frækt. En anden mulig forklaring på, hvorfor disse mænd slikker deres kvinde, er, at de derved sørger for, at hun er seksuelt tilfredsstillet 15 års fængsel for analsex.\nDesuden kan analsex være andet end et gennemført analt samleje. To gode stillinger, hvis man er rookie, er klart at lice manden, hvorfor kan mænd lide analsex med kvinder at få. Nogle mænd er bange for, at hvis de kan lide analsex, er de måske.\nSamtidig viser Don Kulick, hvordan svenske socialarbejdere og. Blandt mændene fantaserede 64,2 procent om analsex, imens den form for. For mange af disse har meget svært ved at finde ud af, hvad kvinder godt kan lide.\nTejas on Lesbiske bestfriends porno\nDuktilar on Tomboy sex videoer\nNegrel on Gratis sex c\nFaezragore on Massiv pik for stor\nJanuary 27, 2020 Download sunny leone xxx videoer\nJanuary 24, 2020 Japansk ffm sex\nJanuary 8, 2020 Gratis sex porno klip\nJanuary 8, 2020 Hvordan man har god anal sex\nSex massage cambridge Hot teen girls piger gallerier Blow jobs spil Tvunget lesbisk sex pornhub\nKære mand, du kan fra nu af hive forskningen frem, hvis du bliver beskyldt for at falde lidt for.\nHvorfor det stadig er et tabu at tænde på en finger bagi, er os en gåde.\nDet kan være utrolig sårbart både for mænd og for kvinder.\nAlle mænd elsker analsex, de er konstant liderlige, og så er de vilde med kæmpestore bryster.\nNogle mænd finder analsex grænseoverskridende.\nLigesom i 1800-tallet opfattes mænd indirekte som perverse og.\nDet kvinder primært godt kan li ved analsex er faktisk smerten kvinder har ikke noget punkt oppe i popoen, det er kun mænd der har prostataen der kilder det.\nSpørgsmålet er så, 1, hvordan og KAN jeg forvente at indføring af ret stor.\nKan man finde på noget godt hvor vi alle nyder det?


Mazda har lavet to seje retro-udgaver af den nye MX-5 | Bilmagasinet.dk\nMazda MX-5 fra 330.000 kr.\nMazda har bygget to seje retro-udgaver af deres MX-5 sportsvogn. Desværre er bilerne kun konceptmodeller\n4. november 2015 af Christian Thestrup\nMens de fleste bilproducenter bruger den store tuning- og styling-messe, SEMA, i Las Vegas, til at vise, hvor store hjul og hvor mange hestekræfter, de der kan proppes i en bil, er Mazda gået en anden vej. De har nemlig skruet tiden tilbage og dukker op til messen med to retro-udgaver af den nye Mazda MX-5, en MX-5 Spyder og en MX-5 Speedster.\nDe to biler er skabt med stor inspiration fra de datidens klassiske roadstere. Spyderen har fået en blød canvas-top, der er spændt fast til bagenden, så du i stedet for en bagrude bare kigger ud af et hul. Derudover er bilen udstyret med et aerodynamisk body-kit i kulfiber, en ny Spyder-grill med tågelygter, en frontsplitter i fuld bredde, 17-tommer letvægtsfælge fra Yokohama og masser af groft old school læder i kabinen.\nSpeedster-udgaven er til gengæld skruet helt tilbage til det rent nødvendige. Selv forruden er erstattet af små aero-screens. For at spare vægt er dørene udført i kulfiber, ligesom bilen har fået ekstremt lette 16-fælge. Hvor den nye MX-5, som du kan køre hos forhandleren, vejer 1.050 kilo, er vægten på Speedster-konceptmodellen skruet helt ned til 943 kilo, ligesom den i øvrigt er sænket 30 mm i forhold til den originale model.\nDer er desværre ingen udsigt til, at Mazda sætter gang i produktionen af de to nye udgaver. Bilerne er nemlig lavet for at vise verden – ikke mindst den del, som beskæftiger sig med tiuning og styling – hvordan man kan bygge videre på MX-5 uden at ødelægge bilens sjæl.\nSe flere billeder og specs på de to biler på de næste sider.\nMotor: SKYACTIV-G 2.0 DOHC 16-valve 4-cylinder with VVT\nHjul: Custom RAYS 57 Extreme Gram Lights 16 x 8 (45mm offset)\nBremser: Brembo, firestemplede bremsecalipre med ventilerede skiver\nDæk: Kumho Ecsta V710 225/50/16\nStøddæmpere: K&W justerbar undervogn\nVægt: 943 kg\nFarve: Blue Ether\nSæder: Letvægts kulfiber-sæder, udviklet af Mu-Len Delta Seat eksklusivt til den nye 2016 MX-5, beklædt med sort alcantara.\nMotor: SKYACTIV-G 2.0 DOHC 16-ventiler 4-cylindre med VVT.\nHjul: Custom Yokohama ADVAN Racing RS II 17 x 8 (42mm offset)\nDæk: Yokohama ADVAN A048 225/45/17\nStøddæmpere: Justerbar gevindundervogn\nVægt 1.043 kg\nFarve: Mercury Silver\nInteriør: Sæder og døre er bekædt med Spinneybeck PRIMA læder.