Offentlige topledere et studie af karriereforløb og dannelsesprocesser - PDF\nOffentlige topledere et studie af karriereforløb og dannelsesprocesser\nDownload "Offentlige topledere et studie af karriereforløb og dannelsesprocesser"\n1 Offentlige topledere et studie af karriereforløb og dannelsesprocesser - undersøgelse gennemført af Eva Zeuthen Bentsen, CBS for det såkaldte Bjarne Pedersen netværk i regi af Forum for Offentlige Topledelse, publiceret januar Indledning I forbindelse med udvikling og lancering af kodeks for god offentlig topledelse 1, har en del af den fortsatte diskussion handlet om offentlige topleders karrierevalg. Formålet med denne publikation er, i forlængelse heraf, at skabe et anderledes og mere nuanceret billede af de forhold, som har betydning for offentlige toplederes udvikling og karriere. Det er således de deltagende toplederes ønske, at denne undersøgelse medvirker til at identificere nogle mere generelle fortællinger om offentlige toplederes karriereforløb, end de meget personorienterede fortællinger, der ofte præger diskussionen. Datamaterialet består af en kvantitativ og en kvalitativ del. Hensigten med den første er at belyse hvilke formelle kompetencer og kvalifikationer, der kendetegner den offentlige topleder, f.eks. i forhold til uddannelsesmæssig baggrund og tidligere ansættelser. Formålet med den kvalitative del er at undersøge mere dybdegående, hvordan en gruppe topledere anskuer deres eget karriereforløb hvilke hændelser har været afgørende, hvilke personer har bidraget til karriereudviklingen, hvilke kompetencer opleves som afgørende og hvor ses den helt individuelle formning af den enkelte topleder? Resultaterne af undersøgelsen vil dels kunne anvendes som inspirationskilde for fremtidige topledere, og dels kunne give input til tilrettelæggelse af talentudvikling, karriereplanlægning og kompetenceudvikling i den offentlige sektor. Følgende to spørgsmål vil blive forsøgt besvaret i denne publikation: - Hvilke formelle kompetencer er afgørende for at blive offentlig topleder? - Hvilke hændelser og udviklingsmønster både i forhold til kontekst og personlighed har en afgørende betydning i forhold til toplederes karriereforløb? Spørgsmålene belyser to forskellige perspektiver på toplederes karriereforløb den formelle og strukturerede beskrivelse, og den mere personorienterede og narrative beskrivelse. 1 Public Governance (2005): kodeks for god offentlig topledelse i Danmark\n2 Baggrund for projektet Undersøgelsen er initieret af en gruppe offentlige topledere fra det såkaldte Bjarne Pedersen netværk i regi af Forum for Offentlige Topledelse 2. Dette netværk har igennem en periode på omkring to år arbejdet med en nærmere konkretisering af offentlige toplederes karriereforløb og kompetenceudvikling. Som afslutning på dette arbejde besluttede netværkets medlemmer at igangsætte nærværende undersøgelse. De offentlige topledere, der har deltaget i undersøgelsen, og som også selv er medlemmer af netværket er: Agi Csonka Anders Agger Bjarne Pedersen Bo Rasmussen Dorrit Sylvest Nielsen Erik Meldgaard Bendorf Jan Kallestrup Jesper Holt Jensen Jens Jensen Kjeld Zacho Jørgensen Lars Svenningsen Marianne Thyrring Per Røner Thorkil Juul Thomas Knudsen Direktør Danmarks Evalueringsinsitut Kommunaldirektør Ballerup Kommune Kommunaldirektør Rudersdal Kommune Kommunaldirektør Albertslund Kommune Direktør Familiestyrelsen Kommunaldirektør Svendborg Kommune Kommunaldirektør Favrskov Kommune Direktør Kystdirektoratet Direktør Arbejdstilsynet Direktør Region Syddanmark Kommunaldirektør Nyborg Kommune Departementschef Miljøministeriet Kommunaldirektør Stevns Kommune Styrelsesdirektør Ankestyrelsen Kommunaldirektør Lolland Kommune Publikationen er udarbejdet af Eva Zeuthen Bentsen, CBS med assistance af stud.merc. Tenna Nynne Vangsgaard. Interview og spørgeskemaundersøgelse er foretaget af Eva Zeuthen Bentsen, Caroline Hegelund-Jensen, KL og Ulrich Smith Hansen, FM og Tenna Nynne Vangsgaard. Publikationens opbygning Efter i det ovenstående kort at have opridset formålet med undersøgelsen, samt baggrunden for at igangsætte den, vil fremgangsmåden ved indsamling af data fra såvel 2 -\n3 spørgeskemaundersøgelsen som de kvalitative interview, blive skitseret i det følgende. Dernæst præsenteres kort to forskellige karrierebegreber, det vertikale og det horisontale, idet udviklingen hen i mod mere grænseløse og horisontale karriereforløb er en væsentlig årsag til at det er relevant med en publikation som denne. Efter disse indledende afsnit fremlægges først resultaterne fra spørgeskemaundersøgelsen, hvorefter resultaterne fra den kvalitative undersøgelse præsenteres, i form af de identificerede 8 tværgående mønstre fra interviewene. I konklusionen samles der op på de centrale pointer, ligesom resultaternes bredere anvendelighed diskuteres. Metode Undersøgelsen bygger på resultater fra en spørgeskemaundersøgelse 3 blandt de 15 deltagende topledere, samt efterfølgende interview med disse. De indsamlede data fra spørgeskemaundersøgelsen er blevet anvendt som baggrundsmateriale i forhold til at designe spørgeguiden til de kvalitative interview. Med denne fremgangsmåde blev det sikret at tendenser belyst i den kvantitative undersøgelse, blev undersøgt nærmere i den kvalitative del. F.eks. viste spørgeskemaundersøgelsen af omkring halvdelen af toplederne ikke havde haft studierelevant arbejde mens de var under uddannelse, hvilket er interessant i et karriereperspektiv. Derfor blev der i de efterfølgende interview inkluderet spørgsmål om hvilken betydning studiearbejde har haft for karriereudviklingen. Der er i interviewene lagt vægt på at få interviewpersonerne til at give righoldige beskrivelser af situationer og oplevelser i relation til deres personlige karrierefortælling. Karrierebegrebet er derfor ikke et på forhånd defineret fænomen, men meningskonstrueres løbende af interviewpersonerne ud fra deres personlige forståelsesramme. Interviewene er efterfølgende blevet transskriberet, og på baggrund af dette materiale er der senere blevet identificeret en række mønstre eller temaer som går på tværs af de forskellige interviewpersoners fortællinger. Det er disse mønstre som udgør resultaterne af den kvalitative undersøgelse. To forskellige forståelser af karriereforløb Den vertikale karriereforståelse Den traditionelle forståelse af karriere er, at det er et lineært, langsigtet og organisationsbetonet forløb, hvor karrierevejen er vertikal opadstigende, synlig og 3 Kvantitativ spørgerskema (hvordan ser det ud bilag) - 3 -\n4 veldefineret 4. I offentlig regi, starter man typisk som medarbejder i 25-års alderen, som 35- årig bliver man mellemleder, som 50-årig bliver man topleder, for til sidst som 65-årig at gå på pension 5. Karriereforløbet er her forudbestemt af organisationen, og ansvaret for karrieren påhviler derfor i høj grad også organisationen 6. Denne tilgang til karriere kan dog være problematisk i forhold til det mere forandringskrævende samfund i dag. Organisationer handler således ikke længere som stabile lukkede enheder, med interne forhold (medarbejderne) der ikke påvirkes af omgivelsernes forandringer. Den horisontale, grænseløse karriereforståelse En mere nuanceret karriereforståelse er derfor nødvendig - en forståelse som i højere grad anlægger en horisontal tilgang til karrierebegrebet. Karriereforløb forstås her på tværs af funktioner og afdelingsgrænser, på tværs af niveauer, på tværs af virksomheder og sektorer (privat/offentlig), på tværs af arbejdsliv/privatliv, på tværs af alder og på tværs af subjektive og objektive karakteristika 7. Karriereforløbet er således ikke længere forudbestemt af organisationen, og ansvaret for karrieren påhviler derfor i højere grad den enkelte. Dette betyder at karrieren mere har fået karakter af en personlig livsopgave, som den enkelte må engagere sig i og forholde sig til. Den horisontale karriereforståelse karakteriseres ofte som den grænseløse karriere 8, idet de traditionelle vertikale karrieregrænser åbnes. Kendetegnende for denne type karriereforløb er at grænsen mellem arbejds- og privatliv sløres, og at personlige egenskaber såsom integritet, selvindsigt og intuition kommer til at spille en vigtig rolle. Der er ikke længere nogen værdimæssige restriktioner på, hvad der er god og dårlig karriere, og derfor får individets interesser og værdier større betydning for hvilke karrierevalg der træffes. Dette betyder endvidere at den enkeltes personlige netværk kommer til at spille en væsentlig rolle. Således får netværket betydning i forhold til at legitimere hvad der betragtes som en karrieresucces, ligesom netværket kan være middel til inspiration, informationsindhentning, afprøvning af ideer og sparring 9. En klarlægning af personlige netværk kan derfor være en vigtig brik til at forstå de karrierevalg forskellige mennesker træffer og har truffet. 4 Arthur, M.B. & Rousseau, D.M. (1996): A Career Lexicon for the 21 st Century, Academy of Management Ececutive, 10(4): I orkanens øje (2007): En bog om den kommunale topleders karriereudfordringer. AS3 Selnæs Executive A/S og kommunaldirektørforeningen: 27 6 Weick, K.E. & Berlinger, L.R. (1989): Career improvisation in self-designing organizations, i red. M.B. Arthur & D.M. Rousseau: the Boundary Career A New Employmen Principle for a New Organisational Era, Oxford University Press, New York: Larsen, Henrik Holt (2006): Human Resource Management Licence to Work. Arbejdslivets tryllestøv eller håndjern?. PrintfoVejle Jelling Bogtrykkeri a-s 8 Arthur & D.M. Rousseau: the Boundary Career A New Employmen Principle for a New Organisational Era, Oxford University Press, New York: Arthur, B. Michael. Khapova, Svetlana & Wilderom, P.M. Celeste (2005): Career success in a Bounaryless career world. Journal of Organizational Behavior: I orkanens øje (2007): En bog om den kommunale topleders karriereudfordringer. AS3 Selnæs Executive A/S og kommunaldirektørforeningen - 4 -\n5 Offentlige toplederes formelle kompetencer - Resultater fra spørgeskemaundersøgelsen Som tidligere beskrevet har de 15 deltagende topledere indledningsvist udfyldt et spørgeskema omhandlende deres formelle kompetencer. I det følgende præsenteres resultaterne fra denne undersøgelse\n6 Køn 3 ud af de 15 topledere er kvinder. Uddannelse 9 topledere afsluttede folkeskolen efter 9. klasse, 1 afsluttede efter 8.klasse og 5 har taget realeksamen. Efter folkeskolen har 14 gået i gymnasiet mens en enkelt har taget en handelsskoleuddannelse. Alle de adspurgte topledere har taget en lang videregående uddannelse, heraf har hovedparten taget en cand.scient.pol. eller en lignende uddannelse som fx statskundskab (se nedenstående figur). 4,5 4 3,5 3 2,5 2 1,5 1 0,5 0 Statskundskab Cand. scient. pol Cand. oecon Cand. mag Cand. phil. I samfundsfag Mag. Art. litteraturvidenskab Cand. jur Cand. merc Cand scient. I geografi plus psykol... Diplom dk forvaltningshøjskole Civilingeniør Repræsentativt ligner de deltagende topledere således de øvrige medlemmer af Forum for Offentlig Topledelse, hvilket ses af figuren herunder: - 6 -\n7 3 af de adspurgte har taget en overbygning efter den videregående uddannelse. I to af tilfældene drejede det sig om en MPA mens den sidste har taget en ph.d. Studiearbejde Halvdelen har ikke haft direkte fagligt relevant studiearbejde. De har i stedet været beskæftiget med eksempelvis lagerarbejde, landbrugsarbejde, håndværkerarbejde eller butiksbetjening under deres studietid. Den halvdel, der har haft studierelevante jobs, har været ansat i bl.a. Arbejdstilsynet, på Christiansborg, på et advokatkontor, i Undervisningsministeriet eller som sekretær for en bestyrelse. Arbejdsliv 12 af toplederne har udelukkende offentlig baggrund, mens 3 har erfaring fra det private erhvervsliv. Mobiliteten mellem det offentlig og private er således lav. To af toplederne har efter endt studietid - været det samme arbejdssted hele deres karriere, en har statslig erfaring fra udlandet, og 4 har gjort karriere i både stat og amt/kommuner. Kurser 11 topledere har taget eksterne kurser, heraf har hovedparten taget KIOL-uddannelsen. 10 af de adspurgte topledere anfører desuden at de har taget interne lederkurser\n8 Netværk De deltagende topledere er medlemmer af er forskellige typer af offentlige ledernetværk, toplederforum og netværk for kvindelige ledere. Bestyrelser 12 af toplederne har været eller er medlem af en bestyrelse, og her er det især skolebestyrelsesarbejde og arbejde i idrætsorganisationer som dominerer. Det bestyrelsesarbejde som de adspurgte topledere har engageret sig i er således primært knyttet til frivillige og offentlige organisationer. Tværgående træk i de offentlige toplederes karrierefortælling Resultater fra de kvalitative interview Der præsenteres nu de 8 identificerede tværgående mønstre fra interviewene. Mønstrene er udvalgt fordi de hver siger noget om forskellige faktorer og processer, der har påvirket de interviewede toplederes karriereforløb. Mønster 1: Karriere tilrettelagt, planlagt, tilfældigt eller intuitivt? Det første mønster handler om at oplevede tilfældigheder har spillet en afgørende rolle for den enkelte topleders karriereforløb. Der har således ikke været tale om at de interviewede topledere har haft en decideret karriereplan, som nedenstående citater også illustrerer: jeg har aldrig haft en karriereplan jeg har aldrig haft noget billede af hvor langt jeg ville nå. Jeg har heller aldrig haft noget specielt ønske om at nå langt T1 jeg havde ikke nogen karriereplan om at jeg skulle være topleder T5 og nej jeg vil ikke sige, at jeg har sådan bevidst gået efter topleder job T4 Ingen af interviewpersonerne giver således udtryk for at have vidst præcis hvad de ville efter de var færdiguddannede. jeg havde ikke noget billede af hvad jeg skulle lave da jeg var færdig med uddannelsen T13-8 -\n9 og man kan bestemt ikke sige at det var planlagt sådan helt fra dag 1, da jeg blev scient. pol. for hundrede år siden, at jeg skulle være offentlig topleder altså det kan man bestemt ikke sige lå i kortene T15 og nej det havde jeg overhovedet ikke(planlaqt) ; jeg blev smidt ud af skolen da jeg kom i ottende klasse, så det havde jeg ikke.. det var ikke eksisterende sådan noget der så jeg havde slet ikke nogen forestilling om det det med at skulle være leder eller sådan noget T8 Også selve uddannelsesvalget opleves som tilfældigt: Jeg kan huske tydeligt, at valget stod mellem, om jeg skulle være socialpædagog eller i samfundsfag. Og det var helt tilfældigt det blev samfundsfag... jeg prøver at sige, at der hvor jeg kommer fra var det så abstrakt, så jeg havde ingen referenceramme for hvad det ville sige, at gå på universitetet overhovedet. Det var rent tilfældigt, at det blev universitetet. T12 Ligesom valg af første job opleves som tilfældigt: Nej, det var altså igen lidt en tilfældighed. Da jeg så var færdiguddannet, så fik jeg sådan lidt tilfældigt job i x-styrelsen. Det var sådan lidt tilfældigt det lige blev der. Jeg havde arbejdet lidt som student med sådan noget evaluering af arbejdsløshedsprojekter og sådan noget. Og det var så det der gjorde jeg orienterede mig i den retning T12 Selvom karriereforløbet hos de interviewede topledere bestemt ikke har karakter af at være et planlagt og struktureret forløb, så er der alligevel ikke tale om fuldkommen tilfældighed. F.eks. fortæller en topleder hvordan vedkommende altid har haft et personligt drive for at påtage sig ansvar og løse opgaver:..jeg har bare haft det sådan, at når jeg har mødt virkeligheden, hvis jeg så synes, jeg selv kunne løse opgaven bedre, jamen så har jeg påtaget mig ansvaret for at få den løst Så det har i virkeligheden været det der også har været drivkraften for min karriere, den der oplevelse af at jeg kan godt, men så skal jeg også T1-9 -\n10 Ligeledes beskriver to topledere hvordan det handler om at have en mentalitet hvor man er villig til og ivrig efter at gribe de muligheder som byder sig... der var et job, da jeg var færdige med uddannelsen, og det gjorde at jeg fik de chancer jeg gjorde, men resten er ikke held alene. Det er kombinationen af at når man møder nogle mennesker, og at man også byder sig til, og har noget at byde på, så det er jo ikke rent held. Der har ikke været sådan en eller anden masterplan bagved, men det er ikke tilfældigheder at jeg bliver kommunaldirektør indenfor for det der tidsrum, det er så mere tilfældigt at det bliver x kommune T14 og men så vil jeg i øvrigt sige, at jeg egentlig ser det forhold at jeg sidder der, hvor jeg sidder i dag, som langt mere tilfældigt, så det er et spørgsmål om at - jamen der var nogle muligheder der åbnede sig ikke også, og så bevægede jeg mig derover osv og det vil jeg egentlig sige har været forholdsvis tilfældigt T10 At være topleder handler om at lede, og ledelse handler om at påtage sig ansvar. Derfor er lysten og evnen til at turde tage et stort ansvar på sig også en helt væsentlig kompetence at besidde som topleder. En topleder fortæller om hvordan denne evne er vokset frem som følge af den opdragelse han har med i bagagen: hvad er motivationen, hvad er det der gør at jeg flytter mig fra det ene til det andet. Der bliver man nødt til at gå tilbage igen - min opdragelse har medført en enorm drivkraft i forhold til stadig mere og mere ansvar, at påtage sig ansvar, så det er ikke et spørgsmål om penge (det er) fuldstændig ligegyldigt T13 Et andet element i ledelsessocialiseringen er en grundlæggende social indignation: Jamen det var fordi jeg var meget samfundsmæssigt engageret politisk, eller vakt i gymnasiet, og så måske også meget tidligt socialt indigneret. Jeg forestillede mig, at jeg skulle læse samfundsfag og sikkert revolutionere samfundet vil jeg tro. Så det er et meget følelsesmæssigt valg, og bestemt ikke ud fra en ide om noget karrieremæssigt T12 En topleder fortæller også om at det har været en væsentlig faktor for ham at han hele vejen gennem sin karriere har været fokuseret på det aktuelle job og ikke har prøvet at\n11 engagere sig andre steder samtidig. det er ikke sådan at der bliver kørt en masse sidekarrierer og sådan noget jeg skal opnå - nej det er der, hvor jeg er nu.. der vil jeg gerne have succes T5 På trods af at karriereforløb er uplanlagte, og umiddelbart præget af mange tilfældigheder, mener en af de interviewede topledere dog ikke at det reelt er tilfældet. Således er der rent faktisk en rød tråd at spore i de fleste karriereforløb: jeg tror ikke så meget på tilfældigheder selvom tingene er tilfældige, og når jeg fortæller om det, fortæller jeg det som en kæde af tilfældigheder, men der er nogle røde tråde i det, og jeg tror meget på at det der styrer det hele. Derfor tror jeg i virkeligheden, at der var sket det samme om jeg var kommet til Aarhus, Jylland eller Fyn eller var kommet til Sjælland T1 De interviewede topledere har altså ikke har haft en klar ide om hvad de ville med deres karrierer, men de har til gengæld haft nogle særlige evner og et stærkt drive som har bragt dem til deres nuværende position. Adkomsten til ledelsesarbejdet er således en lyst til ledelse og en naturlighed i tilgangen til ledelsesopgaver. Karriereforløbet kan derfor hverken betegnes som fuldstændigt tilfældigt, eller som en helt planlagt proces. Det billede som her fremkommer af offentlige toplederes karriereforløb stemmer godt overens med resultaterne fra en undersøgelse fra Det Danske Ledelsesbarometer, udarbejdet af Ledernes Hovedorganisation og Handelshøjskolen Aarhus Universitet 10. Denne undersøgelse viser at 56% af danske topleder mener, at deres karriereudvikling er præget af tilfældigheder. Mange af dem har aldrig søgt lederjob, og hovedparten havde ingen direktørdrømme, da de blev tilbudt deres første lederjob. Ledergerningen fremstår i højere grad, som et tilfældigt, om end naturligt valg mere end et valg som har været målrettet og bevidst. Dette begrundes med at ambitiøse mennesker gerne vil være der, hvor tingene sker, hvorfor indflydelse, magt og ansvar er noget de søger. Sammenholdes billedet af de offentlige topledere med situationen i det private erhvervsliv, ses et lignende mønster. På konferencen, Executive Business Networkings 11, anskueliggjorde privatansatte topledere således at de ingen decideret karriereplanlægning har haft. Ligesom med de offentlige topledere er karriereforløbet i højere grad drevet frem\n12 af personlige holdninger og tilfældigheder snarere end planer. Rasmus Ankersen beskriver desuden i Leder DNA hvordan rejsen eller processen i karriereforløbet kan betragtes som værende vigtigere end målet det handler om at give slip på målet og i stedet hellige sig processen 12. Det der driver toplederne er i højre grad lyst mere end ambition drevet af planløs lyst snarere end en egentlig personlig ambition 13 Henrik Holt Larsen 14, nævner desuden at en stringent karriereplanlægning kan være hæmmende for en karriere, idet de muligheder der opstår måske sløres af målet. Da samfundet forandres hurtigt, kan kvalifikationerne for topledere også hurtigt forandres, og derved risikerer den stringente karriereplanlægning let at blive forældet. Dette mønster omkring tilfældigheder som afgørende for karriereforløb underbygger således en generel tese indenfor karrierediskussionen. Det er tilsyneladende et gennemgående tema hos både offentlige og private topledere, at de ikke fra starten har stræbt efter toplederstillinger. Toplederne er dog ikke havnet i deres stillinger alene på grund af tilfældigheders spil, idet de alle giver udtryk for at have haft både evner og lyst til at påtage sig ansvar og være med der hvor ting sker. Ligeledes er det også tydeligt at toplederne, måske mere end andre, har været gode til igennem hele deres karriere at forholde sig åbne overfor nye muligheder og udfordringer. Karriereforløbene hos de interviewede topledere har således nok været præget af tilfældigheder, men er ikke et resultat af held. Mønster 2: Mønsterbryder en vej til toplederjobbet Det næste mønster som er blevet identificeret på tværs af interviewene, handler om mønsterbrydning. Således er en del af projektets offentlige topledere at betegne som mønsterbrydere 15, idet de har valgt en anden uddannelse og beskæftigelse end deres forældre. Mønsterbrydningen er ikke en klassisk mønsterbrydning nemlig et brud og en bevægelse mellem flere socialklasser men begrebet dækker her at toplederne selv oplever at de gennem uddannelsesvalg og karriereforløb har bevæget sig fra en bestemt baggrund til et helt andet miljø. Nedenstående citater illustrerer dette: 12 Ankersen, Rasmus (2008) LederDNA, I blodet på 25 topledere. Forlaget turbulenz: Ibid. : Larsen, Henrik Holt (2006): Human Resource Management Licence to Work. Arbejdslivets tryllestøv eller håndjern?. PrintfoVejle Jelling Bogtrykkeri a-s: Mønsterbrydere er individer som har klaret sig bedre end man ville forvente ud fra deres opvækst forhold. (Mads Meier Jæger og Anders Holm. Social arv og chanceulighed:179.)\n13 ja altså grundlæggende så kommer jeg fra fattige kår, hvor min mor opdragede syv børn så det var hendes job, og min far var specialarbejder, arbejdsmand hedder det, så der var ingen penge, der var ingen uddannelse, der var ingenting til noget af alt det der, og så, det har jo også været - jo en socialkamp i den forstand T1 En anden fortæller: altså jeg er jo den første akademiker sammen med min X(tvillingesøster) i familien T3 Og en tredje siger: men der har ikke været tradition for akademikere, og det er også det der med den sociale arv der har haft en betydning - det tror jeg faktisk der er mange der har sagt i mine omgivelser, at jeg er sådan en mønsterbryder i forhold til der hvor jeg startede, og så har jeg gjort noget fuldstændig andet end man kunne forvente sig T8 og mine forældre er ikke akademikere, så det er ikke sådan at min far har været X (offentlig topchef) så derfor må jeg nok hellere blive det eller sådan noget der, sådan var det ikke T15 og min baggrund er at mine forældre havde en bagerbutik, og min far døde da jeg var 9 år. Og så var min mor alene med min bror og jeg, og havde et halvtids job, kontorjob så der var ligesom ikke tradition for noget som helst T14 Flere af de interviewede topledere har således en social baggrund hvor akademikeruddannelser og toplederstillinger bestemt ikke var normalt, endsige forventet. At denne mønsterbrydning har kunnet finde sted hænger dog, efter deres egen mening, i høj grad sammen med at de har fået opbakning og støtte fra familien. En topleder beskriver det således: Ja men det afgørende for mig har jo været at jeg har haft nogle omgivelser som på en eller anden måde hele tiden har bakket mig op, altså helt fra mine forældre fra dengang\n14 der - og det er måske det mest radikale - det med at da jeg var færdig som soldat og jeg sagde nu vil jeg gå denne her vej. Hvor de på en eller anden måde hele tiden stod bag. Altså jeg tror ikke rigtig min far forstod, hvorfor jeg egentlig gad det, men min mor hun stod hele tiden meget sådan bastant bagved og så har jeg jo så haft en familie som selv sådan på en eller anden måde hele tiden har bakket det op, så og det er altså afgørende vigtig for at det lykkes T8 En anden fortæller videre: Jamen det var jo fordi jeg var faglig dygtig, og det kunne alle se, altså uanset jeg ikke var særlig socialt moden, eller noget - men faglig dygtig var jeg. Og det var ret indlysende, og fordi mine forældre så samtidig har fået den podet ind tror jeg, ret tidligt, at jeg var nok minded for noget andet end de var, så var det naturligt nok at komme på gymnasiet T12 En tredje forklarer. jeg er blevet opdraget meget målrettet både mig og min søster, at vi skulle ha en god uddannelse. (T15) Familiens støtte opleves altså som meget væsentligt for de interviewede topledere og mønsterbrydere. Dette stemmer godt overens med fundene i et forskningsprojekt fra pædagogisk institut, Den sociale arv og mønsterbrydere 16. Her påpeges det, at en væsentlig erkendelse for mønsterbrydere er, at de ikke havde formået at gøre det uden opbakning fra andre personer. Det fremhæves yderligere at mønsterbrydernes forestilling om, hvor de ville hen i livet, ikke var bevidst. Således er disse mønsterbryderes fortælling om deres liv i dag, ikke baseret på deres nye status og indtjening, men er snarere præget af valg- og handlemuligheder, som giver livskvalitet 17. At være en mønsterbryder har imidlertid ikke altid været nemt. F.eks. beskriver en topleder hvordan den akademiske verden synes fremmede og svært tilgængelig, og at det førte til en følelse af underlegenhed: altså jeg kendte ikke den verden overhovedet, jeg havde ingen kompetencer overhovedet i den verden, og jeg viste egentlig slet ikke hvad jeg ville læse. Det var en helt anden verden og jeg følte mig bestemt underlegen - meget underlegen T1 16 Elsborg, Steen; Trine Juul Hansen og Vagn Rabøl Hansen: Den sociale arv og mønsterbrydere. Danmarks pædagogiske Institut, Elsborg, Steen; Trine Juul Hansen og Vagn Rabøl Hansen: Den sociale arv og mønsterbrydere. Danmarks pædagogiske Institut,\n15 Ligesom en anden fortæller hvordan det har krævet kamp at komme ind på universitet og tilegne sig den akademiske viden:..du er nødt til at arbejde for at opnå de der mål, og jeg har måtte arbejde rigtig rigtig meget altså både sådan på det teoretiske for det var ikke nemt at komme på universitetet for mig, godt nok har jeg været på realkursus og jeg havde været på HF - men da jeg kom ind på universitetet det var altså helt vildt altså jeg forstod nærmest ikke hvad de snakkede om T8 Som det fremgår af det ovenstående er de interviewede topledere ikke alle født med forventninger om en akademisk karriere. Dette har, som beskrevet, for flere betydet at de måtte arbejde hårdt, både for at forstå universitetsverden, men også for at tilegne sig svært tilgængeligt stof. Den sociale baggrund betyder imidlertid også at flere af toplederne føler de har noget ekstra brændstof med i bagagen en stærk social indignation, en interesse for samfundsforhold, eller en antipati overfor autoriteter...måske også meget tidligt socialt indigneret. Jeg forestillede mig, at jeg skulle læse samfundsfag og.. revolutionere samfundet vil jeg tro,. Så det er igen et meget følelsesmæssigt valg, og bestemt ikke ud fra overhovedet en ide om noget karrieremæssigt. Jeg anede intet - jeg forstod knap nok hvad universitetet var... T12 En anden beskriver: Jamen jeg har altid været meget interesseret i politik og samfundsforhold osv. og det betød jo at det var naturligt, at jeg først kom i gymnasiet og valgte en samfundsfaglig retning og da jeg var meget interesseret i det, var det meget naturligt at læse statskundskab på universitetet osv. Bortset fra at jeg så at sige, at jeg ikke kommer fra sådan en akademisk baggrund, så var det der med at gå på i gymnasiet - at gå på universitetet det var ikke sådan noget der var så naturligt T10 og Så det gav mig i virkeligheden grundlæggende en ganske antiautoritær tilgang til livet. Det gjorde at jeg aldrig har været benovet over store stærke folk, næsten tværtimod. Jeg har grundlæggende antiparti mod dem der blæser sig op, og det kan jeg mærke selv i dag når jeg møder dem. T1-15 -\n16 Der er altså tilsyneladende både fordele og ulemper forbundet med at være en mønsterbryder. Måske har den ekstra indsats, det har krævet for mønsterbrydere at blive topledere, betydet at de har fået opbygget nogle andre kompetencer end personer der kommer fra en mere privilegeret baggrund. Og derfor er det at være mønsterbryder muligvis en vej til toplederjobbet. Mønsterbryderaspektet er i hvert fald et gennemgående træk hos de interviewede topledere der har deltaget i denne undersøgelse. Mønster 3: En grundlæggende fokusering på muligheder Det tredje mønster som er blevet identificeret, handler om at toplederne alle er dygtige til at fokusere på muligheder og løsninger, frem for problemer. Det er tilsyneladende en vigtig evne at besidde når man er topleder, hvilket ses i nedenstående citat, hvor en interviewperson fortæller hvordan han greb den mulighed der lå i en nedskæring, til at omstrukturere organisationen : Så tænkte jeg bare: det går ikke bare at fyre folk, du må simpelthen lave organisationen om fordi ellers ville folk bare gå og snakke om dem der forsvandt ikke? Altså om at stolene stod tomme. Og der lavede jeg den organisationsplan som vi har i dag T8 Denne grundlæggende positive forståelse af usikkerhed, kompleksitet og nye udfordringer er helt gennemgående hos de interviewede topledere. Dette illustreres yderligere af de følgende to citater:..det er evnen til at være nyskabende og holde om organisationen og lave nogle resultater. Altså fx noget så helt banalt, som at når vi aftaler med hinanden, at nu er kommunen i den situation, hvor kommunen skal effektiviseres at man så gør det af sig selv, siger at det er præmissen, og hvordan kan vi gøre det på en måde som virker. Prøve at se nye muligheder i stedet for kun at sige det er jo et præmis T2 og..da skolen var konkursbo fra dag 1, havde jeg næsten lov til at træffe alle de beslutninger, der overhovedet skulle træffes det var bare at klø på en af de første beslutninger jeg traf handlede om, hvor lærerne skulle undervise. De havde før opbygget et fint system hvor. højskolen havde ansat lærere, som i virkeligheden ansatte gæstelærere til at klare undervisningen i timerne. Og det ændrede jeg på som noget af det første Så bare den beslutning betød jo adskillige hundrede tusinde i sparede\n17 omkostninger. Og resultatet var, at lærerne blev gladere for deres arbejde fordi før sad de bare og hørte på et eller andet ikon der stod og bragede oppe fra tavlen... T1 At det som topleder er nødvendigt at besidde evnen til at se muligheder i de problemer og udfordringer der opstår, vidner ovenstående citater om. Men at det endvidere også er dette, der giver arbejdsglæden og lysten til at være topleder udtrykker en af interviewpersonerne herunder: det er primært fordi jeg synes det er sjovt..jeg synes det er sjovt at påvirke noget og sætte sit eget fingeraftryk, det kan jeg godt li, Det er også interessant i forhold til den anden styrelse, som vi blev skilt ud fra - at prøve at gøre det på en ny måde. Gøre nogen ting anderledes vi har fx ikke kontorer her. vi hedder grupper. Vi har to grupper og så arbejder vi i teams simpelthen - og kun teams T3 En anden topleder fortæller at det ikke kun handler om at være i stand til at se muligheder hvor andre ser problemer, men også om at kunne kommunikere denne forståelse videre til andre, så de bliver overbevist: folk som man er helt uenig med, jamen så prøve at sige til dem; det er rigtig det du siger, og så prøve at sætte det ind i en relation, så man kan dreje det 180grader. Det kan folk jo mene er manipulation, men i virkeligheden, så mener jeg at det man gør, er at man italesætter deres bekymring, eller sætter de ting de mener ind i en anden kontekst som de ikke selv har set, og hvis det så stadigvæk ikke virker ja så er man jo uenig. Men man bør prøve at skabe en anden kontekst omkring folk.. T14 Den grundlæggende tro på at udfordringer kan vendes til noget positivt kommer imidlertid ikke helt af sig selv. Nogle af toplederne har således forklaret lidt om hvorfra de henter den inspiration og motivation som gør at de kan fortsætte med at have en positiv forståelse af verden. F.eks. beskriver en topleder hvordan vedkommende bliver inspireret til at se muligheder: jeg henter energi ud af sådan nogle skægge billeder, som jeg møder i min hverdag. Et skægt billede som jo har hjulpet mig rigtig meget, et som står rigtig klart i min bevidsthed, det var en eftermiddag, hvor jeg kører fra arbejde og synes jeg havde haft rigtig store problemer med et projekt, hvor jeg skulle lægge et folkebibliotek og skolebiblioteket sammen, og det er rigtig svært. Men da jeg kører hjem, så hører jeg at Reagan og Gorbatjov, at de går hånd i hånd over den røde plads, så tænker jeg: når det kan lade sig\n18 gøre, så kan det andet her også lade sig gøre, så det er sådan nogle billeder, som jeg henter inspiration fra T1 En anden topledere beskriver hvordan biografier inspirerer:.. hvis man sidder der og kommer med en eller anden god ide, så nogen gange så er det - sådan set også meget sundt at læse om, at den har de sådan set haft 27 gange før.. men omvendt skal man skal jo heller ikke lade sig begrænse, fordi nogen gange kan noget som har været prøvet 10 gange før uden held faktisk lykkes den 11 gang fordi omstændigheder er til det,. T7 En tredje fortæller om hvordan forskellige faglige netværk medvirker til at inspirere og vejlede i ledelsesarbejdet: der kan jeg huske at jeg tog kontakt til de der to netværksgrupper og sagde at nu havde jeg brug for at mødes Og så tog jeg ud og præsenterede de her tanker for dem, og de sagde begge to, at det er nu du skal gå på to ben i denne her sammenhæng. Og der kan man så sige, der brugte jeg meget aktivt et netværk og fik den følelse, at det var rigtigt set, så kan man sige navnlig det netværk, som jeg så har kørt i de der fire år med den der kombination af kommunale statslige og nu regionalt, at det har jeg brugt meget på samme måde T8 Ovenstående tyder på at evnen og lysten til at se muligheder er et iboende karaktertræk hos projektets topledere, men at denne evne styrkes og vedligeholdes på forskellig vis. Det er i den forbindelse relevant at overveje om man fremadrettet kan arbejde på at opøve disse kompetencer hos potentielle topledere. Netop evnen til at se nye perspektiver i en given situation er væsentlig element når der tales om innovation. Antagelsen indenfor dette felt er, at virkeligheden bliver som den italesættes og ageres på, og hvis problemet er det primære fokuspunkt, bliver man ekspert i problemer og ikke i løsninger 18. Udtrykt på denne måde, er evnen til at tænke innovativt derfor en ledelseskompetence, som de interviewede topledere både vægter meget højt, og efter eget udsagn, også besidder. Mønster 4: Frivilligt lederskab Det diskuteres ofte i ledelsessammenhæng om det at påtage sig en ledende rolle i forbindelse med projekter er en medfødt eller en tillært kompetence. Det fjerde mønster handler om at de interviewede topledere gennemgående alle har haft en tidlig interesse for 18 Ibid\n19 opgaver, der krævede engagement og selvstændigt ansvar. Nedenstående citater illustrerer dette. Jeg har altid været et engageret menneske og altid engageret mig i det, og hvis jeg synes jeg kunne gøre det bedre end de andre, så har jeg jo stillet mig til rådighed for at påtage mig ansvaret T1 En anden beskriver: Men altså jeg har bestemt været én af dem der sådan har blandet mig meget i sådan nogen forhold og dvs. hvis der har været et elevråd så har jeg nok været med..jeg kommer fra et meget sådan engageret politiskinteresseret hjem og det har sådan fulgt mig altid lige siden T10 En tredje belyser: jeg synes det var fantastisk jeg elskede at lave alle de der lister over hvad der skulle købes ind og hvor mange ruller toiletpapir didden og dadden, altså finde ud af alt det der og sætte alle mulige i gang med det T15 Flere af toplederne beskriver hvordan de hurtigt fik ansvar og en ledende rolle i de frivillige aktiviteter de valgte at engagere sig i da de var unge: så engagerede jeg mig i studenterpolitik; det havde jeg forstand på og var dygtigere til end de fleste til, og derfor blev jeg ret hurtigt centralt placeret T1 det blev så studenterpolitik i en årrække, hvor jeg var formand for studenterrådet i 2 år, og inden da var jeg med i ledelsen (T1) altså i min ungdom har jeg været politisk engageret, jeg har siddet i studenterrådet og studienævn og været studienævnsformand T4 som sådan årig der begynder man at tage lederskab og så brugte jeg rigtig mange år på - vel år på at lave rigtig meget frivilligt arbejde, klubarbejde for teenagere og sådan noget, også udfordrende arbejde, men hvor det var mig der sådan drev det frem, det var sådan min ledelse. (T5)\n20 Det har tilsyneladende været naturligt for toplederne at påtage sig et ledelsesansvar allerede fra de var unge. Men det frivillige arbejde og lederskab har også medvirket til at styrke topledernes evner indenfor ledelse. Således beskriver en topleder i nedenstående citat hvordan han har haft glæde af sit frivillige arbejde indenfor sportens verden:.evnen til at få sammensat et team, og det kan man jo også, man så bruger sporten, ja det var også derfor jeg blev anfører på holdet. Fordi evnen til at få det der hold til at virke, de kompetencer har aldrig været spildte kræfter (T2) Ligesom en anden fortæller hvad vedkommende lærte af sit første bestyrelsesarbejde:..og der er jeg at omkring 14/15 års alderen da kommer jeg i bestyrelse det er en voksenbestyrelse. Der tror jeg nok man må sige at - og det er sådan set også der, jeg tror jeg har lært mine første mere præsentationsmæssige ting... (T5) En tredje fortsætter: jeg har været KFUK spejder i 15 år og der skal du virkelig kunne lede, der har du pludselig ansvaret for andre menneskers børn.og når det så skulle afvikles så nogen gange så opstod der jo kaos, så kunne vi ikke lige gøre det som vi nu havde planlagt, og det skulle helst foregå uden at nogen opdagede det (T15) Ovenstående resultater peger på at frivilligt lederskab og engagement kan være et springbræt til en toplederpost. Både fordi mennesker med flair for ledelse og mod på selvstændigt ansvar bliver tiltrukket af de frivillige fora, hvor der er mulighed for at få erfaringer med den slags. Men også fordi engagement i frivilligt arbejde kan være en værdifuld og meget lærerig oplevelse, som kan medvirke til at styrke blandt andet ledelsesmæssige kompetencer. En undersøgelse som Gallup har foretaget for Dansk Ungdoms Fællesråd (DUF) underbygger dette. Her konkluderes det således at 7 ud af 10 erhvervsledere har en fortid som aktive i en forening 19. Mønster 5: En interesse for politik Det næste mønster der er blevet identificeret på tværs af topledernes karrierefortællinger, handler om at de alle deler en grundlæggende interesse for det politiske felt. Et væsentligt fælles karaktertræk for de interviewede toplederne er således et stærkt engagement i samfundsmæssige forhold, og derfor også en lyst til at arbejde i den offentlige sektor. 19 Urban, ons. D 1. juli\n21 Den politiske interesse viser sig f.eks. i topledernes valg af uddannelse: Det (det politiske) interesserede mig i gymnasiet, og jeg kunne se, det gav mig nogle gode muligheder med kombinationen af politik, jura og samfund. Også fordi jeg var lidt politisk interesseret, synes jeg det var et godt grundlag for at komme videre, fordi det sådan favnede bredt, eller hvad man skal sige T11 Flere af toplederne giver i forlængelse heraf udtryk for at det politiske og samfundsmæssige engagement har været en drivkraft i deres karriere:.jeg har altid været politisk engageret. Jeg har siddet i studenterrådet og studienævn og været studienævns formand. Det er sådan, det noget jeg har opbygget og lavet Og så synes jeg det er meget spændende at arbejde med ledelse i en politisk styret organisation. Det tænder mig faktisk, det med den politiske vinkling T4 og det har noget at gøre med at være med i nogle ting der driver forandringer det at være med til at finde ud af.at der er et samfundsproblem, og være med til at finde ud af hvordan får vi det løst, hvordan får vi det håndteret (T15) Men interesse for politik er ikke det hele. Det handler også om at evne at sætte sit engagement i spil i praksis, så der kommer konkrete handlinger ud af de politiske ønsker. At denne kompetence er vigtig at besidde giver en af toplederne udtryk for: Kompetencemæssigt er jeg god til at arbejde i det politiske rum og forstå, hvad det er politikerne vil have og få det omsat til en forvaltningsmæssig, kan man sige, skabelon, så de ikke roder sig ud i noget forkert i forhold til de forvaltningsmæssige ting, men samtidig får nogle projekter, som de kan arbejde videre med T2 Evnen til at omsætte politiske ønsker til konkrete resultater, handler i høj grad også om at være i stand til at skabe enighed og gensidig forståelse mellem forskellige parter i beslutningsprocessen:.. noget i den retning; at få kalkeret sig sådan, så at man kan få skabt noget enighed om nogle bestemte løsninger, hvad skal vi sige, det er et eller andet med at lære hvad det er\n22 folk de egentlig arbejder for og så se, hvor der kunne være en eller anden fællesnævner og det kræver nogle gange kreativitet, og iderigdom og sådan noget der T7 og Strategisk forståelse, altså, at man hele tiden også forstår det politiske system. Det er meget mig, der er bindeleddet mellem det politiske system og det administrative system, og hele den der del i virkeligheden T11 Som topleder er det afgørende at man kan arbejde under krydspres, kommunikere med flere forskellige grupper og tage flere samtidige hensyn...altså mine kompetencer er, at jeg både taler med teknikerne og med politikerne - det at man rent faktisk kan tale begge sprog, tror jeg, er meget meget vigtigt i en meget teknisk organisation som X, hvor der er så mange specialister i. Fordi hvis man kun kan tale politikernes sprog, så mister man opbakning hos teknikerne, så gider de ikke rigtig arbejde (..). Men til gengæld skal man også kunne tale politikernes sprog, fordi det er den formidling, der er og, det er der jeg hele tiden er inde T4 Som de ovenstående citater illustrerer, er det et gennemgående træk hos de interviewede topledere, at de fra starten af deres karriere, ofte siden de var helt unge, har haft en stærk interesse for politiske problemstillinger. Dette har også været afgørende for at de har valgt at arbejde i offentlige organisationer, som nedenstående citater illustrerer: Jeg har altid haft interesse for den offentlige sektor, og det lyder lidt fjollet man kan have det sådan som årig, det fordi jeg altid har været sådan engageret, og hvis man kan forholde sig til at være en del af- ja af Danmark på en anden måde så (..) er det også en måde at være det på T6 En anden beskriver: det lå i kortene - altså baseret på mine egne interessefelter - at jeg gerne ville ansættes i det offentlige, i den forstand at politikskabelse og det at være med der hvor politik sker har interesseret mig lige siden jeg valgte at studere statskundskab i sin tid så altså materien altså og processen omkring det og at være i det offentlig system - det har interesseret mig T\n23 Og en tredje fortsætter: Altså da jeg startede på scient. pol uddannelsen havde jeg ikke noget billede af, hvad jeg skulle lave andet end at det var den offentlige sektor, altså der var sådan en værdi tilgang, kan man sige. Det handler om den offentlige sektor, uddannelsen handler om den offentlige sektor - jeg havde nok et billede af det skulle være sådan et eller andet med tæt på Christiansborg eller sådan et eller andet. T3 Interessen for det offentlige område er hos en af toplederne sprunget ud af en fascination og respekt for demokratiets virke: Jeg har altid været sådan haft dyb respekt for demokratiet som sådan, som funktions måde som system.det at få meninger til og mødes, giver altså det at der kommer resultater ud af folk på en eller anden måde. Det repræsenterer nogle interesser og værdier og på en eller anden måde kan samfundet bringes frem ved at disse interesser mødes. Det synes jeg personligt er langt mere smukt end hvis der bare en eller anden der kan bestemme det hele også bare råber og skriger og meddeler hvad vi andre skal gøre og det synes jeg kunne være sjovt at være en del af T15 Flere af toplederne fortæller om deres overvejelser i forbindelse med at vælge at arbejde i den offentlige sektor frem for i det private erhvervsliv. Igen er det den politiske interesse og engagement der er det afgørende. Det har nok været det der med det politiske spændingsfelt. På en eller måde har jeg vidst, at det kan du ikke få, hvis du bliver ansat indenfor det private. Så arbejde med et eller andet, hvor der på en eller måde indgår nogen politiske processer, eller et eller andet samspil. Så det private har aldrig været relevant T11 En anden topleder beskriver hvordan den offentlige sektor tilbyder muligheder for at arbejde med mere komplekse problemstillinger end den private sektor, og hvordan det netop er udfordringen heri der driver værket: et af argumenterne for at jeg er i den offentlige sektor det er for det første langsigtethed, og så er det, så er det kompleksitet. så er det fordi vi kan få lov at arbejde langsigtet, og så fordi det her er bare komplekst. Hold da op hvor det udfordrer mig nogle gange T5-23 -\n24 Samme billede udtrykkes i nedenstående citat: Jeg tror ikke der er udfordringer for mig i det private. De har ikke en organisation med 40 forskellige overenskomster, de håndterer ikke 40 forskellige overenskomstområder osv. osv. det har de jo ikke det er fordi vi har en opgave, vi har en spændende opgaveportefølje T6 Den offentlige sektors mulighed for at kombinere komplekse problemstillinger med en politisk virkelighed er også hvad der får en topleder til at holde af sit arbejde: det kan jeg virkelig godt lide, den der kombination af at skulle kombinere dyb fagligt og så alligevel få det til at passe ind i en samfundsmæssig kontekst, det synes jeg faktisk er ret spændende. Det trækker man ikke i en direktør i en eller anden privat virksomhed, hvor der kun er en bundlinje på røde eller sorte tal,... jeg synes den der kombination af at få teknikken og politikken til at passe sammen og påvirkningen begge veje og formidling af budskabet begge veje det synes jeg faktisk er rigtig spændende T4 Toplederne er imidlertid ikke helt enige om de fordele og ulemper der er ved at arbejde i hhv. den offentlige og den private sektor. Nedenstående citat illustrer således hvordan i hvert fald en af toplederne også indimellem føler at det kan være svært at arbejde i en offentlig virksomhed, hvor man skal navigere mellem mange forskellige politiske og personlige hensyn. Jeg har bestemt ikke den forestilling, at man kan udrette mere som offentlig topleder. Det synes jeg slet ikke jeg kan se. Men jeg kan godt se, at der jo - man pr. definition har en samfundsmæssig opgave, som man skal tage alvorligt. På den måde får man foræret noget mening af at være offentlig topleder, som ikke sådan er helt givet, når man er i en privat virksomhed....men hvis det handler om at sætte sig sine spor og leve sine værdier ud, så synes jeg absolut ikke det er nemmere i en offentlig virksomhed. Måske tværtimod, fordi at man pr. definition har en samfundsmæssig opgave. Jeg synes så til gengæld, at offentlige systemer og administrationer og sådan noget, de gør sgu godt nok deres for at skabe meningsløshed, som gør, at det bliver... jeg synes ikke, det er nemt at se meningen. Fordi jeg synes, der er meget mere mudder, meget mere mudder i forventninger og dagsordener, og alt muligt andet, end der er i det private. Det er lidt klarere og tydeligere dagsorden, der er i det private. Klarere og tydeligere succes kriterier T\n25 Som det fremgår af ovenstående citater er interessen for det politiske felt tilsyneladende et helt gennemgående træk hos de interviewede topledere. Som følge heraf får arbejdet i den offentlige sektor og derigennem med politiske problemstillinger næsten karakter af at være et kald. Således har det politiske engagement ofte været afgørende for valg af uddannelse, og efterfølgende for at toplederne har valgt at arbejde i politisk ledede organisationer. Interesse for området gør det dog ikke alene. Som flere giver udtryk for kræves der helt særlige kompetencer for at være topleder, særligt evnen til at kunne omsætte politiske visioner til praksis. Mønster 6: Arbejdsomhed Et andet mønster som er blevet identificeret på tværs af interviewene handler om den arbejdsindsats der skal lægges for at blive topleder. Således peger de interviewede topledere alle på at det kræver stor arbejdsomhed og mange timers arbejde både at blive og at være en offentlig topleder. Nedenstående citater illustrerer dette: jeg har brugt rigtig meget tid på arbejdet. Rigtig meget tid, og det er nok det med, at når jeg er der, skal det bare være i orden Jeg tror simpelthen ikke på at der er nogen der bliver verdensmester uden at de har trænet en hel masse T5 Så når jeg siger der ligger meget arbejde i det, så ligger der meget arbejde i det og det har der også gjort sådan igennem min karriere, altså jeg har altid været en, der har arbejdet rigtig meget, og gør det sådan set endnu altså - min erfaring er jo, når man er på det niveau som jeg altså - så bliver der arbejdet meget T8 Som det også lige berøres i ovenstående citat er det ikke kun i deres nuværende stillinger som topledere at interviewpersonerne har arbejdet meget. Faktisk udtrykker flere at de arbejdede endnu mere tidligere i deres karriere: Så tænkte jeg, nu kan jeg lige så godt sparke til den altså. Og så gik jeg efter at komme i finansministeriet. Der må jeg så sige, at det ændrede mig, for der begyndte jeg at arbejde rigtig meget for det gør man der T13 Og Det var faktisk mere opslidende dengang jeg var i xministeriet kan man sige. Der var perioder - jeg kan huske engang - der kom jeg hjem 20 arbejdsdage i træk i en taxa kl. 11 om aftenen. Og jeg tog af sted næste morgen senest kl.7. Og der havde vi fået en lille


ISIS menes at have kemiske våben ifølge israelske kilder - Udfordringen\nISIS menes at have kemiske våben ifølge israelske kilder\nAf Richard Oestermann\t 16. okt. 2014/42\nIfølge nylige israelske ekspertanalyser og fotografier har ISIS kemiske våben og har brugt dem mod kurderne i kampen om Kobani i Syrien.\nBrugen af kemisk ammunition skal være begyndt så tidligt som i juli ved begyndelsen af ISIS’ krig mod kurderne. Mindst tre kurdiske soldater blev dræbt ved kemiske angreb, oplyser israelske kilder.\nEn af disse kilder er “The Global Research in International Affairs Center (Gloria)” i IDC (Interdisciplinary Center) i Herzliya. Rapporten er skrevet af dr. Jonathan Spyer, der brugte vidnesbyrd og fotos tilvejebragt af kurdere fra Kobani for at bevise sin påstand.\nDe kurdiske soldater skal være blevet dræbt af giftgas, sandsynligvis svovlsennep.\nUSA og dets allierede har dramatisk øget luftangrebene nær Kobani og har bombet 40 ISIS-mål i de sidste 48 timer – tre gange så mange som i forrige uge.\nFN har advaret om en massakre, hvis Kobani falder til ISIS, som nu kontrollerer næsten halvdelen af byen.\nFN-udsendingen Staffan da Mistura siger, at Kobani kan få samme skæbne som den bosniske by Srebrenica, hvor 8000 muslimer blev myrdet af serbere i 1995 – Europas værste grusomhed siden den anden verdenskrig – mens FN-fredstropper ikke kunne beskytte dem.\nHistorien omkring brug af kemiske våben har nu fået en ny drejning, efter at den syriske informationsminister Omran Al-Zoubi har beskyldt Tyrkiet for at have forsynet oprørerne med kemiske våben. Han afviste amerikanske og britiske påstande om, at Damaskus har brugt kemiske våben mod oprørsstyrker og beskyldte i stedet Tyrkiet for at have tilladt oprørerne at overføre kemiske våben over grænsen ind i Syrien.\nZoubi har overfor russisk TV afvist en amerikansk påstand om, at USA havde bevis på, at det kemiske våben var sarin og var blevet brugt i Syrien.\n– Dette udsagn mangler troværdighed, siger Zoubi. Det er grundløst, en ny taktik for at lægge politisk og økonomisk pres på Syrien.\n– Syrien har ikke kemiske våben og ville ikke bruge dem, hvis det havde dem, sagde han.\nFN-generalsekretær Ban Ki-moon har anmodet den syriske regering om at give en gruppe af FN-inspektører uhindret adgang til Syrien for at undersøge påstandene om kemiske våben. Gruppen, der ledes af den svenske videnskabsmand Åke Sellström, kan tage til Syrien med 48 timers varsel, hvis man får indrejsetilladelse.\nHvordan man beder for en by


⇒ Køb Kubus Bowl på nettet - Se hele listen her - Fruea\nHjem⇒ Køb Kubus Bowl på nettet – Se hele listen her\n⇒ Køb Kubus Bowl på nettet – Se hele listen her\nFirmaer på nettet med kubus bowl\nEr du på udkig efter kubus bowl? Vi anbefaler følgende webshops…\nKrystal LysestagerKrystal VinglasKrystalglasKube LysestageKubik ReolKubus LysestagerKubus ReolerKubus SkåleKubus StageKufferter\nDesignfund.dk er aktuelt en af de største online selskaber inden for boligartikler. Butikkens sortiment udgøres af i omegn af 4000 varer fra en række brands. Webshoppens Trustpilot-evaluering på 8,9 af 10 tilkendegiver utrolig kundeloyalitet. Tallet er baseret på 826 vurderinger, hvoraf 583 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 12763 personer fans af Designfund.dk, og herpå har firmaet modtaget 31 vurderinger med en middel rating på 4,2 ud af 5, som ligeså er yderst godt.\nDubuy.dk er pt. en af de førende e-butikker inden for boligartikler. Forhandlerens udvalg omfatter over 18000 produkter fra en række producenter. Forretningens Trustpilot-vurdering på 8,7 af 10 røber stor tilfredshed hos kunderne. Scoren er baseret på 2677 evalueringer, hvoraf 2129 af disse giver topkarakter. På Facebook er 15637 personer fans af Dubuy.dk, og herpå har de modtaget 535 bedømmelser med en middel score på 4,35 ud af 5, hvilket tillige er ekstremt godt.\nMoebelKompagniet.dk er pt. en af de førende online firmaer med boligartikler. Deres sortiment rummer over 1500 produkter fra en række mærker. Virksomhedens Trustpilot-score på 9 ud af 10 er et udtryk for god tilfredshed hos kunderne. Tallet er baseret på 239 anmeldelser, hvoraf 206 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 9539 brugere tilhængere af MoebelKompagniet.dk, og herpå har virksomheden modtaget 109 ratings med en gennemsnitlig bedømmelse på 4,9 af 5, hvilket lige så vel er aldeles beundringsværdig.\nIllux.dk er pt. imellem de mest benyttede e-butikker inden for boligartikler. Virksomhedens udvalg udgøres af mere end 1000 varer fra forskellige producenter. Netbutikkens Trustpilot-rating på 9,2 ud af 10 viser enorm kundetilfredshed. Bedømmelsen er baseret på 235 ratings, hvoraf 194 af dem er 5-stjernede. På Facebook er 7513 brugere fans af Illux.dk, og herpå har virksomheden modtaget 44 ratings med en middel rating på 4,7 ud af 5, som ligeledes er yderst godt.\nWallstickerland.dk er aktuelt imellem de største internet varehuse med boligartikler. Webshoppens udvalg spænder over ca. 500 produkter fra diverse mærker. Netbutikkens Trustpilot-evaluering på 7,8 ud af 10 bevidner god tilfredshed hos kunderne. Bedømmelsen er baseret på 59 vurderinger, hvoraf 41 af disse er 5-stjernede. På Facebook er 39170 mennesker tilhængere af Wallstickerland.dk, og herpå har butikken modtaget 32 vurderinger med en gennemsnitlig vurdering på 4,3 af 5, som tillige er utrolig overlegent.\nKubus Bowl handles hyppigt\nTemmelig mange online forretninger foreslår nu om stunder en hel del forskellige muligheder for fragt. Den mest moderne er i øjeblikket at afsende til en pakkeshop, og så kan du blot hente de nyindkøbte varer når det passer ind i din hverdag. Denne er nemlig ualmindeligt hensigtsmæssig, samt endda endda den mindst kostelige løsning til levering.\nDu kunne omvendt afveje for og imod at få det leveret til din adresse eller til adressen hvor du arbejder. Leveringsmetoden viser sig oftest en smule mere omkostningsfuld, men samtidig i høj grad let gængelig. Den mest prisbevidste leveringsløsning af kubus bowl vil dog altid vise sig at være selv at hente ordren, som jo kræver at du har bopæl i nærheden af kubus bowl internet firmaets arbejdslager.\nLeveringstidspunktet er selvfølgelig usædvanlig betydningsfuld såfremt man mangler din ordre omgående, så med det formål er det rigtig essentielt at vi besigtiger tidshorisonten for levering på den vedkommende vare.\nEn masse kubus bowl online webshops udlover levering på næstkommende hverdag på mange af deres varer, men husk at det er regnet ud fra at transaktionen gennemføres før et givent klokkeslæt, med hensynstagen til at de garanteret kan nå at få kubus bowl klar forinden de lageransatte tager hjem.\nEn hel del e-butikker sikrer fri fragt, men for det meste er det under betingelse af at der erhverves for et bestemt beløb. Som alternativ skal du overveje den mest letkøbte leveringsversion, der tit – om man bor nær Silkeborg, Frederikssund eller Skælskør – er at få fragtfirmaet til at bringe pakken til et udleveringssted.\nDet er jo efterhånden yderst praktisk for enhver at søge information om priser på kubus bowl fra diverse netbutikker, og så har massevis af online webshops fundet det uundgåeligt at tvinge udsalgspriserne på en række af deres varer – til babyer og børn, og tillige også til voksne – en hel del, og endda nogle gange byde på gratis fragt.\nDog kan det imidlertid blive indbringende at sammenligne en række online webshops efter kubus bowl rabatkoder forinden du handler, så man er tryg ved at skaffe sig den mest attraktive pris.\nMan bør dog ikke glemme, at såfremt en online butik frembyder kubus bowl til salg for en pris der kan ses som grænseløst gunstig, kan det tit være et fingerpeg om en uærlig netshop. Kortbestillinger er ikke desto mindre en del af en bestemmelse, der begunstiger folk imod uægte webbutikker.\nVi foreslår generelt køb med gængse betalingskort eller betalinger med mobilen. Som et alternativ kunne du bruge en løsning fra for eksempel ViaBill, hvis du foretrækker at afdrage omkostningerne i flere bidder.\nForud for at folk køber kubus bowl hos en webbutik bør de for at være på den sikre side tage stilling til webshoppens handelsbetingelser, det er dog gerne ikke specielt ophidsende.\nAlternativet er at kontrollere om e-firmaet er medlem af e-mærket, siden det generelt er en indikator for at internet selskabet opfylder de officielle regler, udover at netshoppen nu og da vurderes af jurister som har indsigt i de gældende regulativer. Desuden tilbydes du chance for bistand, såfremt du skulle få besvær i forbindelse med din bestilling.\nFor øvrigt slår vi et slag for at kunden er sat ind i de fundamentale forhold der har betydning for købet, som fx hvilken returneringsret på kubus bowl e-forhandleren har. I den forbindelse er det tillige relevant, at man stadig gemmer sin kvittering på e-mail, så man i fremtiden kan bevise ordren, uanset om du leder efter en vare til en voksen eller et barn.\nTrustpilot giver dig tilpas strålende genveje til at læse diverse øvrige kunders opfattelser og herved foreslår vi, at du tolker internet forretningens kubus bowl ratings forud for at du handler.\nFacebook byder på for øvrigt ret så pæne løsninger til at få en idé om internet butikkens pålidelighed. Her møder vi en del online firmaer hvor kunder kan notere en anmeldelse af virksomhedens service, hvilket ydermere burde drages fordel af til at få et indblik i kundernes tilfredshed.\nDenne side er annoncefinansieret. Vi har aftaler med en række e-butikker og promoverer firmaernes varer, og modtager honorar under forudsætning af at den person vi sender videre udfører en handel.\nVejledning omkring kubus bowl og outlets på nettet vedligeholdes ofte, men det er ikke muligt for os at give garantier imod modifikationer der potentielt er lavet efter at vi sidste gang opdaterede de viste oplysninger.


Vi skaber bedre økonomiske forudsætninger for virksomheder i Danmark\nFormålet med Econta har altid været klar – at skabe bedre økonomiske forudsætninger for vores samarbejdspartnere. For at indfri den vision tror vi på effektivisering gennem digitalisering, tilbyde specialister med passion og samarbejde i øjenhøjde. – Anders M. Nielsen, CEO\nHvem er Econta?\nEconta tilbyder værdiskabende services med målrettede økonomifunktioner til små- og mellemstore danske virksomheder. Formålet er at give økonomifunktionen værktøjer til at skabe vækst i fremtidige forhold. Med en innovativ tilgang til økonomistyring, rådgiver og sparrer vi med økonomiledere i SMV virksomheder for at skabe en forretningsorienteret og proaktiv økonomifunktion i tæt samarbejde.\nProfessionel samarbejdespartner i fremtiden\nEconta kan blive din nye samarbejdspartner. Ved hjælp af en teknologisk digitalisering af processer, kan vi udover den administrative drift, hjælpe din virksomhed med de fremtidige mål og ønsker om vækst.\nØkonomistyring til små og mellem store virksomheder\nVi tilbyder økonomistyring af alt fra bogholderi til controlling og rådgivning. Herunder hjælper vi virksomheder med at ramme deres økonomiske mål. Dette sker i et tæt samarbejde mellem virksomheden og Econta samt vores kompetente medarbejdere.\nØnsker I en øget effektivitet i økonomifunktionen, samt kompetent rådgivning, så kan I lynhurtigt opsætte et uforpligtende møde allerede i dag, hvor vi kan starte en dialog om et spændende fremtidigt samarbejde.\nVi sidder klar til at hjælpe din virksomhed på: +45 72 11 91 88


Værker der skævvrider hverdagen | Aarhus | stiften.dk\nPubliceret 25. september 2016 kl. 12:00\nEn kærlighed til velkendte objekter er en stor del af Rose Ekens univers. Mød kunstneren bag udsmykningen på den nye Frederiksbjerg Skole, som lige nu er aktuel i en udstilling på Aros.\nSammenrullede forlængerledninger, grønne mælkekasser og en cowboyjakke på en knage - alt sammen ting og sager de fleste af os kender fra hverdagen. Og netop derfor er de interessante, mener kunstneren Rose Eken, der står bag 15 markante værker, skabt til udsmykningen af Frederiksbjerg Skole.\nTilbage i marts 2014 blev hun af Aarhus Billedkunstudvalg indstillet til at være med i konkurrencen om at udsmykke den nye skole på Ingerslev Boulevard.\n»Man skulle lave en række værker, lige fra noget meget stort og gennemgribende, til noget småt og finurligt, som man måske først lagde mærke til, når man gik ud af 9. klasse,« forklarer Rose Eken, der vandt opgaven med at udsmykke den indvendige del af skolen.\n»Jeg synes på mange måder, at jeg var ret selvskrevet i den forstand, at jeg arbejder i mange forskellige medier, både skulptur, keramik, miniature og broderi, maleri og grafik osv. Jeg har altid haft en ret stor spændvidde i det, jeg laver både skalamæssigt og i form af materialer,« siger Rose Eken.\nAktuel på Aros\nUdsmykningen af skolen fordeler sig på fire værkserier. Der er fem værker i bronze, to i keramik, tre vægmalerier og fem miniatureværker. Samlet set er det den største udsmykning Rose Eken til dato har lavet.\nHun havde sin første soloudstilling i 2010 og har siden udstillet på en række gallerier i både ind- og udland.\nLige nu er hun aktuel i udstillingen »No Man is an Island - The Satanic Verses« på Aros, der åbnede 3. september. Det er første gang, at hun udstiller på Aros.\n»Det er fantastisk at få lov til at blive vist i den skala. Det kan noget helt andet, end hvad en galleriudstilling i halvanden måned kan, fordi det kommer ud til mange flere mennesker. Og så er man jo blevet indskrevet i eftertiden,« siger Rose Eken begejstret.\nDe udstillede værker var en del af hendes udstilling »Tableau« med omkring 400 værker af keramik, som blev vist på det københavnske galleri V1 sidste år. Aros købte omkring halvdelen af udstillingen.\nDen gule Fjällräv\nAt det på Frederiksbjerg Skole er skolebørn og ikke gallerigæster, der skal betragte værkerne, har den københavnske kunstner helt klart haft in mente, da hun udvalgte værkerne til skolen.\n»Nogle steder har jeg måske skåret lidt af ølflaskerne og cigaretskodderne fra, og så alligevel ikke,« siger Rose Eken og griner, for de små cigaretskodder og fladmaste øldåser i keramik, objekter som hun tidligere har gjort brug af i andre udstillinger, kan også spottes på gangene på den nye skole.\n»Jeg har fokuseret på hverdagsobjektet og det velkendte objekt, som omgiver os alle sammen i dagligdagen. Det er i princippet det, jeg gør allerede. Skoletasken er jo oplagt, fordi der vil være hundredevis af skoletasker her. Så jeg syntes, den var sjov at have med. Den står der og kan repræsentere barnet. Man ved ikke, hvem det er, der har ejet den eller efterladt den, eller hvad er der inden i,« siger hun om et af værkerne, en naturtro gul Fjällräven-taske i bemalet bronze, som står forladt på en af skolens bænke.\nGennem flere år har ler været et af Rose Ekens fortrukne materialer.\n»For mig er det helt klart stofligheden i selve processen, som jeg elsker. Og så fascinerer det mig meget, at ler har den her spændvidde som materiale. Det er på mange måder et helt vildt dumt materiale. Det er virkelig klodset og klumpet. Der er altid noget, i hvertfald i forhold til den måde, som jeg arbejder med det på, hvor vi bliver mindet om et eller andet, som vi har lavet i 3. klasse i formning,« siger hun og griner.\n»Samtidig kan det blive det fineste, tyndeste porcelæn. Så det har en klodsethed og en ynde på samme tid, som jeg gerne leger med.«\nMen ler har også en skrøbelighed, derfor er flere af værkerne skabt i bemalet bronze, som er et stærkere materiale.\n»Jeg har prøvet at få det til at ligne min keramik så meget som muligt, men har valgt bronze for at det kunne stå frit fremme og ikke skulle bygges ind bag glas i væggen. Det er til at røre ved, hoppe på og spille bold op ad, så det hænger sammen med skolens idé omkring det aktive og det sanselige,« forklarer den 40-årige kunstner.\nOpvokset med musik\nRose Eken er født og opvokset i København og bor i dag på Vesterbro efter flere års ophold i storbyer som London, Berlin og New York.\nVæggen ind til skolens audio-rum har Rose Eken udsmykket med et stort maleri af pedalboards, en af flere referencer til musikkens verden, som hun ofte gør brug af, om det så er som miniature guitarer og trommesæt fra kendte rockkoryfæer i pap, broderede setlister eller lp'er i keramik.\n»Jeg er vokset op med musik. Min mor underviser operasangere, så der har altid stået en eller anden og skreget inde i stuen,« siger Rose Eken med et smil.\n»Jeg gik ud af skolen som 16-årig efter 1.g og blev scenetekniker på Caféteatret. Samtidig begyndte jeg at lave lys for bands, så jeg har arbejdet meget backstage og er blevet slæbt meget backstage fra jeg var helt ung,« fortæller hun.\nRose Eken gik på Den Fri Ungdomsuddannelse og tog forskellige kunstkurser, ind til hun kom ind på Edinburgh College of Art i Skotland som 21-årig.\n»Efter fire år og en bachelor tog jeg til London og gik på Royal College of Art. Jeg var meget frem og tilbage mellem Danmark og London i flere år. Efter noget tid flyttede jeg til Berlin, og senere flyttede jeg til New York. De seneste tre år har jeg boet her i Danmark,« fortæller Rose Eken, der privat danner par med den århusianske kunstner Søren Behncke, der går under navnet Papfar.\nSom kunstnernavnet antyder, har han også en kærlighed til pap.\n»Vi har nogle meget sjove referencer fra lang tid før, vi mødte hinanden. Vi har haft en forkærlighed for nogle af de samme materialer, men vi har gjort det på ret forskellige måder,« siger Rose Eken.\nSom en sjov gimmick kan Søren Behnckes signatur-figur »Happy/Angry Face«, et lille, hvidt tegneserieagtigt hoved, ses i miniaturen »Kunstnerens væksted«, som gemmer sig et sted på skolen.\n»Den har jeg fået lov til at lave, ellers ville jeg ikke have lavet den. Men han har selv signeret den,« siger Rose Eken og griner højt.\nRose Eken arbejder for det meste hjemme fra sin lille lejlighed på Vesterbro.\n»Så sidder jeg og modellerer ude i mit køkken. Faktisk er alle de ting, jeg har lavet til skolen, modelleret her i mit køkken, som måske er fem kvadratmeter,« siger hun og fortsætter: »Der står lerting ud over det hele, så jeg bor nok mere i et atelier end i en lejlighed.«\nRose Eken får værkerne brændt ved en keramiker. Herefter fragtes de hjem i lejligheden igen, hvor hun glaserer dem og fragter dem hen til keramikeren igen til en sidste brænding.\n»Der er altid noget, som går i stykker, så jeg er i gang med at prøve at finde et godt sted, hvor jeg kan lave mit eget værksted. Men jeg har altid arbejdet meget hjemme, så der er også en naturlighed i det for mig, selv om det kan godt blive lidt for besværligt nogle gange,« erkender hun.\nRose Eken modellerer typisk de velkendte objekter i størrelsesforholdet 1:1, men i forbindelse med brændingsprocessen skrumper de og bliver 10-15 procent mindre.\n»Jeg gør det med vilje, så objektet ikke er helt, som det bør være. Det bliver altid lidt skævvredet og klumpet. På en eller anden måde gør den her skævvridning, at der bliver en åbning, så vi kan få lov at projektere vores egen forestilling om objektet på objektet. Det kommer til at handle mere om essensen af tingen end selve tingen,« siger hun og uddyber:\n»Vi har en kollektiv forståelse af objekter, som vi kender alle sammen - mælkekassen, denimjakken eller skole- tasken - men så har vi jo også vores private fortælling eller associationsrække omkring det. Det er i virkeligheden det, jeg er interesseret i at sætte i gang. Jeg kan have en historie, der er min som udgangspunkt, eller nogle forskellige referencer som jeg sætter sammen, og så håber jeg meget, at beskueren gør fortællingen færdig eller animerer objektet på sin egen måde.«\nDen legende tilgang til omverden er en stor del af hendes virke som kunstner.\n»Jeg synes lidt, det er et must som kunstner, at blive ved med at udfordre sig selv, eksperimentere og undersøge. Jeg synes også, at det er ok at have det sjovt, mens man gør det,« siger hun lattermildt.\n»Det er også ok, at man synes, at det er sjovt at se på. Det kan også blive for selvhøjtideligt det hele, hvis man bare skal gå rundt og sige »uh« og »neej« og »næææ«. Værkerne må godt have en humor, det kan være en meget fin indgang for folk, så de ikke føler sig afvist,« siger hun og fortsætter:\n»Når jeg laver ting, vil jeg gerne have, at folk ser noget umiddelbart, og så kan de måske begynde at læse en masse mere komplekse lag ind, når de har kigget på det - eller de kan lade være. Men de må gerne have en umiddelbar oplevelse. I stedet for at de måske, som nogle kunstnere arbejder med, skal læse en meget lang tekst, før de overhovedet har nogen idé om, hvad der foregår. Det er bare ikke den slags kunst jeg laver overhovedet. I den forstand har mine værker børnetække, kan man sige. Det har de altid haft, fordi der er en spejling, en genkendelse, som man kan forholde sig til.«


Workshops og materialer - Fonden for Socialt Ansvar\nWorkshops og materialer (current)\nHvilke styrker har jeres forening og jeres lokalsamfund, som I kan bruge i det forebyggende arbejde? Og hvem kan i samarbejde med? Hent inspiration i de forskellige workshops, materialer og værktøjer herunder. Download dokumenterne enkeltvis eller hent alle på én gang nederst på siden.\nFra bekymring til handling: Forståelse for og konkret handling på lokale problemer\nBrug dette analyseværktøj til at undersøge foruroligende adfærd. Hvad er de bagvedliggende årsager til mistrivsel eller bekymrende adfærd? Denne forståelse kan bruges som et afsæt for at etablere en konkret strategi.\nHvad er min rolle i det forebyggende arbejde? Refleksion over eget og fællesskabets potentiale og påvirkningskraft\nBrug denne øvelse til at reflektere over, hvilken rolle I selv og andre spiller i det forebyggende arbejde mod radikalisering og ekstremisme, og til at undersøge, hvordan disse roller kan styrkes.\nIndenfor/udenfor: Forståelse af fællesskabets rolle og magt\nEr vi gode nok til at inkludere de unge i vores aktiviteter? Brug øvelsen til sammen at få indsigt i de dynamikker, der er omkring inklusion, og til at reflektere over, hvordan inklusionen kan styrkes hos jer.\nUdsagnstræet: Opmærksomhed om fordommes årsager og konsekvenser\nUdsagnstræet er et samtaleværktøj, som kan hjælpe jer til at undersøge en fordom eller et udsagn omkring en bestemt gruppe unge i eller omkring jeres organisation. Hvad er årsagerne til, at en fordom eller et udsagn opstår, og hvilke konsekvenser det kan have, at de eksisterer og ytres?\nLokal identitet: Lokal forebyggelse\nEt stærkt lokalt sammenhold kan være med til at forebygge radikalisering, ekstremisme og mistrivsel mere bredt. Brug denne øvelse til at få skabt en fælles forståelse af jeres lokalmiljøs styrker og særlige karaktertræk. I har garanteret meget at være stolte af, og det må gerne blive italesat.\nSamarbejde med andre i lokalområdet\nRelevante lokale samarbejdspartnere: Afdækning af aktørers fokus på påvirkningskraft\nHvordan kan vi blive endnu bedre til at samarbejde om forebyggelse af radikalisering og ekstremisme lokalt? Brug modellen til at drøfte, hvilke aktører i jeres lokalsamfund der har fokus på forebyggelse af radikalisering og påvirkningskraft (reel indflydelse), når det kommer til forebyggelse af radikalisering og ekstremisme.\nKompetencelisten: Afdækning af foreningens styrker\nEffektiv forebyggelse af radikalisering og ekstremisme sker lokalt. Brug øvelsen til at synliggøre, hvad I hver især er gode til som foreninger, organisationer, myndighedspersoner og erhvervsdrivende, og til at undersøge, hvordan I kan komplementere hinanden lokalt.\nKompetencebasaren: Samarbejde på tværs i lokalområdet\nØvelsen er målrettet lokale aktører – foreninger, organisationer, myndighedspersoner og erhvervsdrivende, der arbejder med unge. Brug øvelsen til at synliggøre, hvad I hver især er gode til, hvad I ikke er så gode til, og hvor I kan bruge hinanden lokalt.\nWorkshops og værktøjer - Stærke Fællesskaber.zip


tegning « Hverken fyrre, fed eller færdig!\n11. december 2013 Et nyt afsnit af det historiske tilbageblik\n21. august 2016 Hipster-ur?\nMens vi venter på Godot …\nFiled under: Blandet — Tags: bekymret, hobby, Luch, maleri, Sekonda, tegning, trold, venten, Vostok, Zim — Henny Stewart @ 14:17\nEller i hvert fald på de nye farver, jeg har bestilt på nettet, har Filiaerne måttet holde for igen. Der skal altså mange kræfter til, for overhovedet at få noget ned på papiret. Jeg synes ikke, de var helt så træagtige, da jeg var barn. Men det er jo også meget, meget længe siden.\nDet blev til endnu en trold. Nu er trolde jo ikke altid søde, små pussenus, så det er ham her ikke. En overgang syntes jeg, han var kommet til at ligne Donald Trump, og det vil jeg bestemt ikke have, så jeg modvirkede den tendens, så godt som jeg nu kunne. Trolde behøver ikke være uhyggelige, bare fordi de ikke skal være pussenussede. Ham her er bekymret:\nOm bekymringen går på, at han er ved at være tyndhåret, skal jeg ikke kunne sige, men jeg kan i hvert fald tydeligt se hans skaldede isse inde under det mangefarvede garn.\nDagens ur er et vintage Sekonda. USSR leverede Sekonda ure til Storbritannien i mange år. Om dette er et af dem skal jeg ikke kunne sige. Alle de russiske urfabrikker delte en del af de designs, de brugte. Jeg har også to ure af mærket Luch, bestemt ikke lavet for det europæiske marked, som ligner dette til forveksling. Dette har dog den specielle skive, der er børstet i to retninger, og det har jeg kun set på ure af mærket Sekonda. Det russiske ur-eventyr startede tilbage i 30’erne, da russerne lånte design og know-how fra det fransk urmærke, Lip. De udviklede også deres egne designs, og jeg mener bestemt, dette er et af dem. Af andre russiske urmærker kan nævnes følgende: Pobeda – Победа, Luch – Луч, Zim – Зим og Vostok – Восток. Og så altså Sekonda, som jeg aldrig har set som Секунда, men dermed være ikke sagt at det ikke findes.